La cursa cap als Òscars! – Cine – Time Out Barcelona\nGlobal icon-chevron-right Espanya icon-chevron-right Barcelona icon-chevron-right La cursa cap als Òscars!\n'Gravity', '12 anys d'esclavitud', 'La gran estafa americana'... Qui s'ho emportarà aquest any?\nData de publicació: dijous 16 gener 2014\nAfluixeu la pasta, que comencen les travesses! Hollywood ha fet pública la llista dels nominats als Òscars 2014, i la cosa pinta molt i molt renyida. Sobretot per a les que s'han destacat com les tres favorites de Hollywood: Gravity (10 nominacions), 12 anys d'esclavitud (9 nominacions) i 'La gran estafa americana' (9 nominacions), que es podrà veure a les nostres pantalles a partir del 31 de gener.\nPerò el duel a tres de les que porten la davantera no és l'única disputa que ens farà rosegar les ungles des d'ara i fins d'aquí a un mes i mig. Què passarà amb les sis nominacions de 'Capità Phillips'? Veurem en DiCaprio recollir una estatueta pel seu paperàs a 'El lobo de Wall Street'? I Martin Scorsese, que amb aquesta ja són vuit les nominacions que ha sumat al llarg de la seva carrera en la categoria de Millor Director? Aconseguirà fer-se amb el segon Òscar de la seva vida?\nMés cansalada: hi haurà acarnissament per l'Oscar a la Millor Actriu entre la Cate Blanchett de 'Blue Jasmine' i la Meryl Streep d''Agost'? Declararan 'The act of killing' el documental de l'any, com tots desitgem? I què passarà amb 'La gran belleza'? Sorrentino bé mereixeria l'Òscar a la Millor pel·lícula de parla no anglesa. Però en sabrem res fins a la matinada del 3 de març. I això, si sou dels valents que any rere any us adapteu als horaris de la Costa Oest i aguanteu desperts fins que surt el sol.\nDe moment, us proposem que feu un repàs a algunes de les pel·lícules que més punts tenen de fer-se sentir durant la gala, les que ja s'han estrenat a les nostres pantalles, i que per tant ja heu tingut ocasió de veure. Així, si us toca fer apostes, no anireu tan despistats...\nLes nostres preferides\nNomés 'La gran estafa americana' li farà d'adversari. Batallarà en deu categories diferents, entre elles, la de Millor pel·lícula. També Alfonso Cuarón serà rival implacable en la cursa per a l'Òscar al Millor director, i Sandra Bullock, la nova tinent Ripley de la història, tampoc deixarà gaire molla a les altres aspirants a l'Òscar a la Millor actriu. No cal dir que hi ha uns quants premis tècnics on 'Gravity' té victòria assegurada.\nGairebé tan ambiciosa com 'Gravity' i 'La gran estafa americana', la pel·lícula de Steve McQueen opta a 9 categories. En la llista dels nominats no hi ha faltat el nom de dos dels seus actors, Chiwetel Ejiofor i Michael Fassbender, protagonista i secundari respectivament. Tampoc el de John Ripley, autor del guió adaptat, ni el del gran McQueen. Passi el que passi, no ho dubteu: és un dels films de l'any.\nQuè ha passat, Tom? Potser no estaves d'Òscar, però... ni una trista nominació? Entre el Matthew McConaughey de 'Dallas Buyers Club', els udols de DiCaprio a 'El lobo de Wall Street' i Christian Bale t'han deixat sense pastís. Què hi farem, noi? De tota manera, alguna cosa deus tenir a veure en les sis nominacions que ha rebut 'Capitán Phillips'. Poca conya, que entre elles hi ha la de Millor pel·lícula!\nToca militar una mica contra l'anglocentisme: tan importants són els 'Gravity' i '12 anys d'esclavitud' de torn com els títols que estan nominats a l'extensament titulada categoria de Millor pel·lícula de parla no anglesa. I en aquesta fila hi ha 'La gran belleza' de Paolo Sorrentino, un deliri fellinià amb nans, monges, girafes, Raffaella Carrà i Fanny Ardant que nosaltres considerem una meravella de grans dimensions.\nPoca pista per a en Woody, aquesta vegada. I això que molts s'han omplert la boca dient que aquesta és la millor pel·lícula que ha fet en els últims deu anys. Però "poca" no és igual a "gens". Cate Blanchett, aquesta Blanche Dubois de Manhattan pastillera i ploramiques, lluitarà amb puny americà si és necessari per arrabassar l'Òscar a Sandra Bullock, Meryl Streep, Judy Dench, Amy Adams i a qui sigui que li passi per davant. Ho aconseguirà? Ves a saber, però l'esforç l'ha fet. Upa, Cate! Tu pots!\nI per què els documentals no poden optar a la categoria de Millor pel·lícula a seques? Cal que els seguim relegant aquesta mena de categoria marginal i excloent on estan destinats? En fi, millor que no ens posem reivindicatius, que encara la diríem grossa. Si els senyors de Hollywood volen que juguem al seu joc, així ho farem. I apostarem totes les fitxes per 'The act of killing', la de Joshua Oppenheimer, que després d'uns quants mesos a la nostra cartellera encara ens té amb la pell de gallina.\nNinots de neu amb tendència a l'esternut, princeses maleïdes i joves tan guapos com oportunistes que no tindrien escrúpols a l'hora de casar-se per fer-se amb el poder d'un regne. Pixar ha recuperat l'essència de les pel·lícules clàssiques de Disney, la dels contes de fades i castells encantats. No sabem si això li reporta els valors necessaris per ser la Millor pel·lícula d'animació de l'any, però si més no quedarà a les portes. Ep, i el seu 'Let it go' opta a a l'Òscar a la Millor cançó original.\nAls acadèmics no els ha agradat tant com a nosaltres. 'A propósito de Llewyn Davis' serà la gran absent de la nit de la gala. Només opta a categories inferiors com la de Millor fotografia o Millor mescla de so. Ni per la música, ni pel guió... Ni tan sols la interpretació de John Goodman els ha donat una alegria en les candidatures a millor secundari. Nosaltres seguirem convençuts que, aquest cop, els pobres germans Coen mereixien més arengades.\nEls nominats dels Premis Gaudí 2014\nDescobriu les principals candidatures als premis de l'Acadèmia del Cinema Català 35 produccions catalanes estan nominades a la sisena edició dels Premis Gaudí. Totes aquestes pel·lícules s'enfronten per un total de 21 estatuetes que es repartiran segons les votacions de 334 membres de l'Acadèmia del Cinema Català. Per saber quins són els millors films catalans del 2013 segons els acadèmics haurem d'esperar al 2 de febrer, a la gala que se celebrarà al BTM amb Àngel Llàcer com a presentador i en què l'actriu Julieta Serrano rebrà el Gaudí d'Honor-Miquel Porter 2014. Los últimos días, la pel·lícula d'Àlex i David Pastor, és una de las grans favorites amb 11 nominacions, seguida per Tots volem el millor per a ella, de Mar Coll, i Fill de Caín, dirigida per Jesús Monllaó, amb 8 nominacions cadascuna. Aquestes són els films nominats a les principals categories: Estrenes de la setmana Història de la meva mort Sobren els epítets. Més que res, perquè cap adjectiu no li faria justícia. Estem davant d’una revolució cinematogràfica, d’una d’aquelles poques pel·lícules de la història que et deixen com si t’haguessin buidat una ampolla de salfumant per la boca de l’esòfag. Podria dedicar línies i línies a parlar d’Eliseu Huertas, comte Dràcula de cabells crepats i pell cendrosa, la primera versió del mite que desconeix l’opulència i classe de la seva condició, la primera notícia d’un vampir que ha canviat l’aristocràcia per una malícia austera, freda com una espasa d’ace\nEls films més reeixits de la història del cinema sobre el mite del comte Dràcula i els xuclasangs. Compte amb el coll! Últimes crítiques de cine Història de la meva mort Sobren els epítets. Més que res, perquè cap adjectiu no li faria justícia. Estem davant d’una revolució cinematogràfica, d’una d’aquelles poques pel·lícules de la història que et deixen com si t’haguessin buidat una ampolla de salfumant per la boca de l’esòfag. Podria dedicar línies i línies a parlar d’Eliseu Huertas, comte Dràcula de cabells crepats i pell cendrosa, la primera versió del mite que desconeix l’opulència i classe de la seva condició, la primera notícia d’un vampir que ha canviat l’aristocràcia per una malícia austera, freda com una espasa d’acer, que no és un 'bon vivant' ni un seductor, sinó un sàdic silenciós que espera, sense impacientar-se, a la rereguarda com l’au rapinyaire que plana en cercles sobre el moltó moribund fins que arriba el moment just. I seguiria, sense ni apropar-m’hi.I podria glossar aquest moment just. Quin és? Aquell en què Casanova ja ha sodomitzat prou criades? Aquell en què no queda una sola bóta de vi que no hagi tastat? Aquell en què ja ha omplert tots els orinals existents amb la desfeta de la seva golafreria insaciable? Aquell en què ja ha pronunciat totes les fanfarronades possibles? Aquell en què ja no queda més farina per empolvorar-se el front, en què les seves amanerades formes han passat de moda i ja freguen el ridícul? 'Hist\nAquestes són les pel·lícules que no us podeu perdre Estrenes de la setmana Història de la meva mort Sobren els epítets. Més que res, perquè cap adjectiu no li faria justícia. Estem davant d’una revolució cinematogràfica, d’una d’aquelles poques pel·lícules de la història que et deixen com si t’haguessin buidat una ampolla de salfumant per la boca de l’esòfag. Podria dedicar línies i línies a parlar d’Eliseu Huertas, comte Dràcula de cabells crepats i pell cendrosa, la primera versió del mite que desconeix l’opulència i classe de la seva condició, la primera notícia d’un vampir que ha canviat l’aristocràcia per una malícia austera, freda com una espasa d’acer, que no és un 'bon vivant' ni un seductor, sinó un sàdic silenciós que espera, sense impacientar-se, a la rereguarda com l’au rapinyaire que plana en cercles sobre el moltó moribund fins que arriba el moment just. I seguiria, sense ni apropar-m’hi.I podria glossar aquest moment just. Quin és? Aquell en què Casanova ja ha sodomitzat prou criades? Aquell en què no queda una sola bóta de vi que no hagi tastat? Aquell en què ja ha omplert tots els orinals existents amb la desfeta de la seva golafreria insaciable? Aquell en què ja ha pronunciat totes les fanfarronades possibles? Aquell en què ja no queda més farina per empolvorar-se el front, en què les seves amanerades formes han passat de moda i ja freguen el ridícul? 'Història de la meva mort' és el terrible relat de l’extinció d’un pecad\nLes millors pel·lícules per als més petits Cinema infantil aquesta setmana Lluvia de albóndigas 2 Torna la colla després del 'hit' del 2009. Us recordeu de l’inventor Flint Lockwood, la meteoròloga Sam Chispas i Steve el mico? No passa res si no ho feu. La novetat de 'Pluja de mandonguilles 2' rau en la localització: després d’un pròleg amb un malvat que recorda el Doctor Evil, ens submergeixen en un món tropical on, arran de la pluja de 'fast food' que tenia lloc a la primera pel·lícula, ara campen tot d’animals híbrids amb forma d’aliment. Imagineu un 'Parc Jurassic' fet de productes que satisfaran la vostra apetència: 'tacos' de cocodril, gambes de ximpanzé i criatures de llaminadura que recorden els monstres amb qui David Tennant batallava a 'Doctor Who'. La lògica senzilla i els jocs de paraules són a la base del film, on alguns aliments reflexionen en veu alta que és millor no pensar si aquest tipus d’ecologia funciona o té gaire sentit. Amén. Frozen. El regne de gel Al marge de les pel·lícules de Pixar, Disney segueix mantenint activa la seva línia d’animació infantil més tradicional, la dels contes de fades. Ara és el torn de 'Frozen. El regne de gel', que recupera amb tota força el concepte “princeses Disney” després d’una època difusa amb heroïnes que no acabaven de funcionar com Tiana, Rapunzel o la iconoclasta pèl-roja de 'Brave', potser la més renovadora entre les de la seva casta. Però ara toca retrocedir, perquè és època de prudència i cal tenir la certesa d’


Estada dels alumnes de les classes Virolets, Del Parc i Del Bosc a Can Mas – Escola Garbí Pere Vergés Esplugues\nEstada dels alumnes de les classes Virolets, Del Parc i Del Bosc a Can Mas\nEls alumnes de les classes Virolets, Del Parc i Del Bosc d’EI5 han fet aquesta setmana la seva estada de dos dies a Can Mas.\nPublicat el 4 de maig de 2018 By noticiese\nEls alumnes de les classes Virolets, Del Parc i Del Bosc d’EI5 han fet aquesta setmana la seva estada de dos dies a Can Mas. L’experiència ha estat del tot satisfactòria i ha resultat una oportunitat de creixement.\nNotícia prèviaBones notícies des de l’àmbit literari!\nNotícia següentTallers de Robòtica amb IES Joanot Martorell


Al final ens farem mal\nHi ha premis i premis. N’hi ha per ser els millors i també se’n donen per estar als antípodes de l’excel·lència. Facua-Consumidors en acció, una associació de consumidors i usuaris, convoca des de fa anys els Premis a la Pitjor Empresa de l’any i fa pocs dies ha comunicat la guanyadora del 2021.\nLes empreses nominades han estat les que van acumular més reclamacions en sectors com les telecomunicacions, l’energia i la banca. Aquest any, el premi l’ha guanyat l’antiga Empresa Nacional de Electricidad, més coneguda com Endesa després de la seva privatització, que competia per aconseguir tan il·lustre premi amb empreses de molt renom com Vodafone i el Banco Santander.\nLes causes principals de les reclamacions rebudes van ser l’aplicació de multes per acusacions falses d’haver manipulat les instal·lacions, increments de tarifes amb el reclam que reduien el rebut quan en realitat l’encarien, errors en la facturació, no cancel·lació dels serveis associats quan l’usuari demana donar-se de baixa, talls injustificats del servei i cobraments basats de forma reiterada en estimacions de consum i no en lectures reals dels comptadors. Els conceptes, malauradament, no ens són desconeguts, i qui més qui menys tots hem passat per situacions d’aquest estil.\nEl que sorprèn, però, del premi atorgat per Facua és que l’empresa guardonada el rep per tercer any consecutiu i, per tant, no sembla estar fent gran cosa per millorar. La reincidència no li preocupa. En el mateix sector, el president d’Iberdrola s’ha permès declarar recentment que, en l’actual context de forta inflació en els preus de l’energia, només els babaus paguen més en la factura de l’electricitat. N’hi deu haver uns quants, doncs...\nQue els monopolis no són bons és evident. Però els oligopolis no són millors. No només no donen un bon servei sinó que ara, a més a més, t’insulten. Que n’arriben a fer, de mal, les portes giratòries!\nEndesa Facua empresa


Escrita per Òscar - de febrer 04, 2011\nEl quilòmetre vertical d'enguany va passar pel coll de la Rafaela, al Mondúver. A molts els va sorprendre gratament la ràpida regeneració del paratge de la Caldereta després del devastador incendi de fa 4 anys. El motiu? La pluja, moltíssima pluja. Encara que la lògica ens diu que a les comarques de l'interior de Castelló i València deurien registrar-se les majors precipitacions del País Valencià, la realitat ens diu que les comarques més plujoses són costaneres: la Safor i la Marina Alta, on en alguns punts superen els 1.000 mm anuals.\nLes abundants pluges que rebem a la Safor i a la Marina Alta són una anomalia, ja que a la península Ibèrica els vents solen bufar de ponent i arriben a la mar molt debilitats, cosa que limita en bona mesura el nivell de precipitacions. Però la Safor i a la Marina tenen una particularitat, la presència de fortes elevacions muntanyoses molt a prop de la mar com la Safor (1.013 m), el Mondúver (841 m), el Montgó (753 m) o la Bèrnia (1.128 m). Estes enormes fronteres naturals que barren el pas als vents carregats d’humitat procedents de llevant, sobretot durant la tardor i la primavera, provoquen una pluviometria per sobre de la mitjana. Mentre les comarques del sud del País Valencià reben la consideració de semiàrides, el clima de d'aquestes dues comarques veïnes és de tipus humit, amb unes mesures anuals mitjanes relativament elevades.\nSi llegiu açò en estiu, segur que no em cregueu, per tant anem a tirar d’estadístiques: les zones amb majors precipitacions mitjanes anuals són Almoines (1.188 mm –sorprenent, veritat?-), Orba (1.177 mm), Pedreguer (1.044 mm), la Vall de Gallinera (1.096 mm), Pego (998 mm), Alcanalí (980 mm), la Vall de Laguar (967 mm), Benifairó (921 mm), Marxuquera (890 mm), la Font d'En Carròs (889 mm) i Gandia (800 mm). Ens trobem, per tant, amb unes precipitacions prou per damunt de zones on el trellat ens indica que deuria ploure molt més, com a Morella amb uns 500-550 mm, el Racó d'Ademús amb 450-500 mm, i més encara si ho comparem amb Crevillent o Elx, amb unes mitjanes que oscil·len entre els 250 i els 300 mm.\nPerò tornem al coll de la Rafaela. Segons un pluviòmetre, el rècord de precipitacions anuals del País Valencià es troba a Gandia, amb uns màxims en els últims anys d'entre 1.600 i 2.000 mm, unes quantitats sorprenents que pràcticament dupliquen les mitjanes més altes. Però si les estadístiques indiquen que al casc urbà de la capital saforenca només s'enregistra una mitjana de 800 litres anuals, d'on ixen eixes mesures?\nLa resposta al fenomen es troba a la situació del pluviòmetre, ubicat a la Caldereta, un estret congost format entre la vessant sud del Mondúver i els últims contraforts de la serra Grossa, un lloc de complicada orografia a uns 400 metres d’altitud obert tant als vents de llevant com als de gregal i xaloc, que provoca que els núvols carregats d'humitat de la mar descarreguen amb força al guanyar altura. La seua ubicació no és trivial, ja que l'ajuntament el va instal·lar a la zona per a conèixer amb antelació el risc de desbordament del barranc de Beniopa, el qual ha provocant riuades en moltes ocasions, les últimes en novembre de 1987. Evidentment, si s'instal·laren més pluviòmetres a zones de muntanya semblats s'obtindrien registres semblants.\nLa font de la Caldereta\nMenció a banda mereixen les riuades, provocades per un fenomen meteorològic denominat «gota freda», que es produeix quan una massa d’aire molt freda descendeix sobre una altra més calenta (produïda per l’acció de la Mediterrània, una mar que s’escalfa força durant l’estació d’estiu) i provoca greus pertorbacions, d’una intensitat tal que poden esdevenir devastadores. Com no podia ser d'altra forma, la Safor i la Marina tenen el trist mèrit de figurar com les zones més torrencials i amb els majors rècords pluvials no sols del País Valencià, sinó de tota Europa. Tres pobles comparteixen el títol de rècord peninsular de precipitacions en 24 hores: Oliva, Gandia i Xàbia.\n3 de novembre de 1987. Barranc de Beniopa. Arxiu municipal de Gandia\nOficialment el rècord recau en els 817 mm d'Oliva i els 720 mm de Gandia, obtinguts tots dos en les mateixes 24 hores del 3 de novembre de 1987. El 2 d’octubre de 1957 es va registrar un episodi catalogat de tromba monsònica a Xàbia, amb unes precipitacions acumulades de 857 mm que conformaren el rècord absolut d'Europa fins que es va demostrar que s’obtingueren en 48 hores.\nPer a que vos feu una idea de la barbaritat d’aigua que impliquen 720, 817 o 857 mm, tingueu en conter que a la famosa riuada de València del 14 d’octubre de 1957 caigueren 300 mm, o que a la tristament famosa “pantanada” de Tous del 20 d’octubre de 1982 les màximes precipitacions foren de 600 mm (encara que hi una estimació, no registrada, de que a Cortes de Pallàs, dalt de la presa, podrien haver caigut fins a 1.000 mm).\nLa última gota freda al nostre territori es va produir a la Marina Alta el 12 d'octubre de 2007, amb unes pluges tan intenses que les aigües del riu Gironà sobrepassaren els 21 metres d’alçada de la presa d'Isbert i es desbordaren a Beniarbeig, El Verger, Els Poblets i les Marines de Dénia. Es va enfonsar el pont de Beniarbeig i la riuada va causar la mort d'una dona al Verger, on l'aigua va pujar fins assolir els dos metres d'alçada.\nLa riudada de València de 1957\nSegons hem vist, a la Safor i la Marina plou per damunt de la mitja, però les pluges són molt irregulars. Per exemple, 2009 va ser un any dins de la mitjana, amb alternança de llargues temporades de sequera amb breus períodes de pluges torrencials, és a dir, molt mediterrani. La gran variabilitat climàtica que patim s'aprecien als 500 mm recollits a Pedreguer només en setembre, quasi la meitat del total anual, mentre que a la Font d'En Carròs, amb mitjanes anuals de 1.000 mm, només arreplegaren 806 mm en tot l'any. Tot el contrari ocorregué a Dénia, on els 1.017 mm registrats superaren per molt la mitjana anual de 700-800 mm. I ja que parlem de Dénia, és l’únic lloc del País Valencià que tots els anys pateix fenòmens meteorològics extrems com tempestes tropicals, nevades a peu de mar, pedregades intenses o tornats.\nLa riuada del 3 de novembre de 1987\nHan passat més de 23 anys d'aquell 3 de novembre de 1987, quan es va produir la inundació més catastròfica que es recorda a la Safor. Unes inundacions tan fortes que han deixat per a la posteritat tant els 817 mm d'Oliva com els 720 mm de Gandia com el rècord de precipitacions de la península ibèrica en només 24 hores.\nCarrer 9 d'Octubre. Arxiu municipal\nVa començar a ploure un diumenge, dia de Tots Sants, i es va allargar fins dimarts dia 3. El matí d’eixe dia ja havia caigut la barbaritat de 300 mm, però encara faltava lo pitjor, ja que a migdia va començar a ploure tan desmesuradament que ni els iaios recorden un aigua així. I no ho podien recordar, ja que no hi ha cap registre que puga igualar els 400 mm que plogueren en només 4 hores, tot un diluvi de proporcions bíbliques. Per a que vos feu una idea, en quatre hores va ploure a Gandia la meitat de tota la pluja que cau en un any.\nA les 4 o 5 de la vesprada tots els rius i barrancs de la Safor havien desaparegut baix les aigües inundant tots els pobles al seu pas. No hi havia aigua, llum ni telèfon, els carrers estaven inundats, les carreteres tallades i s'havien enfonsat ponts. La pitjor part se la va portar Beniopa, quan l'antic pont d'arcs sobre el barranc de Beniopa es va taponar com a conseqüència de la presa formada pels vehicles arrastrats. L'aigua es va desbordar amb tanta força que va rebentar les portes de les cases inundant-les fins el sostre. El Serpis es va desbordar a Venècia i els Marenys, i la veritat és que observant hui dia, des del pont del recinte firal, el seu enorme cau, costa imaginar l’enorme cabal que portava.\nEncara que s'estima que en molts punts de la comarca arribarien a ploure fins a 1.000 mm en 24 hores, la major part se la va emportar Oliva, que malgrat lliurar-se relativament el casc antic per trobar-se més alt, al voltant del tossal del castell, la zona del passeig restà baix les aigües.\nCarrer 9 d'Octubre i Beniopa baix les aigües. Foto: Chelo Soria\nNomés a Gandia l'ajuntament, dirigit per Salvador Moragues, va quantificar les pèrdues en agricultura i serveis municipals en més de 1.100 milions de les antigues pessetes. El mal produït a comerços i indústria, impossible de calcular, es va estimar en uns 3.000 milions i probablement es quedara curt. En total i afegint el mal produït a particulars (s’estimaren uns 3.600 habitatges afectats només a Gandia), l'estimació ascendia als 10.000 milions, als que cal afegir els 7.000 milions d'Oliva, els 3.600 de Tavernes o els 2.000 de la Font d'En Carròs. En total els danys estimats ascendiren a 25.000 milions de pessetes. A banda dels danys materials, cal afegir la mort d'una persona en Gandia i una altra en Oliva.\nPont de Beniopa. Arxiu municipal de gandia\nAquell dia l'exèrcit es va desplegar per tota la comarca per a repartir aigua i aliments, especialment a les zones més afectades com Oliva, la Font d’En Carròs i les platges. El president de la Generalitat, Lerma, es va desplaçar amb el cap de l'Institut Nacional de la Salut per a dirigir un dispositiu d'emergència per tal d'evitar epidèmies derivades del consum d'aigua no potable.\nPerò tot aquest desastre podria haver segut molt pitjor, ja que la vesprada del dia 3 es va rebre l'alerta d'un possible desembassament d'urgència del pantà de Beniarrés. Afortunadament no es va produir, perquè només s'haguera disposat de dues hores per a evacuar mitja comarca. I tot es va produir per l'aparició, a les 6:30 del matí del dia 3, d'un sistema convectiu dins de la mar que es va quedar falcat damunt de la Safor durant més de 30 hores. Una gota freda, com moltes de les que ens adverteixen cada tardor.\nSegons recorden els experts, aquests episodis de fortíssimes pluges són cícliques a la comarca, amb un període de recurrència d'uns 20 anys. No vol dir que es tornen a repetir les inundacions del 1987 o les de finals dels 90 a Tavernes, ja que ambdues situacions es van produir per circumstàncies molt concretes i particulars, però si que podem esperar precipitacions que superen els 400 mm. Afortunadament la majoria d'ajuntaments s'ha ficat les piles, canviant els antics ponts d'arcs que produïen embussos, reforçant, canalitzant i netejant els caus de rius i barrancs o instal·lant represes a barrancs com el de Borrell, per tal d'evitar que l'aigua prenga fortes velocitats. També s'han instal·lat pluviòmetres i moderns sistemes de detecció de temporals com el radar de previsió de pluges del polígon Alcodar. Esperem que tot siga suficient i una catàstrofe com la que parlem no es torne a produir.\nGota freda del 1987\nCom cantava Raimon en 1983, al meu país la pluja no sap ploure, així que cantem tots junts (o no, a veure si ens cau una nova gota freda):\n"Al meu país la pluja no sap ploure:\nQui li dirà com s’ha de ploure?\nAl meu país la pluja no sap ploure."\nPD. El rècord del mon de precipitacions en 24h foren els 1.870 mm caiguts a la Illa Reunion (oceà Índic) en 1952, l'aigua que cau a la Caldereta en tot un any!.\nTeniu més fotos de la riuada a Gente de la Safor\nAnònim 4 de febrer de 2011 a les 15:54\nVeig en l'article la foto del carrer Nou d'Octubre i se'm posen els pèls de punta, jo vaig patir aquest desastre natural i per descomptat per falta de previsió. Beniopa ha conegut moltes desgràcies com la d'aquest any i molt pitjors.\nMolt bona feina encara que sigui per a la història tràgica d'aquest Poble. Completissim tot el reportatge.\nAnònim 4 de febrer de 2011 a les 16:37\nA mi em va pillar a l'institut, ens quedarem aillats en mig de la tromba d'aigua!\nAnònim 4 de febrer de 2011 a les 17:35\nOscar. Tinc una curiositat fa molt de temps: Saps perquè quan plou i et trobes en la circumvalació que va de la Platja a Beniopa o sigui on hi ha la xemeneia de la finca Rausell, se supera amb una pluja torrencial i quan passes aquest tram la pluja calma ?\nAndrés 5 de febrer de 2011 a les 0:45\nAcollonant, he llegit l'article i se m'han vingut al cap tots els records d'aquells dos dies intensos. Hui en perspectiva te dones conter de lo indefensos i menuts que som davant del poder de la natura. Un altre fenòmen que recorde va ser la pantanà de Tous, estàvem tancats a casa sense llum sentint la desgràcia amb una radio a piles. Era menut i recorde la por que vaig passar.\nAnònim 5 de febrer de 2011 a les 10:24\nÉs curiós el que manifesta en premsa un cualificat Governant de l'Ajuntament relacionat a les obres en el tram del Serpis al seu pas per Gandia que s'estan construint. Diu; "entre altres és una construcció que evitarà les inundacions en el Centre Històric".¿ Què estarem al segle XV?. Cal aclarir que per carrer Les Monges (abans anomenat tambè Mur Trencat) discorria un antic camí paral.lel al riu des del Raval, carrer Yesería i Obradors fins el Camí del Mar (avui carretera del Grau) i al costat d'ell una sèquia. Aquest camí que creuava la Gandia de avans de cap a cap, va ser tallat per la construcció del Palau i Convent de les Clarisses i l'anulació posterior d'una porta al costat del torreó allí existent. Per tant hi havia inundacions contínues quan plovia, en el dit carrer i La Plaça Major, fins i tot al carrer Major on discorria una sèquia que també creuava Gandia (sèquia que va fer s'alineessin als seus costats les primeres cases, convertint-se en el que és avui Carrer Major. Per tant les inundacions existien a causa de que al fer El Palau i Les Clarisses i tapar la sèquia es va protegir en part el Centre Històric però no la resta del carrer i en venir les aigües com no era un mur homogeni el trencava (d'aquí el nom del carrer Mur Trencat) he inundava la petita Gandia de entonces. Sr. Governant qualificat busque una altra raó de l'obra faraònica, o si algú a vist o escoltat inundar el Centre Històric de Gandia en els últims només 100 anys que ho diga, (potser jo estiga equivocat, encara no tinc els 100).\nAnònim 5 de febrer de 2011 a les 11:32\nMuy interesante la exposición que has hecho, yo tampoco tengo los 100 y te puedo decir que en el pasado siglo XX, hace 4 dias, existía en los Huertos del Palacio (hoy parquing municipal) el Campo de Fútbol Ducal de donde salió el Club Fútbol Gandía, estaba más bajo que el centro histórico; había unos simples muros al rio y nunca se inundó (mi padre era jugador del Club) y a la vez más arriba al final de la Calle Avda. del Raval estaba El Huerto de les Ambrosies al lado del rio sin protección (era de mi familia y vivian allí) el nivel de las casas era mucho más bajo que el Centro Histórico y nunca salieron en barca. Conozco toda la zona por antecedentes porque además mi abuela vivia en el carrer Mur Trencat y repito nunca me han comentado inundaciones y estoy refiriendome a los años 1940 hasta nuestros días. Los políticos se manifiestan pero los asesores les tenían que rectificar en más de una ocasión.\nDavid Gomar 5 de febrer de 2011 a les 12:34\nAl respecte de la séquia que anomenes, apuntar que encara existeix, i circula soterrada per davant del Palau i les Clarisses, seguint per l'avinguda Pius XI direcció al Grau. De fet, al creuament amb l'avinguda d'Alacant hi havia fins fa poc una trapa quadrada per accedir. No sé si ha desaparegut amb els ultims asfaltats.\nPer altra banda, estic totalment d'acord amb els comentaris que fas.\nAnònim 5 de febrer de 2011 a les 16:28\nM'agrada aquest blog perquè a banda dels reportatges molt detallats i de primera fila que ens faciliteu, els comentaris que es produeixen al voltant d'ells, que fan els que entren com anònims a aquest, ens donen a conèixer detalls de la nostra Ciutat i altres, que desconeixíem i són molt interessants. O sea es complementen. Per cert m'han dit que s'està esgotant la 2 ª Edició del Llibre. Enhorabona és un gran èxit i més en un llibre escrit en valencià.\nPer cert l'anònim que exposa les Riberes baixes del Serpis al seu pas per Gandia, (Camp de Futbol antiq i Hort de les Ambrosies) al Raval, ho he consultat i em diuen té raó tot i que aquest tram de llit sempre a estat brut i amb vegetació al màxim, però el riu no s'ha desbordat.\nÒscar 5 de febrer de 2011 a les 23:35\nRespecte al dubte de la Banyosa, No sabria dir-te. Un metereòleg tal volta podria traure conclusions. Des de la meua ignorància, i fent un exercici de deducció, pot ser que tinga que veure el fet de ser la part més baixa del massís del Mondúver, al mateix temps que forma l'estret de la Banyosa, i donades les dues circumstàncies, es concentren els núvols ahí a favor de l'embús. Igual és una tonteria, però ja et dic, que no és el meu fort.\nAnònim 6 de febrer de 2011 a les 17:59\nDavid Gomar: Pel que fa al teu comentari afirmant l'existència d'aquesta sèquia provinent de l'antic carrer de les Clarisses, em congratula que em dones la raó i més si prové d'un expert com tu entre moltes coses del subsòl de Gandia (i no precisament del clavegueram, tu ja saps per on vaig). Per continuar breu amb l'anterior comentari, et diré que aquest carrer ya amb la protecció del mur del Palau i Convent de les Clarisses, encara hi havia un descobert gran, que és el que facilitava el trencament dels murs per les aigües (d'ahi ve carrer del Mur Trencat). Molts anys després es va posicionar una família la Avargues-Maricón amb moltes possibilitats per cert, fent les seves fundadores el seu habitatge allà, i així es va concloure casi al complet el descurrir de les avingudes del riu. Posteriorment aquesta família va crear una Fundació en 1870 que va portar el seu nom i va cedir la casa a Les Mares Carmelites, per a l'ajuda a les chiquetes de Gandia sense recursos. Cosa que no va passar així, es va convertir en un Col-legi (i amb activitats extres per a la seva època) més per a la classe benestant de Gandia. Però això és una altra història. Amb això em vull ratificar en què el Centre Històric no a tingut inundacions i només espere que m'ho demostre algú en només els últims 100 anys.Yo em vaig molt més lluny. No pretenc que m'expliquin el perquè dels altíssims murs que s'estan acabant en el Llit del riu. En diria mès pero éste es el final.\nDavid Gomar 6 de febrer de 2011 a les 21:16\nGràcies pels teus comentaris afalagadors. Del subsol que jo conec, tristment cada dia queda meins com sabràs. Una altra cosa que va desapareixent amb el temps.\nAl voltant del tema d'inundacions al centre históric, no he conseguit trobar de cap manera indici algun de que s'haja inundat mai.\nA banda i encara que siga un poc aventurat dir-ho, donades les barreres arquitectòniques que representen els ponts d'Almoines i d'Alacant guarde els meus dubtes sobre que el serpis mai es desbordara cap a Gandia. A moltes noticies es parla de desbordament, però sense entrar en detalls, el que em fa pensar que es confon amb els desbordaments a Venecia o Els Marenys, tan habituals. Si algú ho ha vist de primera ma, o té cap foto relacionada, m'encantaria que em tragueren del meu error.\nÒscar 8 de febrer de 2011 a les 1:19\nA l'igual que un cas comentat anteriorment, a mi la tromba d'aigua em va sorprendre dins de l'institut, i a l'eixir recorde lo que ens va costar arribar fins al carrer 9 d'Octubre travessant la República Argentina amb l'aigua quasi a la cintura (trajecte que vaig fer, per cert, amb David Gomar). Vaig contemplar atònit com zones de Gandia com l'esmentada República Argentina, el Passeig i sobre tot Ferrocarril d'Alcoi (per on antigament creuaba na rambla) anaven amb mig metre d'aigua, mentre que carrers com Sant Pere o Joan de Joanes, per on vivia, estaven secs. A un centenar de metres Beniopa havia sucumbit al desbordament del barranc, però a la zona del casc antic tampoc hi havia aigua. Coses del desnivell, supose. Recorde l'aigua del Serpis a un metre del mur de l'antic pàrquing, on abans feien els concerts, però en cap moment es va desbordar. Per tant, estic completament d'acord amb els comentaris anteriors. Gandia es va inunar, si, però pels barrancs i pels 720 mm caiguts, no pel Serpis (llevant dels Marenys, clar)\nAnònim 24 de març de 2011 a les 14:36\nGran article i grans comentaris, he trobat el blog de casualitat i m'ha sorprés molt, me l'apunte als favorits per a seguir-lo a sovint


eBay.ca Codis de cupó\nGet Extra 20% Off Lenovo ThinkPad 11e Yoga Gen 6 Laptop Fins a un 50% de descompte en les millors ofertes d'equips d'eBay Canada. Estalvieu fins a un 50% de descompte en algunes categories de eBay Tech Deals. Obteniu ofertes de primeres marques i productes com Lenovo, Apple iPhone i iPad, Dell XPS, LG, Samsung Galaxy, Sony PlayStation, Xbox i molt més. Aconsegueix aquest acord. als cupons eBay.ca. DESA.\nSave An Extra 10% On Select TV & Home Audio Purchase eBay.ca és la sucursal canadenca de la companyia comercial mundial, eBay Inc. La botiga facilita subhastes de productes i serveis com ara línies de roba, articles esportius, peces d'automòbils, ofertes de viatges i bitllets d'avió. Els clients han revisat positivament el lloc de comerç electrònic per oferir excel·lents serveis al client i transaccions sense problemes.\nTemps limitat: obteniu un 10% de descompte! 6 codis promocionals per a eBay.ca | La millor oferta d'avui és: Fins a un 60% de descompte en ofertes diàries d'eBay + enviament gratuït. Verificat avui\nGaudeix d'un 20% de descompte en compres seleccionades de 100 $ de descompte màxim Els millors cupons d’Ebay Canada per a l’octubre del 2021: 80% de descompte en els codis promocionals i molt més. 0 codis de cupó d'Ebay Canada provats i verificats. Guanyeu diners en efectiu per cada compra. Goodshop treballa amb Ebay Canada per oferir als usuaris els millors descomptes de cupons I fa una donació a la vostra causa preferida quan compreu a les botigues participants.\nGaudeix d'un 10% de descompte en telèfons intel·ligents reformats d'eBay Els codis de cupó d’Ebay Canada 2021 van a ebay.ca Es mostren 19 codis i ofertes de promoció actius d’ebay.ca i l’últim s’actualitza el 13 de setembre de 2021; 12 cupons i 7 ofertes que ofereixen fins a un 40% de descompte, 100 $ de descompte i un descompte addicional. Assegureu-vos d’utilitzar-ne un quan compreu a ebay.ca; Dealscove promet que obtindreu el millor preu a ...\nEstalvieu un 15% en comandes amb codi a Ebay.com A molts clients els agraden aquestes ofertes de ebay CA i els hem ajudat a estalviar-se molt. Podeu estalviar tant com descompte amb els codis de cupó ebay CA. Cada vegada que aneu a comprar, trobareu tot tipus d’ofertes increïbles en ebay CA, descomptes ebay CA i ofertes especials ebay CA. No rebutgeu mai estalvis tan atractius. No dubteu a utilitzar els cupons de ebay CA ...\n15% de descompte addicional en una selecció de productes reformats certificats El cupó caducarà a les 11:59:59 PM ET a la data que es mostra al cupó. El descompte s’aplica al preu de compra (exclòs l’enviament, la manipulació i els impostos) d’un subtotal de comanda per als articles elegibles a eBay.ca o eBay.com. Els articles elegibles exclouen els articles de vehicles, monedes i paper moneda, targetes de regal i cupons, cotxes, motocicletes i vehicles i reals ...\n15% de descompte, 25 $ de despesa mínima, 500 $ de descompte màxim, 2x ús Cupons eBay Canada 2021. eBay Canada és un dels centres comercials en línia més grans del món, on podeu comprar productes de qualsevol categoria, des d'empreses de confiança fins a gent quotidiana com vosaltres. Reparteixen ofertes fenomenals constantment, com ara vendes de fins a un 70% de descompte en articles seleccionats, i codis promocionals d’Ebay amb un 20% de descompte sobre tota la vostra comanda.\nObteniu 10% de descompte Codi promocional d'eBay: 15% de descompte sobre articles seleccionats. 11 d’octubre de 2021. 10 dòlars. 10 dòlars de descompte per a usuaris registrats convidats a eBay. Actualment, no hi ha data de caducitat. 10 dòlars 10 dòlars de descompte sobre joies amb codi promocional eBay. 04 de novembre de 2021. 100 dòlars. Cupó eBay: fins a 100 dòlars de descompte. Actualment, no hi ha data de caducitat. 10 dòlars Estalvieu a eBay amb Obteniu un cupó de 10 dòlars. Actualment, hi ha ...\nAprofita un 25% de descompte addicional de 40 $ o més en estils d'Adidas Utilitzeu aquest codi de cupó eBay d'un 20% de descompte vàlid. Consulteu els 22 darrers cupons, codis promocionals i codis de descompte d'eBay de l'octubre del 2021.\n5 $ de descompte en EBay Motors Consulteu els darrers codis de cupó eBay Canada per estalviar més d’un 10% de descompte a Bargainmoose. No us oblideu de mirar les ofertes i ofertes d'eBay Canada sobre una àmplia selecció de productes, com ara moda, electrònica, joguines, sabates i molt més. Simplement introduïu el codi desitjat durant el pagament per reclamar el vostre descompte.\nAprofiteu un 20% de descompte en la compra d'Adidas de 30 dòlars a Ebay.com Fins a un 40% de descompte a eBay sobre joies. Activa el codi. Consulteu el lloc per obtenir més informació. Finalitza el 6/30/2022. S'ha utilitzat 1,106 vegades. Finalitza el 6/30/2022. S'ha utilitzat 1,106 vegades. Venda. Selecció del personal.\nGaudeix d'un 10% de descompte en les compres amb aquest codi de cupó eBay és el lloc de comerç electrònic líder al món, on podeu des de l'última tecnologia fins als pocs objectes de col·lecció. Compreu les millors marques a menys preu amb aquests cupons eBay Canada i codis promocionals eBay Canada.\nAprofiteu un 30% de descompte en 2 o més rètols de porcellana de gas i oli Ofertes i cupons eBay.ca eBay.ca: auriculars Bose QuietComfort 269 II de 35 $, fabricant de pasta compacta Philips de 160 $, aspirador vertical Dyson Cinetic de 347 $ + Més Compreu el món a eBay.ca, on podreu estalviar en les ofertes diàries actuals fins que esgotin les existències.\n10% de descompte addicional a la manta de gofres amb codi Setembre de 2021: trobeu els millors codis promocionals, cupons i vendes de liquidació d'eBay Canada d'avui. A més, obtingueu estalvis instantanis amb els nostres consells de compra d’informació eBay eBay.\nDescompte addicional del 10% en rellotges de luxe de més de 2,000 dòlars a Ebay.com Obteniu un 70% de descompte en els codis de cupó d’Ebay Canada Més W / Ebay Canada. Ara mateix Dealscove.com Més ofertes. 70% de descompte en total S'ofereixen 19 codis de promoció i ebay.ca actius i l'últim s'actualitza el 09 d'agost de 2021; 12 cupons i 7 ofertes que ofereixen fins a un 70% de descompte, 100 $ de descompte i un descompte addicional. Assegureu-vos d’utilitzar-ne un quan compreu a ebay.ca; Dealscove promet que obtindreu el millor ...\nAconsegueix un cupó de $5! El cupó està subjecte a les lleis canadenques, nul quan estigui prohibit, no es pot bescanviar en efectiu, no té valor nominal ni en efectiu i no es pot combinar amb cap altre cupó. eBay es reserva el dret de suspendre, canviar o cancel·lar aquesta promoció de cupons en qualsevol moment, en cas que es donin circumstàncies que, segons el parer d'eBay, facin necessari que ho faci.\nCupó de 100 $ en pneumàtics 400 $ o més, ús 2x Per estalviar diners, utilitzeu cupons d'eBay i, a continuació, efectiu en efectiu en efectiu quan compreu el mercat en línia més gran del món. És possible que trobeu l’acord dels vostres somnis a eBay, però Swagbucks ho pot fer més dolç amb alguns cupons especials d’Ebay. Obteniu diners en efectiu per a la vostra teràpia de compres, guanyeu targetes de regal o apliqueu cupons en línia actualitzats a les compres de subhasta d'avui.\n10% de descompte Seleccioneu Llar i jardí Compra i ven productes electrònics, cotxes, roba, articles de col·lecció i molt més a eBay, el mercat en línia del món. Les millors marques, preus baixos i enviament gratuït en molts articles.\n20% de descompte addicional, directe de PUMA Trobeu moltes opcions noves i usades fantàstiques i obteniu les millors ofertes per a 3 cupons de Bath and Body Works, 20% de descompte, regal per a la cura del cos, Wallflowers de 6 dòlars, 10/31, als millors preus en línia a eBay. Enviament gratuït per a molts productes\nGaudeix del 20% de descompte del cupó + 30 $ Trobeu moltes opcions noves i usades fantàstiques i obteniu les millors ofertes per a Bed Bath & Beyond 20% de descompte en cupons d’un sol article: 10 lots de cupons número 1 als millors preus en línia a eBay. Enviament gratuït per a molts productes\n20% de descompte sobre bosses de mà selectes 4 CUPONS ESTALVIA TREBALLADOR DE BOTIGA DE 20% DE DESCOMPTE FINS A 100 $ ESTALVIANT EXP 12/31/2021 A LA BOTIGA. 16.43 C $ + 2.53 C $ d’enviament. + 2.53 € d’enviament + 2.53 € d’enviament. Venedor 100% positiu. Venedor 100% positiu Venedor 100% positiu.\n15% de descompte Seleccioneu certificat reformat Fins a un 30% de descompte sobre Nintendo Switch i accessoris per a jocs (no cal un codi de cupó d'eBay) Caduca el 1/2/2022. Mostra els termes. Exclusiu 15 $ de descompte en cotxes amb codi promocional Priceline. Caduca el 11/1/2021. Mostra els termes. 🍂 Fins a un 50% de descompte sobre les noves arribades de tardor a Columbia 🍂 ...\n20% de descompte Seleccioneu compres de 25 € o més Llibres a bon preu a preus baixos de lectura. Compra llibres per a nens barats, ficció, cuina, novel·les per a joves i molt més. Enviament GRATU onT per comandes superiors a 35 $.\nObteniu fins a 200 dòlars de descompte McDonald's Later gratuït. *. Obteniu patates fregides grans gratuïtes quan baixeu l'aplicació McDonald's i uniu-vos a MyMcDonald's Rewards. Trieu Hash Browns, Vanilla Cone, McChicken® o una Cheeseburger gratis després de la primera compra. * Fries grans gratuïtes vàlides 1x fins al 12/31/21 per a usuaris d'aplicacions per primera vegada al McDonald's participant.\nEls usuaris nous aconsegueixen una compra de 5 dòlars.\n15% de descompte Seleccioneu certificat reformat\n20% de descompte Seleccioneu compres de 25 € o més\nDescompte extra del 10% a la vostra comanda a Ebay.com\nGaudeix del 15% de descompte en portàtils, televisors, videojocs i joguines + enviament gratuït\nComandes addicionals de 5 $ de descompte per més de 25 $\nObteniu un 15% de descompte sobre la vostra comanda quan utilitzeu l'aplicació mòbil EBay\nGaudeix de 50 dòlars de descompte en subministraments només per a subscriptors d’EBay Store\nObteniu 150 dòlars de descompte en subministraments per a enviaments Només per a subscriptors d’EBay Store\nPrengui 25 dòlars de descompte en subministraments d’enviament Només per a subscriptors d’EBay Store\nObteniu un 15% de descompte en totes les categories amb codi a Ebay.com\nObteniu un 15% de descompte en totes les categories\nGaudeix del 40% de descompte en la roba femenina + enviament gratuït amb codi\n25 $ de descompte extra per a comandes de 25.01 $ + amb aquest codi\nObteniu fins a un 70% de descompte sobre les eines de jardí\nGaudeix d'un 15% de descompte en 2000 dòlars en rellotges qualificats\nRebeu un 5% de descompte sobre aparells i eines electròniques reformades + enviament gratuït\nObteniu un 20% de descompte sobre Brooks Brothers amb codi a Ebay.com\nObteniu 100 dòlars de descompte de 400 dòlars amb codi a Ebay.com\nGaudeix de 500 € de descompte en 2500 € + rellotges\n500 $ de descompte extra en rellotges superiors a 2500 $ + amb codi\nGaudeix del 5% de descompte en Gylex Pest Reject


"Spain is different"; Catalunya, també - El triangle\nLuis Bárcenas i Fèlix Millet són dues històries paral·leles que tenen dos escenaris diferents (Madrid i Barcelona) i un destí comú: Suïssa. Si Luis Bárcenas va saquejar 47 milions d’euros de les arques del PP, Fèlix Millet va robar 36 milions del Palau de la Música. Si a Luis Bárcenas li agradaven els viatges de gran luxe (safaris a Sud-àfrica, estades als millors complexos hivernals d’Europa i els Estats Units…), a Fèlix Millet, també (les Maldives, Kènia, Mèxic, la Polinèsia, Dubai…). Luis Bárcenas tenia un xalet a la Val d’Aran, Fèlix Millet, també. Luis Bárcenas cobrava “donatius” de les constructores que després rebien contractes de les administracions governades pel PP, Fèlix Millet cobrava comissions de les constructores que havien rebut adjudicacions de CiU. Luis Bárcenas confiava en la banca suïssa (Dresdner Bank i Lombard Odier), Fèlix Millet, també (Société Générale Suïsse).\nPerò Luis Bárcenas és, des de fa un any, a la presó de Soto del Real i Fèlix Millet es passeja tan ample pel carrer. Per què? Doncs perquè Luis Bárcenas ha “cantat” i ha posat en perill tota la “casta” de Madrid, començant pel president del Govern, Mariano Rajoy, a qui durant anys havia pagat en negre generosos sobresous i que, per això mateix, ja hauria dimitit en qualsevol altre país europeu. En canvi, Fèlix Millet ha callat, fins ara, com un “puta” i no ha dit ni piu dels seus negocis amb Convergència Democràtica i amb la FAES de José María Aznar. Per això ha estat premiat amb la llibertat i quan el jutgin tindrà més de 80 anys i sap que mai més no trepitjarà la presó.\nÉs a dir, Luis Bárcenas ha decidit col·laborar amb la justícia i explicar tot allò que sap de la corrupció del PP… i l’han tancat a la garjola. Fèlix Millet guarda un silenci sepulcral –ai, si parlés sobre els 6,9 milions d’euros que va treure per finestreta bancària i no se sap a quines butxaques van anar a parar…- i això li val poder fer vida normal. Certament, això és el món a l’inrevés, si no fos perquè Espanya i Catalunya són uns països on la màfia (el PP a Madrid i CiU a Barcelona) està incrustada en la cúpula del poder polític.\nAra que el rei d’Espanya, Joan Carles I, ha abdicat, el virrei de Catalunya, Jordi Pujol, hauria de ser generós i fer el mateix. Tots dos manen, si bé, formalment, no governen. Entenem-nos: Artur Mas és l'”encarregat” que la família Pujol ha posat al capdavant de la Generalitat per tal que, amb l’ajuda de Felip Puig, vetlli pels interessos econòmics del clan. La suprema prova de fidelitat i lleialtat mútua es guarda en un banc de Liechtenstein.\nEl rei Joan Carles I ha “sacrificat” la seva filla Cristina en l’altar de la transparència que exigeixen els nous temps, però el vell Pujol es nega a oferir el cap del seu fill Oriol, imputat pel cas de les ITV, i encara és, fins que no es decideixi el contrari, secretari general de CDC i candidat in pectore a la successió al palau de la plaça de Sant Jaume. El rei Joan Carles I ha exigit, això sí, l’aforament a Mariano Rajoy per tal que pugui gaudir de la seva immensa fortuna, aconseguida no se sap com, sense que els jutges l’emprenyin. En aquesta tessitura de ‘fi de cicle’, el virrei Jordi Pujol també reclama l’aforament (en aquest cas, l’arxivament del sumari) pel seu fill gran, Jordi Pujol Jr., i per la seva dona, Marta Ferrusola, a qui l’Audiència Nacional té pensat citar a declarar pel tràfic de diners a Andorra.\nQuan Jordi Pujol parla d’independència està parlant d’immunitat i d’impunitat pels “seus”. Si el rei té aquest privilegi, per què no el té el virrei? Aquesta és la qüestió.\nPrevDenuncien tracte de favor a la presó per a l’alcalde de Torredembarra


Setanta entitats de les comarques gironines participen en la creació de l'Observatori de l’Emprenedoria | NacióGarrotxa\nSetanta entitats de les comarques gironines participen en la creació de l'Observatori de l’Emprenedoria\nEn l’acte de presentació també s’han donat a conèixer els resultats del report “Disseny i implementació de l’Observatori de l’Ecosistema Emprenedor de Girona”\nper NacióGarrotxa, Girona | 18 de maig de 2021 a les 09:01 |\nPau Presas i Helga Nuell durant lapresentació de l'Observatori de l'Emprenedoria. | @diputaciogirona.\nLa sala Ferran Agulló de la Diputació de Girona va acollir la passada setmana la presentació de l’Observatori de l’Emprenedoria de la demarcació de Girona, un projecte pioner impulsat per la Diputació de Girona que pretén enfortir i donar visibilitat a l’ecosistema emprenedor del territori.\nSetanta entitats de suport a l’emprenedoria d’arreu de les comarques gironines han participat en el disseny i la implementació d’aquesta plataforma digital, una eina estratègica que monitoritza l’emprenedoria i informa sobre aquest àmbit amb l’objectiu de contribuir a definir polítiques públiques i programes de suport a la creació i consolidació empresarials.\nA l’acte hi ha participat el vicepresident primer de la Diputació de Girona, Pau Presas, el qual ha estat acompanyat per la cap del Servei de Promoció i Desenvolupament Econòmic Local de la Diputació de Girona, Helga Nuell.\nPau Presas, vicepresident primer de la Diputació de Girona, ha assenyalat que el projecte "arriba en un context en què és més necessari que mai. La situació d’emergència produïda per la COVID-19 està afectant de ple l’economia i el teixit empresarial en general, i per aquest motiu creiem que és important impulsar projectes que fomentin l’emprenedoria com és el cas de l’Observatori, el qual afavoreix la creació, continuïtat i consolidació d’empreses a casa nostra".\nA més a més, ha destacat que "gràcies a aquest instrument es disposarà d’informació en relació amb el conjunt de recursos, equipaments i serveis disponibles, que contribueixen a l’emprenedoria i a la consolidació empresarial, així com de les dades clau per establir polítiques públiques més efectives i adaptades a les necessitats reals del territori. L’objectiu és generar riquesa, i de fixar i crear nous llocs de treball a la demarcació de Girona".\nLa creació de l’Observatori és una iniciativa del Servei de Promoció i Desenvolupament Econòmic Local de la Diputació de Girona, que treballa amb l’objectiu d’oferir als ens locals eines i recursos que serveixin per enfortir i dinamitzar les seves economies locals.\nL’Observatori està vinculat al PECT Ecosistema Innovador del PO FEDER de Catalunya i el programa “CO-CREIX Emprenedoria”. El projecte és fruit del treball conjunt i exhaustiu de més de setanta entitats de suport a l’emprenedoria del territori gironí que des de l’últim trimestre de l’any 2019 han dut a terme un llarg procés per fer-lo possible.\nLes finalitats de l’Observatori es distribueixen en cinc eixos principals:\n· Informar en relació amb els serveis i els recursos existents.\n· Visibilitzar les entitats de suport a l’emprenedoria i als processos de creació d’empreses.\n· Conèixer l’ecosistema emprenedor del territori a través de l’observació.\n· Millorar la prestació de serveis i polítiques públiques.\n· Garantir la rendició de comptes i la transparència de les entitats públiques i privades, així com dels responsables polítics, envers la ciutadania en aquest àmbit.\nTota aquesta informació es troba recollida a la nova plataforma digital que es presenta (https://cocreix.ddgi.cat/observatori) i, per tant, és accessible per a tothom. Aquest espai permet accedir a les dades dels recursos i serveis d’emprenedoria que hi ha tant a la demarcació com a cada una de les comarques que la conformen, a un directori d’entitats, públiques i privades que donen serveis d’atenció a la creació i consolidació empresarial, a un mapa de les entitats de suport de l’emprenedoria (SITMUN- Sistema d’Informació Territorial Municipal) i a l’informe elaborat el 2020.\nSocietats mercantils constituïdes intensives en coneixement i tecnologia, 2019 [Percentatge (%) i rànquing comarcal]. Foto: @diputaciogirona.\n70 entitats participants, 149 programes de suport i 3.993 projectes de creació d’empresa han estat atesos\nEn l’acte d’aquest matí també s’han fet públics els principals resultats de la primera edició de l’Observatori de l’Emprenedoria. L’informe, titulat “Disseny i implementació de l’Observatori de l’Ecosistema Emprenedor de Girona”, fa una primera detecció de les entitats, els serveis i els recursos disponibles, tant públics com privats, per atendre les persones que volen iniciar un negoci i les que estan en fase de consolidar-lo. També mostra com és l’emprenedoria i com són les empreses de la demarcació, quins perfils hi tenen més pes i més o menys supervivència en el temps i les activitats més rellevants de la demarcació.\nEn l’elaboració de l’informe han participat un total de setanta entitats de suport a l’emprenedoria. El 72,9 % d’aquestes entitats són de titularitat pública, el 25,7 % de titularitat privada i l’1,4 % de titularitat mixta. I les tres comarques on hi ha major presència d’aquestes entitats són el Gironès, amb un 40 %, i la Selva i el Baix Empordà, amb un 16 % respectivament.\nEn total, aquestes entitats mostren que al 2019 han atès 3.993 iniciatives empresarials en procés de creació, el 85,4 % al Gironès, la Selva i el Baix Empordà. Així mateix, han dut a terme 149 programes i serveis de suport a l’emprenedoria en els quals han participat 18.831 persones, el 50,5 % de les quals han participat en serveis d’assessorament, el 48,3 % en formació i l’1,2 % en finançament.\nL’informe també reflecteix que l’any 2019 es varen constituir 1.431 societats mercantils al territori, xifra que és un 3 % inferior a la que mostren les dades del 2018. D’aquestes, un 20 % (291 en concret) es troben emmarcades en l’àmbit d’activitats intensives en coneixement i tecnologia. La Garrotxa, el Pla de l’Estany i el Ripollès se situen entre les 10 comarques catalanes amb més pes de les societats amb activitats intensives en coneixement i tecnologia d’entre el conjunt de societats constituïdes. D’altra banda, l’Alt Empordà destaca com la segona comarca més emprenedora de Catalunya, després del Barcelonès.\nPer altra banda, l’informe també recull que el 51,3 % de les empreses que desenvolupen el procés emprenedor a la demarcació escullen iniciatives empresarials individuals (treball autònom) com a forma jurídica, mentre que només un 36,6 % operen com a societat mercantil.\nTanmateix, la mitjana anual d’afiliacions en règim especial de treballadors autònoms també ha disminuït respecte del 2018: ha passat de les 60.002 a les 59.089 del 2019 (un 1,5 % menys). Les comarques de la Selva i el Gironès, però, es caracteritzen per tenir empreses de més dimensió i amb menys presència de treball autònom. Tot i això es demostra que les comarques amb més presència de treball autònom són les que presenten taxes d’atur més baixes, com passa a la comarca de la Cerdanya.\nTambé es pot accedir a la informació per comarques mitjançant aquest enllaç.\nEconomia, Disseny i implementació de l’Observatori de l’Ecosistema Emprenedor de Girona, Observatori de l’Emprenedoria, Diputació de Girona, Pau Presas


Investiga > Publicades les Bases dels Ajuts Llavor, Producte i Innovadors.\nPublicades les Bases dels Ajuts Llavor, Producte i Innovadors.\nL'AGAUR ha publicat les bases dels Ajuts Llavor, Producte i Innovadors. Pròximament es publicarà la convocatòria amb els terminis de presentació.\nL'AGAUR ha publicat les bases dels Ajuts Llavor, Producte i Innovadors. Projectes de Valorització de resultats/tecnologies de recerca per seguir el seu camí cap a la transferència.\nLlavor: Finançament de projectes innovadors sorgits de la recerca que es troben en fases molt primerenques i que mostrin un potencial disruptiu més gran del seu sector.\nProducte: Finançament de projectes destinats a l’obtenció de prototipus a fi de reduir les incerteses sobre la viabilitat tècnica i comercial de la tecnologia en desenvolupament.\nInnovadors: Els projectes han d’estar destinats a la realització d’activitats conduents a la creació d’un spin-off i/o l’explotació de llicències o qualsevol altra forma de protecció de propietat intel·lectual i industrial d’una tecnologia o coneixement a través de la contractació d’una persona emprenedora.\nPodeu trobar les bases al següent link:\nLlavor i Producte: https://portaldogc.gencat.cat/utilsEADOP/AppJava/PdfProviderServlet?documentId=923516&type=01&language=ca_ES\nPròximament, s’obrirà la convocatòria. A la següent pàgina web trobareu els models de memòries i la presentació:\nSi esteu interessats envieu correu a valoritzacio@udg.edu


El PPCS crearà una taula de diàleg amb el sector turístic per garantir la promoció de la província i protegir la feina | Notícies Dígitals\nEl PPCS crearà una taula de diàleg amb el sector turístic per garantir la promoció de la província i protegir la feina\n19/06/2022 20/06/2022 pp castello, sector turistic\nEl Partit Popular de Castelló crearà una taula de diàleg amb el sector turístic per garantir la promoció de l’oferta de la província i protegir la feina que genera aquest pilar econòmic al territori. Així ho ha garantit el diputat provincial del PPCS, Andrés Martínez, després d’un Patronat Provincial de Turisme, el celebrat ahir, que va aprovar les bases del programa Castelló Sènior amb més de dos mesos de retard.\nEl 9 d’abril, al si del consell plenari, el PSOE va decidir deixar sobre la taula aquest punt davant de l’oposició del sector turístic a aprovar unes bases desfasades. “Des del PP, vam advertir aquesta circumstància des del passat any. Ens vam reunir amb Ashotur i amb Altur-Hosbec per escoltar els professionals, prendre nota de les seves demandes i traslladar-les a la Diputació per garantir la competitivitat del programa de vacances que vam posar en marxa durant la nostra etapa de govern”. Però, “lamentablement, la realitat és que se’ns va ignorar del tot”.\nFinalment, la plantada del sector el passat abril va provocar que el PSOE atengués “als professionals” i finalment “s’hagi acordat la modificació de les bases per atendre un sector que demanava una actualització de preus i unes condicions adaptades a la realitat actual” . “I l’objectiu que nosaltres ja demanàvem el 2021 és el que per fi ara ha estat atès: establir canvis per millorar el programa i garantir competitivitat, oferta i serveis”.\nAmb aquest objectiu, “des del PP garantim aquest diàleg i comunicació constant amb els professionals del turisme que asseguri que som competitius, que invertim en promoció i desenvolupament turístic a la nostra província i, alhora, reforcem la feina que el turisme garanteix a milers de famílies castellonenques”. “Estem preparats per demostrar-ho i garantir el diàleg i la gestió responsable que sumi davant de polítiques que resten”.\n← El PPCV proposa un plà per a la salut mental\nEl rànquing d’investigadores espanyoles i estrangeres a Espanya inclou 52 professores de l’UJI →


La Diputació de València xifra en 4,3 milions els danys de l’incendi en infraestructures locals\nEl president Rus es reunix amb els alcaldes dels municipis afectats i assegura, en tot cas, el finançament de les reparacions\nEl president de la Diputació, Alfonso Rus, ha presentat esta vesprada als alcaldes dels municipis afectats la valoració dels danys en infraestructures locals que afecten servicis bàsics, que ascendixen a 4,3 milions d’euros, segons una estimació tècnica elaborada a partir d’un informe exhaustiu i sobre el terreny realitzat pels tècnics de la Diputació de València.\nLa valoració té en compte els danys en infraestructures bàsiques (414.700 euros), carreteres (2.750.000 euros), camins rurals (989.118) i riscos geològics (198.000 euros). El president Rus anticipà en la trobada d’esta vesprada que eixa valoració i eixe informe s’ha remés ja a la Delegació de Govern perquè esta, al seu torn, ho envie al ministeri perquè, en principi, assumisca l’informe i decrete les ajudes corresponents, segons avançà al seu dia el ministre d’Interior, Jorge Fernández, en la seua reunió a València. No obstant això, Alfonso Rus va assegurar als representants municipals que la Diputació de València podria avançar part d’eixos diners o cobrir la diferència que poguera haver-hi entre la valoració i les ajudes que aporte l’Estat per a les obres d’esmena d’estes greus deficiències.\nEn tot cas, els alcaldes van conéixer de primera mà que la Diputació de València, a través de la seua empresa pública Imelsa, i, en concret, amb les brigades forestals, ja ha començat a treballar en diversos municipis per a atendre, prioritàriament, el subministrament d’aigua i que, amb posterioritat, anirà esmenant altres danys menys peremptoris com els camins i els senyals, i també atendrà els riscos geològics que es deriven de l’efecte de les flames.\nPer a això, la diputació de València ha dut a terme una modificació pressupostària de 500.000 euros amb què cobrir les primeres despeses en les reparacions més peremptòries. «El que volem —comentà— és fer les coses ja, i les estem fent. La Diputació de València ja està ací, però amb sentit comú; ràpidament, però amb sentit comú».\nTotes les necessitats\nIgualment, el vicepresident de la corporació, Juan José Medina, que ha coordinat la reacció de la institució provincial, va comentar als alcaldes que es tracta d’un primer informe sobre el qual «havíem de començar a treballar, però que els ajuntaments podran incorporar noves necessitats i danys segons les vagen coneixent, per a la qual cosa la Diputació de València continuarà prestant una atenció prioritària».\nMedina, així mateix, i a petició d’algun alcalde, va confirmar que el departament corresponent ampliarà el nombre de tècnics que, gràcies als convenis amb col·legis professionals, estan ara mateix prestant servici. En este cas s’augmentaran tècnics relacionats amb l’enginyeria de muntanyes o agrònoma.\nDeclaraciones Alfonso Rus\nRecursos reunión Alfonso Rus con alcaldes


Coneix els diferents tipus d'espelmes ecològiques. - SANNICOLAS | Velas de cera de abeja artesanales y ecológicas\nCera d'abella, Triar espelmes, Trucs per espelmes\nConeix els diferents tipus d’espelmes ecològiques.\nPublicat 15 juliol, 2020 15 juliol, 2020 per SANNICOLÀS\nTipus d’espelmes ecològiques. Avantatges i inconvenients.\nSabem que les espelmes de cera d’abella estan fetes amb productes 100% naturals i que no són tòxiques però, existeixen altres tipus d’espelmes que siguin també ecològiques i no tòxiques? Quines diferències hi ha amb les nostres?\nEspelmes ecològiques: soia, palma i cera d’abella.\nActualment, podem trobar espelmes de soia i de palma, que a diferència de les de parafina, poden ser no tòxiques. Per a poder prendre una decisió informada i comprar les que millor s’adaptin als nostres gustos i necessitats, hauríem de conèixer quines són les característiques que les diferencien. A més, per tal de fer una valoració global, cal tenir en compte els ingredients afegits que puguin contenir.\nSi realitzem cerques online, trobarem molta informació a favor i en contra de cadascuna d’elles. Al meu parer, les espelmes de cera d’abella són les que solen ajustar-se més a paràmetres ecològics, però en aquesta publicació us deixo les característiques que més valoro i tinc en compte a l’hora de prendre una decisió.\nEspelmes de cera de soia.\nLa cera de soia s’obté a través de les llavors de soia, la qual cosa dóna lloc a l’oli de soia que, a través d’un procés, es torna sòlid. Aquesta cera es blanqueja i s’hidrogena amb calor utilitzant un catalitzador de níquel. Degut al seu baix punt de fusió, pot contenir enduridors o algun altre producte que afavoreixi la durada de l’espelma i no tots els fabricants solen indicar-ho. Justament pel baix punt de fusió, la cera de soia no permet donar-li a les espelmes unes certes formes.\nLa majoria de la soia conreada al món és transgènica i procedeix de cultius no sostenibles i, encara que existeixen cultius de soia orgànica i bio, és molt important assegurar-se si s’indica clarament quina és la procedència d’aquesta.\nEl principal avantatge respecte a la cera d’abella és el seu preu. També permet afegir fàcilment pigments naturals per a donar color i perfums naturals per a aromatitzar, la qual cosa les fa aparentment molt atractives. Però, igual que amb els altres additius, els fabricants no solen indicar si la fragància o els pigments són naturals o sintètics.\nAl meu entendre, aquestes espelmes de cera de soia tenen una flama “freda”, més pàl·lida i més petita i, a més, no creen un ambient tan acollidor. A més, la cera de soia pot tornar-se rància. De fet, un dels motius pels quals s’acostumen a perfumar és per a evitar l’olor rància que pugui desprendre.\nLa majoria de la soia del món, fins i tot la certificada com a ecològica, procedeix de cultius intensius.\nEspelmes de cera de palma.\nLa cera de palma s’hidrogena a través d’un procés de fluctuacions extremes de temperatura i pressió. És més econòmica que la cera d’abella i la cera de soia.\nLa flama és més pròxima a la de la cera de soia que a la de cera d’abella; igual que la de soia, pot tornar-se rància, per això se li solen afegir perfums perquè no desprengui mala olor.\nAl meu entendre, el gran inconvenient, deixant de costat que la vela pugui ser millor o pitjor, és el greu problema mediambiental que suposen la majoria de cultius de l’oli de palma, així que hem d’assegurar-nos que procedeixi de cultius ecològics certificats.\nFoto aèria de desforestació. Selva tropical a Borneo, Malàisia, destruïda per a deixar pas a les plantacions de palma d’oli.\nEspelmes de cera d’abella.\nLa cera d’abella de les nostres espelmes s’utilitza en el seu estat original. Està acuradament seleccionada i procedeix de l’apicultura ecològica.\nPer a la seva neteja, utilitzem un procés de decantació sense cap mena de tractament que alteri les seves propietats. No està blanquejada, no es torna rància i malgrat el pas del temps, es conserva perfectament. Únicament pot crear una pàtina blanca en funció de la humitat, però aquesta desapareix fàcilment en fregar-la amb un drap de cotó.\nLa flama d’una espelma de cera d’abella és potent i càlida. Crec que la llum que desprèn és especialment bella i, a més, el punt de fusió de l’espelma de cera d’abella és molt alt, per la qual cosa no requereix d’enduridors ni retardants.\nTria la teva espelma.\nPersonalment, sempre us animaré a utilitzar algun d’aquests tres tipus d’espelma abans que qualsevol espelma tòxica de parafina.\nA l’hora de triar entre espelmes naturals i, si busquem opcions sostenibles, sens dubte les espelmes de cera d’abella són la millor elecció. Es tracta d’un producte natural, artesanal i de producció local. A pesar que el seu cost sigui una mica més alt que les de soia o palma, crec que en el context d’un món més conscient, la cera d’abella verge aporta molts beneficis. Us animo a anar provant i, com a consumidors responsables, preguntar sempre per l’origen dels ingredients i el mètode de fabricació.\nEn resum, si volem emprar espelmes no tòxiques, no es tracta de pensar únicament en l’origen de la cera: d’abelles, soia o palma; sinó que hem de pensar en com s’ha produït, si és de cultiu ecològic o bio i que tipus de flama o llum busquem.\nAquesta entrada va ser publicada a Cera d'abella, Triar espelmes, Trucs per espelmes i etiquetada cera, cera d'abella, espelmes de cera d'abella, espelmes de palma, espelmes de soja, espelmes ecològiques, espelmes naturals.\nConverteix la cera sobrant de les teves espelmes en una crema hidratant\nPoden les espelmes fer-me companyia?\nCom podem ajudar a les abelles?\nNou any, nous models\nNadal conscient. Regals amb ànima.\nEl curiós origen de la paraula ‘espavilar’ i la seva relació amb les espelmes.\nla Bruixa en Bol / làmpara\nFrancesc Xavier en Pilar INTI\nMeritxell Martinez ferres en Com netejar la cera sobrant per reutilitzar-la\nFamília Fleischer en Pack 10 botons\nFamília Fleischer en Avet gran\nTrucs per espelmes


Impressió Digital i Offset – Toni Ródenas\nImpressió digital: es refereix a tota aquella en què s'imprimeix directament en paper (ja sigui per injecció, làser o un altre procediment) des d'un arxiu informàtic, en contraposició als altres sistemes (tipografia, offset ...), que utilitzen per exemple planxes metàl · liques. És actualment el sistema més habitual a petita tirada.\nTipografia: el de la impremta tradicional de tipus mòbils.\nLitografia: molt popular al segle XIX, utilitzava originalment una pedra polida sobre la qual es dibuixa la imatge a imprimir amb una matèria grassa. Més tard, en aparèixer les rotatives es van començar a utilitzar rodets de metall o de plàstic. Una evolució posterior d'aquesta tècnica és la impressió offset.\nImpressió offset: similar al procés litogràfic, utilitzant plaques de metall (habitualment en forma de corró) i afegint una placa intermèdia al procés que millora el resultat. És el sistema més usat avui dia per a grans tirades (llibres, diaris, etc).\nSerigrafia: utilitza una malla tibada en un marc, i s'usa per imprimir sobre diversos materials, des de samarretes fins a rajoles.\nTampografia: empra una placa metàl · lica o plàstica, revestida d'una emulsió fotosensible. La tampografia és coneguda per la seva capacitat per imprimir superfícies tridimensionals complexes. S'utilitza molt per al marcatge de peces industrials i publicitat.\nFlexografia: utilitza una placa amb relleu per imprimir, admet diversos tipus de tinta, i s'utilitza sobretot per embalatges de cartró corrugat, bosses de plàstic i de paper, etiquetes autoadhesives, embolcalls alimentaris i també alguns diaris.\nGravat al buit: usat principalment per a revistes i embalatges.


Alzheimer Catalunya participa al Festival de Cinema La Gran Pantalla - Alzheimer Catalunya\nConcretament, hem participat a la tercera edició del Festival, un certamen creat per l’entitat cultural El Parlante amb el suport de l’Ajuntament de Barcelona, que té com a objectiu reivindicar el dret de les persones grans a estar representades al món audiovisual, tal i com són, amb les seves experiències vitals i les seves històries quotidianes.\nLa participació d’Alzheimer Catalunya Fundació s’ha produït arran d’una pel·lícula en concret, El Padre, estrenada l’any 2020, dirigida per Florian Zeller i protagonitzada per un magistral Anthony Hopkins. El llargmetratge gira al voltant de l’Alzheimer, però el fet diferencial respecte altres pel·lícules que també tracten la temàtica és que no se centra en les experiències de les persones que cuiden del malalt, sinó que adopta la perspectiva de la pròpia persona que desenvolupa l’Alzheimer.\nLa neuropsicòloga Sònia Maymó, directora de les Àrees Persona i Família i Formació de l’entitat, va assistir a la projecció de la pel·lícula i va participar com a ponent a la posterior conversa creada entre ella, el director del festival, Alfredo Cohen, i un públic amb ganes de preguntar i de saber. Els símptomes, els dubtes sobre si l’Alzheimer pot esdevenir una malaltia hereditària, les cures que requereixen les persones amb demència i la gestió d’al·lucinacions com les que es veuen a la pel·lícula van ser algunes de les temàtiques sobre les que es van parlar. Fins i tot, hi va haver espai un clima prou càlid perquè algunes persones es decidissin a explicar experiències personals.\nDes d’Alzheimer Catalunya agraïm al festival l’oportunitat d’haver participat en aquesta iniciativa que combina cultura i sensibilització respecte les persones que pateixen Alzheimer. De fet, ens ha agradat tant l’experiència que estem organitzant la projecció d’una pel·lícula relacionada amb les demències i un posterior col·loqui pel mes de setembre. Us informarem en breus!


Barris en xarxa: Vic: només empadronament o model de ciutadania?\nPer l'equip de SOS-Racisme Catalunya\nMés enllà de la legalitat de la proposta del consistori de Vic, així com que s’aprovés o es fes marxa enrere, com finalment ha estat el cas, el més preocupant de tot que ha succeït per SOS Racisme-Catalunya, com entitat de defensa de drets humans des de l’antiracisme, és la reacció popular, la de partits polítics i d’administracions i el panorama que es planteja en qüestió de defensa dels drets humans i construcció d’una societat cohesionada.\nConsiderem una gran irresponsabilitat política l’ús d’estratègies xenòfobes per tal d’aconseguir rèdit electoral, tal i com considerem que ha fet l’alcalde de Vic. A canvi d’uns quants vots ha fomentat el racisme social i l’estigmatització de la població immigrada amb la conseqüent fractura social.\nA partir de la valoració sobre el registre dels ciutadans s’ha obert el camí a tòpics, a la criminalització de la població immigrada i s’ha reforçat el discurs xenòfob que ha començat a calar entre la població, especialment vulnerable a aquests discursos en època de crisi econòmica i social.\nCorrem el perill que el mateix discurs s’estengui entre la resta de partits polítics justament en un moment crític com és el inici de la campanya electoral. Fa molts anys que denunciem l’ús de les persones immigrades per aconseguir vots, i tot i que el Pacte Nacional per a la Immigració ho limita, de moment el Partit Popular a Catalunya ja ha anunciat la seva estratègia electoral amb la inclusió d’aquest com a element fonamental. I tot i que esperem que no sigui així, l’experiència ens diu que s’hi sumaran els mateixos partits que avui els titllen d’ “oportunistes”.\nAmb això no volem dir que no es pugui parlar d’immigració, sinó que es faci amb rigor i des de la transparència i l’ètica. És un deure de la classe política però també una responsabilitat de la societat civil. Tots i totes podem i tenim el deure de treballar per la cohesió en el nostre comportament del dia a dia, com a pare o mare, veí o veïna, company o companya de feina… I reclamant responsabilitat als representants polítics que hem escollit, el que vindria a ser, en definitiva, fer valer l’aparell democràtic. Hem de defensar la igualtat de drets i d’oportunitats per damunt de tot, com la via única possible per aconseguir una societat justa i per solucionar els problemes actuals.\nPublicado por CONFAVC en 17:42\nEtiquetas: racisme, SOS-Racisme Catalunya, Vic, xenofòbia


La soprano Marta Mathéu clou aquest diumenge a Manresa el festival Espurnes Barroques\nLa soprano Marta Mathéu, una de les veus amb major projecció internacional de casa nostra, serà l’encarregada de cloure la quarta edició d’Espurnes Barroques al costat de l’orquestra Vespres d’Arnadí, dirigida per Dani Espasa. El concert serà diumenge 13 de juny a les 18.30 h, a la Cova de Sant Ignasi.\nLa soprano Marta Mathéu clou aquest diumenge a Manresa el festival Espurnes Barroques. Foto: AJM\nEl festival Espurnes Barroques, vinculat amb el projecte Manresa 2022, oferirà aquest cap de setmana els darrers concerts d’aquesta quarta edició. La soprano Marta Mathéu, una de les veus amb major projecció internacional de casa nostra, serà l’encarregada de cloure aquesta edició al costat de l’orquestra barroca Vespres d’Arnadí, dirigida per Dani Espasa, a les 18.30 h. a La Cova de Sant Ignasi de Manresa.\nEl programa que presentaran serà un dels primers que soni davant dels nous mosaics de Marko Rupnik instal·lats al temple fa poques setmanes. Les obres de Pergolesi, Durante i Terradellas de la primera part evolucionaran cap a les de Mozart a la segona, de qui escoltarem la lluminosa Simfonia en Sol Major K74, escrita amb 14 anys, i dues àries ben contraposades temàticament i estilística.\nEl concert es clourà amb el tast d’un arnadí reinterpretat per l’Escola d’Hoteleria Joviat i un vi de Collbaix a la sortida amb que brindarem per emplaçar-nos a una cinquena edició que coincidirà amb la celebració dels 500 anys de l’estada d’Ignasi de Loiola a Manresa. La compra d'entrades es pot fer en aquest enllaç.\nUn festival anascut el 2018\nFins avui, han estat més de 1800 persones les que han gaudit ja de les propostes d’Espurnes Barroques en els seus tres caps de setmana d’activitat, que enguany arriben també a un nombrós col·lectiu d’alumnes i persones en risc de vulnerabilitat. La repercussió social d’aquestes accions ha estat considerable, així com la repercussió mediàtica que han tingut els diversos concerts programats, amb ressenyes de cada una de les accions en diversos mitjans, incloent un reportatge de 2 minuts al TN de TV3 el diumenge al migdia. L’últim cap de setmana del festival es presenta també ple d’activitat social i educativa, de manera complementària a l’agenda de concerts.\nPer preparar aquests dos concerts de dissabte, la Jove Capella Reial de Catalunya realitza un encontre de treball al Santuari del Miracle. Als assajos oberts hi assistiran diversos col·lectius, com ara els alumnes de la ZER del Solsonès, alumnes de dues escoles de secundària de Solsona i Cardona, i una cinquantena d’usuaris d’Amisol. Amb aquestes accions, Espurnes Barroques vol fer arribar propostes d’altíssim nivell cultural a col·lectius que d’altra manera difícilment en gaudirien.\nLes veus d’Arianna Savall al matí i de Marta Mathéu a la tarda ens acostaran a la riquíssima vida cultural de la Venècia del segle XVII i el Nàpols del segle XVIII. Ho faran acompanyades dels quatre components d’Hirundo Maris i dels dotze de Vespres d’Arnadí respectivament, a l’església de Vergós Guerrejat (al costat de Cervera) i al santuari de La Cova de Sant Ignasi de Manresa.\nEl diumenge a les 11.30h. del matí, a Vergós Guerrejat (Estaràs), Arianna Savall ens proposa descobrir la figura de la cortesana honesta Veronica Franco. El programa s’articula a partir de la contraposició entre Claudio Monteverdi i Barbara Strozzi i comptarà amb un tast de tres olis i dos vins conduït per Joan Fernández i inserit dins el concert. La untuositat dels Olis Migjorn i la sedositat dels vins de La Diferenta seran el complement perfecte d’un concert ple de sensualitat i gaudi.\nArxivat a: ESPURNES BARROQUES MANRESA


Penthouse Maiskogel Panorama Piesendorf Àustria - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMés informació sobre Penthouse Maiskogel Panorama\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Piesendorf, Penthouse Maiskogel Panorama és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Penthouse Maiskogel Panorama asseguren una estada plaentera als seus clients. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com habitació familiar.\nL'ambient de Penthouse Maiskogel Panorama es reflexa en cada habitació. calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió, nevera, renta vaixelles són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. Tant si és un entusiasta del fitness o simplement busca relaxar-se després d'un dia dur, estarà entretingut per les instal.lacions de primera classe com camp de golf (a 3 km), esquí, esports d'aigua (no motoritzats). Penthouse Maiskogel Panorama és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Piesendorf.


Escola Onze de Setembre | Escola pública d'Infantil i Primària\nJa podeu accedir al calendari del nou curs escolar fent clic AQUÍ.\nSigueu tots benvinguts al nou curs!\nEl projecte interdisciplinari al Cicle Superior: La ràdio.\nEn el marc del projecte interdisciplinari d’aquest curs, el alumnes del Cicle superior han elaborat un programa de ràdio. Han fet entrevistes, falques publicitàries, notícies, radiofórmules. No us ho perdeu, feu clic AQUÍ i escolteu el programa!\n“Els artistes a les escoles”\nLa Xarxa Telemàtica Educativa de Catalunya (XTEC), ha fet difusió de la nostra activitat “Els artistes a les escoles” a la seva pàgina web.\nPodeu consular el link fent clic AQUÍ.\nLlibres de text (Curs 2018 – 2019)\nDescripció i enumeració del material escolar que els alumnes i famílies necessitaran per al nivell educatiu corresponent:\n· Llibres d’Educació Infantil.\n· Llibres de Primer.\n· Llibres de Segon.\n· Llibres de Tercer.\n· Llibres de Quart.\n· Llibres de Cinquè.\n· Llibres de Sisè.\nVisual i plàstica (Alumnes de CM i CS)\nAquí teniu una petita mostra dels treballs d’Educació visual i plàstica dels alumnes de Cicle Inicial i de Cicle Superior de la nostra escola. Enhorabona artistes!\nAquest material per l’àrea d’educació artítstica: visual i plàstica, adreçat a l’alumnat de 1r a 6è de primària, ha estat escrit per la Mila Torres.\nNit màgica 2018\nEls alumnes de sisè van gaudir la passada nit del 9 de juny de la seva particular Nit Màgica. Van fer un munt d’activitats i s’ho van passar d’allò més bé. L’enhorabona a tots els pares i col·laboradors que van fer possible que aquesta nit hagi estat realment màgica. Al llarg de la nit es va passar un vídeo que recull el pas d’aquesta promoció per l’escola. Aquí el teniu!\nFinalistes als ‘mSchools Student Awards’\nPer segon any consecutiu, dos grups d’alumnes de la nostra escola s’han classificat per a la final dels mSchools Student Awards. La final va tenir lloc a la Farga de l’Hospitalet el passat 9 de juny a les 9:00. Es tracta d’un concurs que vol premiar projectes de Scratch d’alumnes de 5è i 6è d’escoles de tota Catalunya, per tal de reconèixer la seva tasca al voltant de la programació amb ordinador.\nEls 2 grups classificats (Mireia Torrens, Irene Lozano, María Cárdenas, Aleix Castro, Arnau Colacios, Joel García i Dídac Noguer), van haver de resoldre un repte plantejat en la cerimònia dels mSchools Student Awards i que es va desenvolupar en un temps d’una hora i mitja. El nou repte el van haver de resoldre els mateixos equips finalistes, sense intervenció de cap docent. Aquest any, tampoc hem tingut sort alhora d’aconseguir la victòria, però aquest grup d’alumnes s’emporta tota una experiència. Enhorabona!\nMes informació fent clic AQUÍ.\nEl concert de primer.\nEn el marc del projecte interdisciplinari d’aquest any (L’expressió oral), els alumnes de primer han fet tot un conjunt d’activitats. Una d’elles va ser la preparació d’un concert.\nAquí teniu el vídeo del seu concert.\nAquí teniu el vídeo de la festa de Sant Jordi i el link a les fotografies que totes les classes de l’escola es van fer al PHOTOCALL.\nProgramació i robòtica a sisè.\nEls alumnes de sisè, a la sessió que dediquen setmanalment a la programació i a la robòtica, han dissenyat uns perifèrics que simulen el teclat i el ratolí d’un ordinador. De la mateixa manera, han dissenyat i programat un joc amb Scratch pensat per funcionar amb una placa “makey makey”. Aquestes plaques són uns recursos que permeten trobar maneres creatives d’interaccionar amb l’ordinador, tot utilitzant objectes quotidians com a polsadors: només cal que siguin conductors elèctrics! Aquí teniu una petita mostra del que van fer.\nPreinscripcions escolars (del 13 al 24 d’abril)\nDues estudiants de l’escola guardonades en el Concurs de Dibuix de CASSA.\nEl 19 de febrer va tenir lloc l’acte de lliurament de premis del Concurs de Dibuix CASSA a Sant Quirze del Vallès. Van sortir guanyadors els nostres alumnes de 5è:\n• Edurne Correa,1r premi.\n• Noa Mª i Ander Arteaga, premis accèssit.\nA més, l’Onze de Setembre guanya també un val de material escolar!!!!\nEls alumnes de cinquè han realitzat un taller de prehistòria amb la Marta Pujol, arqueòloga experta en didàctica. Un aprenentatges actiu des del primer minut. Practicant activitats quotidianes en cinc racons per experimentar: Foc, pintura rupestre, fabricació d’eines, indumentària i tatuatges.\nGràcies Marta, ho hem passat genial!\nEls pares i les mares de l’escola ens conviden a esmorzar!\nMoltes gràcies, pares i mares de l’escola, per l’esmorzar que ens heu preparat avui. Estava tot deliciós!\nLa llum a l’Onze de Setembre.\nL’article “Despertem mirades a l’entorn de l’espai escolar”, convida a fer una reflexió sobre l’espai de l’escola com a espai artístic i d’aprenentatge i vol promoure una nova aproximació de com i on s’esdevenen els processos d’ensenyament i aprenentatge.\nAquesta publicació ha estat elaborada per un grup de treball del qual formava part la Mila Torres, directora de la nostra escola i col·laboradora de l’ICE Universitat Autònoma de Barcelona.\nLa llum és també un dels aspectes remarcables a l’escola Onze de Setembre. En aquest centre s’han modificat les aules i els espais comuns amb la finalitat que la llum natural hi arribi sense obstacles. Els espais creats són diàfans, lluminosos, polivalents i sense impediments. En aquesta escola els petits patis interiors proveeixen de llum natural les aules i se’ls atorga una funcionalitat pedagògica: l’observació i l’experimentació directa amb l’entorn natural.\nEt pots descarregar tot l’article en PDF fent clic al següent enllaç: Despertem mirades a l’entorn de l’espai escolar.\nJa et pots descarregar el butlletí informatiu del curs 2017 – 2018.\nFes clic AQUÍ si et vols descarregar el document.\nResultats d’assignació de les beques de menjador curs 2017-2018\nFes clic AQUÍ si el vols desarregar els resultats de l’assignació.\nUs comuniquem que ja ha sortit la resolució de 3 d’agost de 2017 (BOE 12.8.2017), per la qual es convoquen ajuts per a l’alumnat amb necessitat específica de suport educatiu per al curs acadèmic 2017-2018.\nAdjuntem el text complet de la convocatòria. (Fes clic al damunt dels documents si els vols descarregar)\n· BLOC DEL CICLE INICIAL\n· BLOC DEL CICLE SUPERIOR\nEscola Onze de Setembre | http://agora.xtec.cat/ceip-onzedesetembre


Nous talls de trànsit a causa de les obres a Verge de Montserrat Noticias\nEl dilluns 3 d’abril i durant tot el dia es tallarà el trànsit de vehicles a l’av. de la Verge de Montserrat entre els carrers del Coronel Sanfeliu i de Jaume Casanovas, banda muntanya. El motiu són unes obres derivades d’un pas de canalització de serveis.\nTambé des de dilluns 3 d'abril i al llarg de les properes setmanes, es tallarà el trànsit del carrer de Castella en la confluència amb el c. de Narcís Monturiol, a causa de la construcció d’una cambra telefònica.\nRecordeu que per a qualsevol consulta relacionada amb les obres de l’avinguda us podeu dirigir a l'Oficina d'Informació d'Obres, situada a l'av. de la Verge de Montserrat, 99, 2n, 3a. L'horari d'atenció presencial es, de dilluns a divendres, de 9 a 11 h i de 16 a 17 h. L'atenció telefònica es fa de dilluns a divendres de 9 a 14 h i de 15.30 a 18.30 h, al número 93 159 52 33. Correu electrònic: obresavinguda@elprat.cat


Ajuntament de Malgrat de Mar/Nova pròrroga del permís d'ampliació de les terrasses de bars i restaurants\nNova pròrroga del permís d'ampliació de les terrasses de bars i restaurants\nÚltima revisió 30-12-2021 14:38\nEl govern municipal ha decidit allargar novament el termini del permís perquè bars i restaurants puguin ampliar l'espai de les seves terrasses a la via pública. Una decisió que es justifica davant l'actual situació de la pandèmia i el compliment de les mesures sanitàries de seguretat. El termini s'amplia fins el 31 de març de 2022.\nDes que va esclatar la crisi sanitària de la COVID-19, el govern de Malgrat de Mar ha volgut facilitar al sector de la restauració la seva continuïtat però alhora garantint el compliment de les mesures sanitàries de lluita contra aquesta pandèmia.\nRecordem que el desembre del 2020 es va va aprovar un document amb els criteris tècnics que determinen aquesta ampliació de les terrasses durant la crisi sanitària de la covid-19. L'Ajuntament va aprovar aquest permís d'ampliació durant l'estat d'alarma provocat per la pandèmia de la COVID-19. Des de llavors s'han prorrogat els terminis atesa la situació epidemiològica. Es tracta de la tercera pròrroga.\nTerrassa establiment plaça de l'Església


CINQUENA EDICIÓ DEL PROJECTE UNIVERSITAT-EMPRESA: ANÀLISI DE MERCAT I DISSENY D'UN PLA DE MÀRQUETING\nDel 09/27/2021 to 12/03/2021\nPROJECTE UNIVERSITAT - EMPRESA\nCINQUENA EDICIÓ DEL PROJECTE UNIVERSITAT-EMPRESA: ANÀLISI DE MERCAT I DISSENY D'UNA CAMPANYA DE MÀRQUETING\nDesprés dels èxit obtingut en les quatre prèvies edicions del “Projecte Universitat-Empresa: Anàlisi de mercat i disseny d'una campanya de màrqueting” per part dels alumnes de l'Escola Superior de Ciències Socials i de l'Empresa del Tecnocampus, obrim una nova convocatòria del programa (Octubre - Desembre 2021).\nEl projecte consisteix en treballar conjuntament amb els alumnes de 3er curs de l’assignatura “Pla de màrqueting” del grau de Màrqueting i Comunitats Digitals. L’objectiu és dissenyar i posar en pràctica un anàlisi de l'entorn competitiu de l'empresa i elaborar un pla de màrqueting de productes o serveis reals que les empreses participants determinin. Tot en un termini màxim de 45 dies.\n1) Llegeix l'apartat "Què esperem de les empreses?" Més endavant en aquesta pàgina\n2) Per poder participar, les empreses interessades han d'omplir el formulari que apareix en aquesta agenda sota el nom de "declaració Participació projecte Universitat - Empresa!.\n3) Addicionalment, una vegada que l'empresa hagi estat seleccionada, haurà de signar el conveni de participació en el projecte i enviar-lo signat a la professora Alexandra Maso, al correu: amaso@tecnocampus.cat\n4) El registre per participar estarà obert des del 01/09/21 fins al 23/09/21\nLes empreses que participen en aquesta iniciativa, ha de tenir la disposició d'atendre els alumnes i subministrar la informació que l'alumne li demani per al desenvolupament del projecte.\nL'empresa ha d'especificar clarament el seu model de negoci, facilitar la seva pàgina web corporativa i el seu pla de negoci (en cas que el tingui desenvolupat).\nSI L'EMPRESA CONSIDERA QUE LA INFORMACIÓ SOL·LICITADA PER ALS ESTUDIANTS ÉS DE CARÀCTER CONFIDENCIAL I NO POT SER COMPARTIDA, DISPOSEM D'UN CONVENI DE CONFIDENCIALITAT PER A SER SIGNAT EN AQUESTS CASOS.\nCondicions, cost i durada del projecte\nSi bé la participació dels estudiants no implica despeses directes per a l'empresa. De tota manera, és possible que el projecte requereixi d'inversions específiques per a dur a terme les accions recomanades pels alumnes als que l'empresa haurà de valorar si afronta.\nEls projectes han de poder ser finalitzats en els períodes de durada de l'assignatura (generalment un trimestre acadèmic) i formaran part de l'avaluació per a l'aprovació de l'assignatura en qüestió.\nQUÈ OBTÉ L'EMPRESA A CANVI?\nDisseny i execució d’un anàlisi de mercat / pla de màrqueting sobre aquell aspecte o temàtica que la empresa indiqui. Exemple; anàlisi competitiu, anàlisi de tendències, anàlisi intern, anàlisi de producte, etc.\nInteractuar amb les activitats acadèmiques dins el marc de participació universitat – empresa del Tecnocampus i per tant, actualitzar i conèixer les eines més actuals d’anàlisi de mercat.\nDisposar del feedback directe a través de l’exposició a l’aula del projecte.\nQUÈ ESPEREM DE LES EMPRESES?\nL’empresa ha d’estar operativa des de fa almenys 2 anys i amb una cartera de clients activa.\nDisposi de dades - ja siguin internes o externes – organitzades en bases de dades per tal de ser treballades. En cas que no estiguin estructurades es demana que el treball de dotar estructura a les dades no superi les 8 hores de treball dels alumnes.\nÉs important que tota la informació sigui accessible als alumnes per a les activitats que aniran executant a mesura que avanci el projecte . Sempre es treballarà emparat per un acord de confidencialitat entre alumne / empresa / universitat.\nL’empresa ha de tenir clar que té la capacitat pràctica d’executar i disposa del temps necessari per acompanyar als alumnes en un procés d’anàlisi d’empresa (entre 10 i 15 hores de treball actiu amb l’alumne en 2 mesos).\nHi ha d’haver personal disponible al menys a l’inici del treball, amb coneixements sobre l’àmbit de l’empresa a treballar i subministrar la informació necessària durant el desenvolupament de projecte.\nPreferible (però no imprescindible) que les empreses es trobin a Barcelona o la zona del Maresme per facilitar el contacte i accés dels alumnes a l’empresa.\nUn cop seleccionada, signar el conveni de participació en el projecte.\nTenir la disponibilitat per part l’entitat d’assistir i participar en la data de presentació del seu projecte a la universitat.\nLes empreses que compleixin les condicions explicades anteriorment, seran presentades als alumnes de l'assignatura durant la primera setmana de classe.\nEls alumnes podran escollir entre les empreses presentades o proposar alguna empresa coneguda per ells pel que no garantim que totes les empreses interessades siguin seleccionades.\n08:00 Starting date