DIGUE’M ESCATOLÒGICA | Marta Garcia-Puig\nPublicat el 7 d'abril de 2014 per MartaGarciaPuig\nAVÍS: AQUEST ARTICLE NO ÉS APTE PER A MENORS DE 18 ANYS I LES EXPRESSIONS QUE CONTÉ NOMÉS ES PODEN UTILITZAR EN SITUACIONS MOLT INFORMALS (AMB AMICS O EN FAMÍLIA)!No sé si mai us hi heu fixat, però jo fa poc em vaig adonar que la llengua catalana és molt escatològica. Un dia, mentre parlava amb els amics sobre l’origen de l’expressió molta merda! em van venir al cap altres paraules i expressions escatològiques i, després de comparar el català amb l’anglès (la llengua del meu xicot), em vaig adonar que el català és una llengua molt escatològica. Vegem-ho!\nCAGATIÓ: Fer cagar el tió de nadal és una tradició que, com ja sabeu, existeix només a Catalunya. A més, en algunes famílies catalanes com ara la meva, el tió caga una caca de plàstic: quan un nen ja ha fet cagar el tió, aixeca la manta i troba una caca de plàstic vol dir que ja s’han acabat els regals.\nCAGANER: Tot i que el pessebre, el fan també a la resta d’Espanya i a altres països, el caganer només existeix als Països Catalans.\nMOLTA MERDA!: Tal com vaig explicar en un article anterior, aquesta expressió s’utilitza molt en el món teatral, però ara voldria destacar el fet que és una expressió escatològica. En italià, curiosament, també existeix aquesta expressió – diuen merda! – i té exactament el mateix origen. També podem dir in bocca al lupo! en italià, i la resposta ha de ser crepi! – si es respon gràcies! porta mala sort -. En francès, hi ha merde! en contextos artístics.\nEn anglès, en canvi, no hi ha una expressió escatològica per a aquest tipus de situació, els actors diuen break a leg! – no diuen good luck perquè es creu que porta mala sort, de la mateixa manera que hi ha la superstició que dir molta sort! porta mala sort en català i dir buona fortuna porta mala sort en italià. Però per què es diu break a leg? Doncs es comenta que si has actuat molt bé hauràs de doblegar un genoll per a saludar el públic, i “doblegar el genoll” equivaldria a “trencar-se la cama”, més o menys.\nMERDA! / ME CAGO EN …!: Com ja sabeu, quan els catalans ens enfadem diem coses com ara me cago en tot!, me cago en l’ou! o me cago en l’olla! Els anglesos, quan s’enfaden, no defequen, l’única expressió escatològica que hi ha és Shit!\nETS UN CAGAMANDÚRRIES!: Alguns catalans utilitzem aquesta paraula en un registre vulgar per a definir una persona que és molt covarda o inútil.\nTREPITJAR UNA MERDA: La saviesa popular diu que trepitjar merda porta bona sort. Es diu que si compres un número de loteria després de trepitjar una merda, et tocarà la loteria! Jo no sé si és cert perquè no compro mai loteria, ni tant sols en una desafortunada situació com aquesta; però si algú em confirma que és cert, seria qüestió de plantejar-s’ho.\nFA CAGUERA!: Per exemple, quan veiem una parella d’enamorats acaramel·lats, exclamem Mare meva, fan caguera! Em va semblar curiós veure que en italià tenen una expressió molt semblant que s’utilitza amb el mateix significat: fa cagare! (‘fa cagar’ literalment, però l’equivalent català és fa caguera!).\nCAGAR-SE A LES CALCES i SER UN CAGAT: Si una persona es queda paralitzada, no reacciona i no s’atreveix a fer una cosa arriscada, diem que s’ha cagat a les calces, encara que sigui un noi i dugui calçotets. Així, doncs, seguint aquesta lògica, direm que aquesta persona és un cagat.\nFER UN PET COM UNA GLA: No sé per quina raó, però quan una cosa explota diem que fa un pet com una gla.\nANAR PET: En el llenguatge informal, entre amics, si algú ha begut massa i va molt borratxo, diem que anava pet.\nPET DE MONJA: No, no us escandalitzeu, no té un sentit literal! Un pet de monja és una galeta petita i rodona que podeu trobar en moltes botigues d’alimentació.\nANAR DE PET A… : Aquesta expressió, la utilitzen molt els pares, per exemple, quan diuen al seu fill que se’n vagi a dormir. La mare li diu, per exemple: Després de sopar, de pet al llit!, que voldria dir quan acabis de sopar, te’n vas directe/ de seguida a dormir!\nNO S’AGUANTA ELS PETS: Amb tot el respecte del món per a la gent gran, però moltes vegades, quan volem dir que certa persona ja és vella, que repapieja, en un registre vulgar diem que no s’aguanta els pets.\nPIXAR FORA DE TEST: En català, també pixem fora de test; és a dir, diem coses que no hauríem de dir en un moment determinat.\nPIXAR-SE DE RIURE: Els catalans també ens pixem de riure; és a dir, riem tant que fins i tot ens pixem a sobre (metafòricament parlant, és clar!).\nCAGAR-LA: Però no sempre riem, a vegades també la caguem; és a dir, fiquem la pota dient una cosa que no hauríem d’haver dit o bé fem una cosa que no hauríem d’haver fet.\nVÉS-TE’N A LA MERDA!: Quan ens enfadem molt amb algú, a vegades l’enviem a la merda.\nSÓN CUL I MERDA: Si dues persones són molt amigues, estan molt ben compenetrades i sempre van juntes, diem que són cul i merda. Els italians, en canvi, diuen que són “cul i camisa” (culo e camicia).\nETS UN CAGADUBTES!: Una persona que sempre està indecisa, que mai no sap què fer, és un/una cagadubtes.\nEMMERDAR ALGÚ i UN MERDER!: Si algun cop us trobeu en una situació molt complicada, una situació compromesa en què dues persones estan barallades i vosaltres no sabeu a quina defensar, us heu ficat en un merder! I si, després, demaneu ajuda a algú per solucionar-ho, aquesta persona segurament us dirà que no l’emmerdeu!\nAquesta entrada s'ha publicat dins de CULTURA i s'ha etiquetat en català, cultura per MartaGarciaPuig. Afegeix a les adreces d'interès l'enllaç permanent.\n11 pensaments a “DIGUE’M ESCATOLÒGICA”\nMartaLuque el 7 d'abril de 2014 a les 17:37 ha dit:\nM’agradaria seguir amb la tònica del article i dir-te que no entès ni una merda de totes aquestes expressions, però no ha estat així, ho he entès i m’agradat molt!!! Has fet una bona recopilació de totes les frases fetes i expressions amb la paraula merda! Així que molta merda amb el blog!\nXavier HN el 7 d'abril de 2014 a les 23:53 ha dit:\nTens molta raó quan dius que en la llengua i la cultura catalana hi ha moltes expressions i tradicions més o menys escatològiques, sobretot si ho comparem amb d´altres llengües i cultures. Segurament a nosaltres no ens extranya massa tot això perquè hi hem viscut sempre, però sí que pot sobtar a algú de fora. Però bé, crec que això ve a mostrar que, al contrari del que alguns pensen, no som un poble ensopit i sense sentit de l´humor, doncs no tenim problemes per fer conya amb una cosa tant natural com les necessitats fisiològiques, sense que això signifiqui que siguem uns bruts, ja que els nostres hàbits higiènics no crec que , en general, siguin pitjors que els habitants dels països del nostre entorn.\nDavid el 22 de setembre de 2014 a les 18:48 ha dit:\ni què me’n dieu de caganiu? paraula escatològica amb un significat gens escatològic?\nMartaGarciaPuig el 22 de setembre de 2014 a les 23:15 ha dit:\nÉs cert, m’oblidava del caganiu! és una paraula que sempre m’ha semblat molt maca! Sí, és molt curiós que una paraula escatològica en realitat no tingui un significat escatològic! Gràcies per llegir el blog, fins aviat!\nJosep Lluís Benet Vidal el 13 d'abril de 2019 a les 19:45 ha dit:\nNavegant, cercant com es podria dir en català “fer les seves necessitats”, he trobat aquesta pàgina escatològica.\nL’expressió “Molta merda”, que es diu en el mon artístic abans de començar la funció, te l’origen de la quantitat d’excrements que hi deixaven els cavalls dels cotxes dels senyors que hi anaven a l’espectacle. Quan més senyors, més cotxes, més cavalls i més excrements, que no es recollien en una bossa, com ho fan ara aquests cotxes, com els de davant del Central Park de Nova York, sinó a terra.\nLa quantitat de merda (de cavalleria) era un indicador de l’èxit de l’obra.\nMartaGarciaPuig el 5 de maig de 2019 a les 18:51 ha dit:\nSí, precisament això ho vaig explicar en un article anterior: https://blocs.mesvilaweb.cat/MartaGarciaPuig/?p=261150/\nMàrcia Serra el 11 de març de 2020 a les 20:54 ha dit:\ncanviar pets per merda: desfer-se d’alguna cosa dolenta i agafar-ne una de pitjor\nNoemi Tinto el 19 de maig de 2020 a les 20:52 ha dit:\nCagar dona sort, encara que fas-hi podor


Jordi Turull registra davant el TEDH el seu recurs a la sentència de l'1-O\nPublicat 10/06/2021 13:50CET\nPuigdemont creu que suposa "entrar a una nova etapa, en la qual els àrbitres són independents"\nEls advocats Jordi Pina i Francesc Homs han presentat aquest dijous al Tribunal de Drets Humans d'Estrasburg (TEDH) el recurs de l'exconseller Jordi Turull contra la sentència de l'1-O perquè consideren que vulnera drets fonamentals.\nEn unes declaracions a TV3 que ha recollit Europa Press, han argumentat que el recurs es basa en el fet que el judici s'hauria d'haver celebrat al Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) i no pas al Tribunal Suprem (TS), consideren que els "jutges han estat parcials, que hi ha hagut ingerències per part de l'Estat espanyol" i que s'ha vulnerat el dret a manifestació i a l'expressió.\nEl recurs de Turull es produeix l'endemà del que va presentar el president d'Òmnium Cultural, Jordi Cuixart, en català i acompanyat d'uns 60 informes que ocupen 2.009 pàgines, entre els quals pronunciaments d'organismes internacionals que han demanat l'alliberament de Cuixart i resolucions d'altres tribunals europeus sobre el cas.\nAl costat de l'expresident de la Generalitat Carles Puigdemont, Pina, que també és l'advocat de la defensa de Jordi Sànchez i de Josep Rull, ha confiat que a Europa trobin "els èxits" que no han tingut als tribunals espanyols.\nEn el recurs, segons Pina, s'han centrat en els greuges que, al seu parer, han patit de la justícia espanyola els darrers quatre anys, començant per considerar que el judici de l'1-O "no s'hauria d'haver celebrat mai davant el Tribunal Suprem" sinó al TSJC.\nPer Pina, es fa una errònia interpretació de l'article 57.2 de l'Estatut, i creu que està "agafat amb pinces que es vulgui portar la competència al TS, no pel delicte de sedició o rebel·lió, sinó per una interpretació molt allunyada dels principis bàsics del dret penal sobre el delicte de malversació de cabals públics".\nEl segon dels punts en els quals incideixen en el recurs és que el procediment ha estat dirigit per jutges parcials", i per argumentar-ho recorden que en l'ordre de processament el jutge instructor Pablo Llarena va parlar de l''assetjament que patim', amb la qual cosa es va situar com a víctima en primera persona, afegeix Pina.\nTambé exposen que el magistrat del Suprem fins al 2019, Francisco Monterde, que era l'encarregat dels recursos que es feien per via penal, era el vicepresident de l'Associació Professional de la Magistratura, "que reia i feia acudits en les xarxes sobre la situació processal i l'empresonament dels presos polítics".\nUn altre dels punts que inclouen és el Whatsapp del llavors portaveu del PP al Senat Ignacio Cosidó, en el qual presumia d'un suposat futur control "des de darrere" de la sala penal del Suprem, a més de les ingerències que, segons la defensa de Turull, va dur a terme el Govern espanyol a través de la secretaria d'España Global, que va encapçalar Irene Lozano.\nEn relació amb el principi de legalitat, i vinculat amb el dret de reunió i el de llibertat d'expressió, el recurs recull el vot particular dels dos magistrats del Tribunal Constitucional (TC) quan van resoldre el recurs d'empara de Turull contra la sentència de l'1-O.\nPer l'expresident de la Generalitat Carles Puigdemont, el recurs al TEDH suposa entrar "en una nova etapa, en la qual els àrbitres són independents, no estan comprats i el terreny de joc és neutral".\n"És la primera vegada que els presos polítics podran disposar d'un entorn que no està predeterminat pel jutge, sinó la sentència. Això ens obre un període d'esperança per restituir drets que s'han violat. Junts a Europa és on i quan podrem lliurar millors batalles amb més possibilitat d'èxit", ha recalcat.\nAixí, està convençut que Turull i la resta de presos de l'1-O se sumaran a aquest camí i remaran "en la mateixa direcció", i tot això sumat a les causes que ell mateix i els exconsellers Toni Comín i Clara Ponsatí tenen al Tribunal de Justícia de la Unió Europea (TJUE).\nL'advocat Francesc Homs ha defensat que "només a partir de la justícia europea es podrà restablir la democràcia a l'Estat espanyol", i ha assegurat que amb el recurs pretenen evidenciar que la sentència del TS sobre l'1-O és injusta i vulnera drets fonamentals.\nPer Homs, amb els indults als presos de l'1-O no s'acaba el conflicte, perquè "l'Advocacia de l'Estat i la Fiscalia continuen presentant demandes, denúncies i recursos per portar a la presó altres responsables polítics de la Generalitat", i per això ha defensat l'amnistia com l'única solució.\nSobre la citació del Tribunal de Comptes el pròxim 29 de juny a ex-alts càrrecs de la Generalitat --entre els quals Puigdemont, Homs i Turull-- per presumpte desviament de fons a l'acció exterior catalana, Homs ha assegurat que hi assistirà i ha criticat que es pretengui "la mort civil i l'anihilació de qualsevol ingrés" per als afectats.


Tres detinguts per l'agressió a un menor a Can Batlló | betevé\nDos d'ells ja han passat a disposició de la Fiscalia i l'altre ho farà aquest dimecres a la tarda\n(ACN) Els Mossos d’Esquadra han detingut les darreres hores un tercer jove relacionat amb l’agressió a un menor i el robatori del seu mòbil prop de Can Batlló, al districte de Sants-Montjuïc, segons han informat fonts policials. Es tracta d’una de les persones que dimarts constava com a investigada i que finalment ha estat detinguda.\nEn total, s’han detingut tres joves: dos dimarts, un dels quals es va lliurar a la policia, i un tercer que s’ha arrestat aquest dimecres. Els Mossos han informat que dos dels detinguts ja han passat a disposició de la Fiscalia de Menors i està previst que el tercer ho faci aquesta tarda. Pel que fa a la resta de participants en els fets, estan identificats i els Mossos d’Esquadra treballen per localitzar-los. D’altra banda, els agents van recuperar el telèfon i el van tornar al propietari.\nL’agressió es va enregistrar en vídeo i es va difondre a les xarxes, en què s’ha viralitzat. S’hi pot veure com el grup etziba uns quants cops de puny i puntades de peu a la víctima, que al final aconsegueix escapar. L’endemà de l’incident, el 4 de gener, el jove va denunciar l’agressió i el robatori a la comissaria.\nAquest dimecres a les 18 h de la tarda està prevista una mobilització a les 18 h a Can Batlló per denunciar els fets, una convocatòria que ha fet el col·lectiu de persones psiquiatrizades de Barcelona (Insania).\n— agressions — menors — robatoris — robatoris amb violència


L'Ajuntament de Vila-real assegura el servei d'autobús urbà gratuït durant l'estat d'alarma en compliment de les competències com a municipi major de 50.000 habitants - Ajuntament de Vila-real\nL'Ajuntament de Vila-real assegura el servei d'autobús urbà gratuït durant l'estat d'alarma en compliment de les competències com a municipi major de 50.000 habitants\nL'Ajuntament de Vila-real garanteix el transport urbà també durant l'estat d'alarma per la COVID-19 mantenint actiu l'autobús urbà gratuït Groguet, en compliment de la legislació que obliga als municipis de més de 50.000 habitants a prestar aquest servei; un transport urbà que s'ha adaptat a la situació d'emergència sanitària, amb mesures de prevenció, reduint l'aforament de passatgers, i ajustant línies i expedicions intentant assegurar la màxima cobertura en el nucli urbà i sobretot la connexió amb l'Hospital de la Plana. Des de l'inici de la situació d'estat d'alarma s'ha evidenciat la reducció en la xifra d'usuaris diaris, per la paralització d'activitats econòmiques no essencials, l'extensió del teletreball i el necessari confinament de la població, però, segons remarca l'alcalde, José Benlloch, "es tracta d'un servei públic, competència de l'Ajuntament, que hem de continuar prestant perquè així ho estableix l'article 26 de la Llei reguladora de bases de règim local, que assenyala com a obligatòria la prestació del servei de transport urbà en els municipis de més de 50.000 habitants".\nAixí, des del decret de l'estat d'alarma s'han pres una sèrie de mesures com la reducció d'expedicions o la limitació de l'aforament en els vehicles, hem passat d'un màxim de 80 passatgers a un màxim de només 15 passatgers, per prevenció sanitària. El dia 1 d'abril va entrar en vigor l'última adaptació dels itineraris i expedicions diàries, s'ha eliminat temporalment la línia 2 i queda establida una única línia adaptada per a intentar donar cobertura a tota la ciutat i amb parada final a l'Hospital de la Plana. A més, s'han reduït les expedicions a un total de 16 viatges diaris (8 els diumenges), enfront dels 37 viatges diaris que es realitzaven abans de la crisi sanitària. També s'han reforçat les mesures d'higiene i protecció tant de passatgers com de conductors, tot amb l'objectiu de prevenir possibles contagis.\nQuant als usuaris, segons les dades facilitades per l'empresa concessionària, les mesures de l'estat d'alarma han provocat una baixada en la xifra de passatgers. Així, mentre dues setmanes abans de l'entrada en vigor d'aquest decret les dues línies de l'autobús Groguet sumaven prop de 900 usuaris al dia, la mitjana de passatgers diaris va baixar a només 81 persones durant la primera setmana d'estat d'alarma. La segona setmana la mitjana es va situar en 42 passatgers diaris; en la tercera setmana es van comptabilitzar una mitjana de 56 usuaris al dia; mentre que, finalment, durant la setmana passada la xifra va caure fins als 18 passatgers diaris. Així mateix, els diumenges, segons les dades de l'empresa, l'ús encara és menor, a penes es registra una desena d'usuaris.\nAmb tot, Benlloch insisteix que "es tracta d'un servei públic que hem de continuar prestant perquè així ho estableix la llei". Segons la informació facilitada per l'empresa concessionària, els veïns i veïnes que utilitzen l'autobús urbà ho fan principalment per a desplaçar-se a l'Hospital de la Plana o per a acostar-se al centre de la ciutat per a adquirir productes de primera necessitat als comerços o per alguna causa justificada.


Tallers d'astronomia per famílies - Sternalia\nal Monestir de Montserrat\nTallers d'astronomia per famílies\nInici Tallers d'astronomia per famílies\nAmpliant l'oferta de divulgació científica en l'Observatori Fabra de Barcelona us presentem els Tallers d'Astronomia per a famílies, una alternativa d'oci infantil i juvenil per als dissabtes a la tarda. Deixeu-vos portar per la presència d'aquest emblemàtic edifici d'inicis del segle XX i gaudiu de les manualitats amb els vostres fills i filles, sense deixar de parar esment a les explicacions sobre el Sistema Solar o de les principals constel·lacions Una manera divertida d'aprendre nous conceptes!\nA partir del 14 d'abril i fins al 2 de juny es podrà gaudir d'aquests tallers de divulgació, a continuació llistem les dates i el taller programat.\n14 d'abril: On esteu? Creació d'un planisferi\n21 d'abril: On estem? Coneixem el Sistema Solar\n28 d'abril: On esteu? Creació d'un planisferi\n5 de maig: On estem? Coneixem el Sistema Solar\n12 de maig: On esteu? Creació d'un planisferi\n19 de maig: On estem? Coneixem el Sistema Solar\n26 de maig: On esteu? Creació d'un planisferi\n2 de juny: On estem? Coneixem el Sistema Solar\n16.30h Obertura del pàrquing de l'Observatori Fabra\n16:50h Registre d'entrada en la terrassa\n17:00h Context: On ens trobem? Que anem a fer?\n17:15h Inici del taller\n18:40h Visita (sense observació) a la cúpula i al telescopi\n19:00h Fi del taller\n- Els tallers són per a nens i nenes de 5 a 12 anys.\n- Per cada entrada de nen/a entra gratuïtament un adult (amb un màxim de 2 adults per nen/a)\n- Les places són limitades a 30 persones (15 nens/as i 15 adults)\n- Un adult pot acompanyar fins a un màxim de 3 nens/as\n- El taller es farà en català o castellà.\n- Nen/a + adult: 25€\n- Adult extra: 5€\nTelèfon: 93 170 17 97\n(de dilluns a dijous 9h-18h i divendres 9h-13h)\nNOTA: Sternalia es reserva el dret a anul·lar l'activitat si no es compleix el mínim d'assistents.\nPer fer canvis o cancel·lacions en la reserva s'han de informar amb més 48h d'anticipació de l'inici del dia que es farà l'activitat. [Exemple: Si l'activitat es el dia 12, el 11 i 10 ja no es poden fer canvis, màxim el 9 dins els horaris d'atenció al públic.]\nDill-Div de 9:00h a 18:00h\nDis de 10:00h a 14:00h\nDill-Dij de 9:00h a 18:00h


Els castellers del Bages fan la seva gran trobada amb més intents que encerts - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEls castellers del Bages fan la seva gran trobada amb més intents que encerts\nTot i que no es van aconseguir els grans reptes, es va valorar la complicitat entre totes les colles\na. g. s.manresa 29.04.2015 | 17:23\nUn moment de l´actuació Mireia Arso\nVolien arribar molt amunt. Tot i estar a punt, no ho van aconseguir. El repte no era fàcil per als Tirallongues de Manresa, ja que s'havien marcat com a objectiu alçar una torre de set a la tercera ronda. Una construcció castellera que sempre se'ls ha resistit. Els responsables de la colla manresana volien fer la torre de set en una jornada especial. I és que ahir es va celebrar la primera diada de les colles castelleres del Bages. La cita va congregar els Tirallongues de Manresa, els Salats de Súria, els castellers de Santpedor i els Picapolls de la Gavarresa a plaça major de la capital bagenca. Són les quatre colles castelleres que actualment hi ha a la comarca.\n"Pensàvem que estàvem preparats per fer la torre de set, però finalment no ha estat possible pels pèls", es lamentava ahir al vespre el portaveu dels Tirallongues, Jordi Clotet. Es tracta d'una construcció que no s'aconsegueix fer des de l'any 2002. A l'any 2012 es va aconseguir fer-la, però no es va descarregar. Per aquest motiu ahir hi havia molta expectació i a la plaça es va fer un silenci sepulcral quan intentaven aixecar el castell. A la primera ronda es va intentar fer un 5 de 7, però no hi va haver manera. A la segona ronda sí es va construir el 3 de 7. Els suriencs van fer castells de 3 de 7, 5 de 6 i 4 de 6. La colla de Santpedor va fer un 4 de 6, un segon castell de 5 de 6 i, finalment, un 3 de 6 amb agulles. Els Picapolls de la Gavarresa van aixecar un 4 de 6 i dos castells de 3 de 6, un dels quals amb agulles.\nUn cop es van acabar els castells, es va fer una ballada de polca. "El més important és que hem reunit a totes les colles de la comarca per fer una gran trobada", explicava el portaveu dels Tirallongues ahir. La jornada va acabar una batucada al local de la colla manresana.


Sant Adrià pide a otras administraciones implicación contra el narcotráfico en La Mina - Diari de Sant Adrià\n12/04/2017 – El gobierno se reúne con el vicepresident Oriol Junqueras para tratar temas claves de la ciudad, como la situación del barrio fronterizo con Barcelona.\nArticle anteriorDebut brillant a Europa de l’Infantil dels Intrèpids Seitons: campions a Holanda\nArticle següentLa Fundació Aíto i el Femení s’uneixen per promocionar el bàsquet amb un campus a Sant Adrià\nAdrianenc-barceloní abril 13, 2017\tAt\t09:13\nA Sant Adrià estem farts de\nA Sant Adrià estem farts de ser l’abocador de tota l’Àrea Metropolitana. I no funciona això d’arreplegar-ho tot en un indret, està clar? Tornarà haver-hi una 2ª Intifada del Besòs i tothom es lamentarà de no haver pres mesures a temps. Quines? Enderrocar d’una vegada el bloc Venus, per exemple.\nAdrianenc-barceloní abril 13, 2017\tAt\t09:17\nJa sé que em votareu negatiu\nJa sé que em votareu negatiu com heu fet una altra vegada, tanmateix comentar que ajudaria que el marge dret del Besòs de Sant Adrià (els barris de La Mina i La Catalana) tornessin a Barcelona, com era fa uns anys. Com diu el nostre batlle “El problema es tan grande que hace imprescindible la implicación de todas las administraciones”. Només s’arreglarà si ens fem barcelonins. Tingueu clar que els problemes que genera La Mina afecten a tothom, visquin on visquin. Ja n’hi ha prou de guetos, és pitjor per a tothom que n’hi hagi.


Cursa 2 turons 2011 - Curses de muntanya\n> Cursa 2 turons 2011\nPerfil Cursa 2 turons 2011\nDescripció Cursa 2 turons 2011\nAl Moianès, i concretament des de Moià, anys enrere, s'havia fet una cursa per St. Sebastià: una Mitja Marató, que per diferents motius acabà desapareixent del calendari dels atletes.\nAls Moianesos sempre ens ha dolgut que no es tornés a fer, de manera que ens hem animat a tornar a organitzar una cursa pels volts de St. Sebastià. En aquest cas no és una Mitja Marató, ni tan sols és per carretera. És per camins i corriols i s'hauran de córrer gairebé 12 Km.\nAquest any, també tindrem el premi especial iniciat l'any 2005: El "Trofeu especial Loreto" al primer/a atleta de la cursa de muntanya que passi pel control del castell. Aquest, és un premi realment especial ja que va dedicat a una persona que portava molts anys al nostre costat. Per nosaltres serà sempre part de la cursa encara que hagi canviat de camí fa més de 6 anys. Amb aquest trofeu especial li volem donar les gràcies per tot el recolzament, ajuda, suport i estimació que ens ha donat durant molts anys. Esperem que aquest trofeu sigui ben rebut.\nRevisa totes les edicions de Cursa 2 turons\nCursa 2 turons 2011 (En español)\nGranera - Castellterçol (a 10.14km)\nGranera (a 10.14km)\nCastellcir - Santa Coloma Sasserra (a 10.58km)\nCastellcir - Esplugues - Castellcir (a 10.58km)\nSant Quirze de Safaja (a 10.58km)


Glenmor - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n25 juny 1931\n18 juny 1996 (64 anys)\nPoeta, cantautor i escriptor\nGlenmor és el nom amb què fou conegut Milig ar Skañv (Emile Le Scanff), cantautor bretó (Maël-Carhaix, 1931 - Quimperlé, 1996), força compromès en la defensa de la identitat bretona.\nNascut en una família bretonòfona, estudià al seminari de Quintin el 1941. Va fer el servei militar a París i el 1952 es va llicenciar en filosofia a la Universitat de Rennes. Fins al 1954 va viatjar per Itàlia, Grècia, Turquia, Iugoslàvia i Rússia. Després va començar a compondre i el 1959 va fer el seu primer recital a París. D'aleshores ençà adoptà el nom artístic Glenmor (terra-mar).\nDes d'aleshores va fer nombrosos concerts, on afirmà des de les seves cançons les especifitats bretones. Va compondre l'himne Kan bale lu poblek Breizh (Cant de marxa del poble de Bretanya), que fou adoptat com a himne pel FLB i per l'ARB. El 1968 va dirigir amb Alain Guel i Xavier Grall les Editions Kelenn, on hi publicà el seu Livre des chansons, i el 1970 el diari La Nation Bretonne, que va jugar un rol important entre l'elit intel·lectual. El 1990 va deixar la música per dedicar-se a la literatura, i va rebre l'Orde de l'Hermini.\nVa morir a Quimperlé el 1996 i 4.000 persones anaren al seu enterrament. El seu amic Jacques Brel va compondre-li la cançó Le Moribond : «Adieu l'Émile je t'aimais bien…». A Lanester un carrer duu el seu nom.\nQuatre Chansons en Breton, single, Sked (1967)\nGLENMOR single, Kornog (1964)\nKatel dit Glenmor : LP, Ternel\nGlenmor à la Mutualité, LP, Ternel (1967)\nO Keltia, single, Barclay (1969)\nLes Temps de la Colère, single, Barclay (1969)\nCet Amour-là, LP, Barclay (1970)\nHommage à Morvan Lebesque, LP, Barclay (1971)\nVivre, LP, Le Chant du Monde (1972)\nPrinces Entendez Bien, LP, Le Chant du Monde (1973)\nEn Bretagne, Noces et Fest-noz, LP, Barclay (1974)\nOuvrez les Portes de la Nuit, LP, Le Chant du Monde (1974)\nE Dibenn Miz Gwengolo, LP, Le Chant du Monde (1977)\nTous Ces Vingt ans Déjà, LP, Le Chant du Monde (1978)\nLa Coupe et la Mémoire, LP, Ar Folk (1978)\n"Tristan Corbière : le paria" dit par Glenmor, LP, Ar Folk (1982)\nSi tu ne chantais pas pour eux à quoi bon demeurer, LP, Stern Ha Lugern\nAprès la Fleur le Fruit sous la Rose l'Epine, LP, Excalibur (1987)\nLes Principales Oeuvres, CD, Ar Folk, Excalibur, Coop Breizh (1990)\nEt voici bien ma Terre... (An Distro), CD, Coop Breizh (1995)\nOuvrez les Portes de la Nuits (An Distro), CD, Coop Breizh (1998)\nApocalypse (An Distro), CD, Coop Breizh (1998)\nHommage à Glenmor, CD, Coop Breizh (2000)\nGlenmor, 10 ans déjà... (An Distro), CD, Coop Breizh (2006)\nLivre des chansons, Kelenn & Stern ha Lugern (1968)\nLivre des chansons, Ternel\nSables et Dunes, Ternel (1975) & Coop Breizh\nLe Sang nomade, Ternel (1975)\nLa Septième Mort, Ternel & Libres Halliers (1978)\nLes Emblaves et la Moisson, Stern ha Lugern (1980)\nRetraites paysannes, Ternel (1985)\nL'homme du dernier Jour, Artus (1992)\nLes Derniers Feux de la Vallée, Coop Breizh (1995)\nLa Sanguine, Coop Breizh (1996)\nLa Férule, Coop Breizh (1997)\nXavier Grall in memoriam, Babel (2000)\nKan ha diskan Correspondances Grall-Glenmor, Coop Breizh (2007)\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Glenmor\nWeb sobre Glenmor\nISNI: 0000 0000 5488 245X\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Glenmor&oldid=18323385»\nPersones de Costes del Nord\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 5 abr 2017 a les 18:16.


Ordre d'arrest internacional contra Carlos Menem per un presumpte cas de corrupció\nLa Justícia argentina ha llançat una ordre d'arrest internacional contra l'expresident Carlos Menem, que resideix a Santiago de Xile. Fonts judicials han informat que la decisió s'ha pres després que Menem no s'ha presentat a la cita amb el jutge que investiga presumptes irregularitats en l'adjudicació de les obres de dues presons durant el seu govern.\n20/04/2004 - 00.00 Actualitzat 21/04/2004 - 00.13\nEl jutge Jorge Urso ha ordenat la captura internacional de Carlos Menem per un presumpte cas de corrupció en la construcció de dues presons quan era president de l'Argentina. Des de finals del 2003 Menem viu amb la seva dona, Cecilia Bolocco, i el seu fill, Máximo Saúl, al seu domicili del barri Las Condes de Santiago de Xile. El magistrat ha demanat també al Ministeri de Relacions Exteriors de l'Argentina que disposi de l'arrest preventiu de Menem per extradir-lo. L'any 2001, aquest mateix jutge va mantenir Menem, de 73 anys, sis mesos sota arrest domiciliari com a presumpte organitzador d'una associació que va desviar armes argentines de fabricació estatal a Croàcia i l'Equador. Menem ja va avançar des de Xile fa uns dies que no pensava tornar a l'Argentina fins que no tingués garanties d'un judici just. L'advocat de l'expresident ha demanat que s'anul·li tot el que s'ha fet en aquesta causa fins ara. Menem està a més processat en una altra causa per un presumpte ocultament maliciós d'un compte bancari a Suïssa.\nArgentina jutjarà l'exèrcit per condemnar els responsables de tortures en temps de democràcia\nMenem renuncia a participar en la segona volta de les eleccions i Kirchner serà president d'Argentina\nMenem manté la incertesa sobre la seva presència a la segona volta de les presidencials\nDuhalde desmenteix Menem sobre presumptes irregularitats a la primera volta de les eleccions\nUn exagent iranià acusa Carlos Menem d'encobrir un atemptat que va causar 85 morts a l'Argentina\nLlibertat per a Carlos Menem després de cinc mesos d'arrest domiciliari\nRetirat l'arrest domiciliari per a l'expresident argentí Carlos Menem\nPresó preventiva per a Ménem, acusat de venda d'armes a l'Equador i Croàcia\nL'expresident argentí Carlos Menem va ser detingut dijous a la tarda


Clevedon East Hotels - PREUS AMB ELS DESCOMPTES MÉS GRANS a tots els hotels a Clevedon East\nexperiència [Clevedon East, Clevedon]\nAl visitar Clevedon, vosté es sentirà com a casa a The Milking Parlour, què li ofereix un allotjamen\nAl visitar Clevedon, vosté es sentirà com a casa a The Milking Parlour, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. A The Milking Parlour, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, magatzem d'equipatge, aparcament de cotxes, instal.lacions de barbacoa. Gaudiu de les comoditats d'alta gama com ara calefacció, reproductor de DVD/CD, nevera, renta vaixelles, plat de dutxa per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de The Milking Parlour la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Clevedon.\nConvenientment situat a Clevedon, Summerhayes és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fan\nConvenientment situat a Clevedon, Summerhayes és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Amb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Summerhayes és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Els clients de l'hotel poden gaudir de Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, magatzem d'equipatge, aparcament de cotxes, instal.lacions de barbacoa. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Summerhayes és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Clevedon.\nAbsolutely beautiful and quiet with a nice garden and field for children to play in\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Clevedon, no busqui més enllà de Waggonhayes. De\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Clevedon, no busqui més enllà de Waggonhayes. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. El Waggonhayes, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. L'hotel ofereix magatzem d'equipatge per garantir el més gran comfort possible als seus clients. L'ambient de Waggonhayes es reflexa en cada habitació. calefacció, reproductor de DVD/CD, nevera, plat de dutxa, rentadora són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Waggonhayes és una selecció idònia per a la vostra estada a Clevedon.\nLlocs històrics de Clevedon East\nThe Old Inn| Clevedon.\nThe Old Inn at Clevedon\nSobre Clevedon East\nClevedon East és en dels molts llocs de Clevedon que els viatgers gaudeixen de visitar. Amb un gran nombre d'atraccions per descobrir, aquesta desitjable part de la ciutat no deixarà de meravellar-vos. Clevedon East està agraciat amb envoltatns plens de vida, bons restaurants, zones de compra i increibles atraccions. Gaudeixi de les millors ofertes d'Agoda.com quan decideixi estar a Clevedon. Explori un llistat complet d'allotjaments i trobi el lloc perfecte per a vostè. Trobi les més bones ofertes en hotels a Clevedon East emplenant les dates d'estada a la pestanya de recerca.\nDescobreixi els barris de Clevedon East\nHotels Clevedon East populars


TRASTORN DE PÀNIC - metgedebellpuig jimdo page!\nTIPUS D'ANSIETAT. SEMIOLOGIA\nEs caracteritza per l'aparició d'una simptomatologia aguda incontrolable amb sensació que al subjecte li passarà una cosa greu, de morir-se, que de tenir un atac de cor o de tornar-se boig, amb falta d'aire, palpitacions, dolors toràcics, suors incontrolables, tremolors, atordiment i vertigen, amb acompanyament o no, d'agorafòbia.\nPer considerar aquest trastorn cal que es presenti espontàniament, sense un estímul circumstancial concret, sense haver abusat de cap droga o estupefaent i que sigui repetitiu.\nLes crisis són de curta durada (minuts, però també hores), a vegades poden tenir característiques nocturnes. Amb les primeres crisis moltes vegades el pacient es tranquilitza quan els metge, després de l'atenció i revisió comunica que no té patologia orgànica, després amb la repetició dels atacs comença a dubtar si hi ha alguna cosa que el metge no detecta i això fa que pugui desenvolupar cert grau d'ansietat permanent. Alguns d'aquests pacients poden elaborar trastorns fòbics als llocs o situacions on experimenten aquestes crisis.\nEn la base està el temor o por a determinades circumstàncies, objectes, animals, situacions. Cal que:\nEl temor sigui desproporcionat a la situació que el crea.\nNo pugui ésser explicat o raonat.\nEs trobi fora del control voluntari.\nCondueixi a l'evitació de la situació o objecte del temor.\nAquesta situació normalment ja comença en la infància quan es deuen a objectes, en canvi l'agorafòbia es presenta en adults.\nExisteixen moltes formes de fòbies.\n- Agorafòbia: temor als espais oberts\n- Clautrofòbia: temor als espais tancats.\n- Fòbia social: temor a la relació amb les persones (exclosa la timidesa).\n- Fòbies animals: tot tipus, especialment aràcnids, serps però també gossos o gats.\n- Fòbies a parlar en públic: temor escènic\n- Fòbies als llocs alts.\n- Fòbies a les multituds\nTRASTORN ANSIETAT GENERALITZADA\nSón trastorns ansiosos permanents sense conductes fòbiques ni crisis d'angoixa. Per definir aquesta afecció cal que dit estat sigui persistent al menys durant un mes segons el DSM-III-R, i la seva simptomatologia física es basa en:\nUna tensió motora muscular\nUna hiperactivitat autònoma.\nEstat aprensiu permanent\nVigilancia i estat d'alerta contínua\nCert disgust amb la vida\nPreocupació per totes les coses.\nTRASTORNS OBSESSIUS COMPULSIUS (TOC)\nL'ansietat acompanya aquests trastorns, però actualment no es classifiquen dintre els trastorns per ansietat, corresponen a una psicodinàmia diferent. L'ansietat en el obsessiu no és primària o nuclear com en el neuròtic i respon malament als tractaments ansiolítics o relaxants.\nL'obsessiu té trets fòbics i usa rituals com mecanisme d'evitació d'allò que li provoca ansietat. Cada vegada la fòbia es va extenent a diferents situacions i cada una d'elles precisa d'un ritual diferent que no pot evitar i els realitza d'una manera compulsiva. El seu pensament té alguns trets psicòtics i respon malament a la psicoteràpia.\n- J. Vallejo Ruiloba, C. Gastó.- Trastornos afectivos: ansiedad y depresión. Salvat Editores. Barcelona 1991.\nPsicoteràpia en les seves diverses formes\nEstratègies conductistes ens els tractaments de les fòbies\n- Els fàrmacs usats són els tranquilitzants i els antidepressius (IRS o tricíclics). També s'usen els b-bloquejants per controlar símptomes com els tremolors o les taquicàrdies.\nEls primers s'usen en situacions agudes, els segons són útils per mantenir l'equilibri emocional a llarg termini i evitar l'aparició dels símptomes físics. Aquests darrers cal mantenir-los al menys durant un any per ésser efectiu.\n- La psicoteràpia és imprescindible per entendre i ajudar al pacient a manejar el seu conflicte emocional, estudiant quins són els seus recursos personals, quins són les mecanismes de defensa del "jo" que condicionen el no afrontament directe del problema i amb el coneixement intentar superar-lo\nÉs molt possible que el problema es cronifiqui si només s'atén als símptomes físics i únicament s'usi tractament farmacològic sense psicoteràpia.


Liederabend - No temis més la roentor del sol\nImògena descoberta a la cova de Belari - G. Dawe\nUs agrada Shakespeare? A mi sí, molt. Vaig començar amb Hamlet fa una pila d'anys i fins avui. Reconec que més d'un cop faria una cleca a algun personatge, oblidant que ens separen quatre segles, però la seva manera de fer anar les paraules ho compensa tot. Shakespeare era principalment home de teatre així que és lògic que hagi triomfat a l'òpera; també és lògic que no el trobem tan sovint a la cançó i quan l'hi trobem és, sobretot, a cançons compostes a partir de les cançons incloses a les obres de teatre, com les del salze de Desdèmona a Otel·lo o les de Festa a Nit de Reis. Vam començar l'any precisament amb un dels poemes de Festa, avui escoltarem una altra cançó amb versos de Shakespeare i a la llibreta en tinc apuntada alguna més. Perquè som en ple Any Shakespeare; enguany es compleixen 400 anys de la seva mort i, tot i que penso que no cal redescobrir-lo, sempre és un plaer llegir-lo, rellegir-lo i celebrar les seves paraules.\nAvui l'homenatjarem amb una preciosa cançó composta per un compositor britànic que s'estrena a Liederabend, Gerald Finzi; un altre dia hi tornarem i parlarem una mica més de la seva obra però avui el protagonisme és pel poeta, no pel compositor. Els versos de Fear no more the heat o' the sun estan inclosos a Cimbelí, una obra de teatre escrita per Shakespeare a la seva última etapa, cap al 1609; a la mateixa època que La tempesta, per esmentar una obra més coneguda. En l'obra, Fear no more the heat o' the sun és un cant fúnebre cantat per dos nois a l'escena II de l'acte IV; no he llegit Cimbelí (encara) però crec que me'n sortiré explicant el context de la cançó.\nEls dos nois i el seu pare han acollit un noi que han trobat, esgotat, arrecerat en una cova. Poc després troben el noiet mort; llavors el porten al bosc, el cobreixen de flors i l'acomiaden amb la cançó que escoltarem. Potser esteu pensant que hagués estat més correcte enterrar-lo abans de cobrir-lo de flors però encara sort que no ho fan perquè el noiet no està mort, només ho sembla perquè s'ha pres un beuratge que la seva madrastra li ha donat amb la pitjor de les intencions. El noiet és en realitat una noia, Imògena, filla del rei Cimbelí, que es vesteix de noi per salvar la seva vida. Però no fuig de la seva madrastra, no és conscient d'aquesta amenaça, sinó de Pòstum, el seu marit. Resulta que aquesta bona peça ha acceptat l'aposta d'un altre cavaller (és un dir) que aquest li portarà proves de la infidelitat d'Imògena. Les proves que presenta són falses però Pòstum en té prou per ordenar de matar Imogènia; el botxí no té cor per fer-ho i ajuda la noia a escapar, disfressada de noi. I llavors és quan els dos nois (que no ho saben, però són els germans d'Imògena) la troben a la cova i l'acullen. Unes quantes pàgines després es resolen tots els equívocs d'aquesta obra que ens fa pensar en Così fan tutte, Blancaneus i Otel·lo i, increíblement, Imògena i Pòstum són feliços i mengen anisos.\nFem un salt d'uns quants segles fins el 1929, quan Gerald Finzi escriu la seva cançó. Entre 1938 i 1942 en va escriure quatre més, totes amb textos de Shakespeare, entre elles dues de les quals hem sentit altres versions: Come away, death i Who is Silvia. Aquest cicle, Let us garland bring (el nom és el darrer vers de Who is Silvia) es va estrenar el 12 d'octubre de 1942 en un concert homenatge a Ralph Vaughan Williams, que complia aquell dia 70 anys; la setmana següent se'n va estrenar la versió orquestral.\nUs deia que Fear no more the heat o' the sun és una cançó preciosa; ja sé que faig servir sovint aquest adjectiu però si puc triar no posaré cançons que no m'agradin molt! I amb textos de Shakespeare n'hi ha moltes per triar. Finzi dóna a les tres primeres estrofes un tractament musical molt similar; després de la tercera l'interludi és més llarg i pren un caràcter més dramàtic, gairebé sembla que el compositor no ha fet servir la quarta estrofa i la cançó acabarà així. Però no, finalment arriba la quarta estrofa, que comença declamada i recupera la melodia present a tota la cançó als dos darrers versos.\nNo hi ha gaire enregistraments de la versió amb acompanyament de piano però he tingut problemes per triar perquè m'agraden gairebé totes. Al final he triat per compartir amb vosaltres la de Bryn Terfel i Malcolm Martineau, espero que us agradi.\nni el rafegar furiós de la hivernada;\nja has acomplert la tasca al teu redol\ni dins la llar, la paga t'és donada.\nJoves daurats i noies de cor tendre,\ncom el baix parracaire, seran cendra.\nNo temis ja el tresor del prepotent,\ni, del tirà, pots riure-te'n a lloure;\nno maldis pel vestit ni l'aliment,\nper tu la canya ja és igual que el roure.\nRei i metge, i qui més pugui comprendre,\naniran a parar com tu a la cendra.\nNo temis més la tralla del llampec,\nni el tro que a tots estamordia;\nni la calúmnia, ni el censor rosec;\ntu has acabat els plors i l'alegria.\nTots els enamorats deuen emprendre\nel teu camí i anar cap a la cendra.\nQue cap bruixot no et faci mal a tu!\nLa bruixa aparti el seu encís de tu!\nQue els espectres no hi tinguin res, amb tu!\nQue res dolent no vagi prop de tu!\nQue et puguis consumir tranquil·lament,\ni famós sigui el teu enterrament!\n(traducció de Josep Maria de Sagarra)


Cambria Shores Inn Cambria (CA) Estats Units - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 29 allotjaments a Cambria (CA).\n6276 Moonstone Beach Dr., West Village, Cambria (CA), Estats Units - Veure al mapa\n"Fantastic location near the ocean. Clean rooms, with a comf..."\nHabitació king amb vista parcial sobre el mar (King Room with Partial Sea View)\nHabitació amb 2 Llits Grans i Vista Parcial sobre l'Oceà (Queen Room with Two Queen Beds with Partial Ocean View)\nHabitació Estàndard amb 2 Llits Grans (Standard Two Queen Room)\nExcepcional 9,3 (164 comentaris)\nExcepcional 9,2 (743 comentaris)\nExcel·lent 8,6 (1110 comentaris)\nExcepcional 9,1 (1400 comentaris)\nBarri West Village West Village West Village West Village\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Cambria Shores Inn és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Cambria (CA). Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nCambria Shores Inn també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Cambria (CA). Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix habitació familiar, premsa, àrea de fumadors.\nL'ambient de Cambria Shores Inn es reflexa en cada habitació. aire condicionat, calefacció, insonorització, despertador, telèfon són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel compta amb una llista completa de comoditats, com massatge, jardí. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Cambria Shores Inn és una selecció idònia per a la vostra estada a Cambria (CA).\nTots els tipus de viatgers (164) Parelles (67) Viatgers en solitari (7) Famílies amb infants petits (37) Famílies amb infants grans (35) Grups (17)


L'atur baixa a Salt per cinquè any consecutiu - TotSalt\nInici Notícies Actualitat L’atur baixa a Salt per cinquè any consecutiu\nL’atur baixa a Salt per cinquè any consecutiu\nLa taxa d’atur es situa a nivells de fa 10 anys\nLes dades presentades per l’Oficina Municipal d’Ocupació de Salt sobre l’atur al municipi posen de manifest que l’any 2017 ha consolidat la tendència a la baixa de l’atur a Salt i ha finalitzat amb una taxa del 16.49%, un 12,2% menys que el 2016, quan es situava al 18,79%, seguint la dinàmica de la demarcació de Girona. Amb aquesta reducció el municipi de Salt encadena per cinquè any consecutiu una reducció d’aturats que els situa en 2.445 persones, 238 persones menys que fa un any i 1167 menys que fa 5 anys.\nL’any passat l’equip de govern va aprovar uns pressupostos que incloïen un fort augment de recursos per a l’àrea de l’EMO, un ambiciós pla pensat a tres anys que incloïa millores als espais de formació, reforçar l’àrea amb més personal i aconseguir millors plans d’ocupació per al municipi alhora que iniciava un estudi per elaborar un pla estratègic econòmic que en aquests moments està força avançat.\nAmb aquesta nova reducció de l’atur, el nombre d’aturats es situa a valors molt propers al 2008, just abans de la crisi, quan l’atur era del 15,39% amb 1869 persones aturades. Queden molt lluny les xifres d’aturats dels anys 2010 a 2012 quan es va arribar a taxes d’atur del 24-25% i més de 3.600 aturats en els pitjors anys d’atur a Salt. Des del 2012, el nombre d’aturats a Salt no ha deixat de baixar, i fins i tot els darrers dos anys s’ha accelerat amb reduccions de 313 i 238 persones.\nEl nombre d’aturats per sexes manté les proporcions dels darrers anys, i malgrat l’atur masculí continua essent lleugerament superior al femení, (1279 homes 52% , 1166 dones 48%), es mantenen les proporcions properes al 50% per cada sexe. Per franges d’edat cal destacar que aquest 2017 tots els grups d’edat han reduït el nombre d’aturats.\nEl sector serveis continua representant més 95% de les contractacions al municipi, clarament per sobre de la mitjana comarcal que es situa al 76%, consolidant-se com el sector mes important a Salt amb 523 dels 549 nous contractes fets. \nArticle anteriorAny Dalí\nArticle següentObertes les inscripcions als projecte VIP Dona


L'esport no em fa oblidar els estudis\nMariona Romero (16 anys) estudia i neda. Compagina les dues activitats, i es pot dir que amb èxit, perquè, a l'institut, l'últim quadrimestre de quart d'ESO el va acabar amb nou excel·lents i quatre notables. A la piscina, acumula medalles del 2005, 2006, 2009 i 2010. Quan tenia només 9 anys, va guanyar el campionat de Catalunya de 100 metres braça.\nTot va començar quan la Mariona tenia 2 mesos. Els pares la van apuntar a un curs de piscina per a nadons, perquè pensaven que aprendre a nedar era gairebé més important que saber anar amb bicicleta. Al curset s'hi van estar fins als 2 anys i a P-5, la Mariona va reprendre les classes de natació perquè l'escola les impulsava com a activitat. Quan tenia 7 anys, el Club Natació Sitges, on sempre ha nedat la Mariona, va enviar una carta a la família en què els explicaven que la Mariona tenia moltes aptituds, que nedava molt bé, i els suggerien que pogués ser nedadora federada. "El primer dubte -recorda la mare, la Charo- va ser preguntar-los què volia dir exactament ser nedador federat". Els van respondre que implicava entrenar-se tres cops a la setmana i participar en les competicions de Catalunya i d'Espanya.\nLa Mariona i els pares hi van accedir, perquè "a ella li agradava molt nedar", i als 9 anys va rebre el primer resultat del seu esforç: campiona de Catalunya. "No podem amagar-nos-en, ens en vam alegrar molt, però la Mariona és molt discreta, no ho vol fer conèixer entre el seu entorn", expliquen els pares. Per això, algunes medalles li guarda el mateix entrenador del CN Sitges, Xavier Cenzano. D'altres, les té guardades en capses, totes juntes, unes sobre les altres. Un dia, els pares li van proposar emmarcar una de les medalles, i la Mariona s'hi va negar rotundament. "No vull que la pengeu al menjador, i que tothom ho vegi i ho aneu explicant", els va dir. I els pares li van acceptar la decisió.\nSigui com sigui, la Mariona s'entrena dues hores diàries, llevat dels dissabtes i els diumenges. L'entrenament en sec implica córrer, bodypump i spinning . I en mullat, a la piscina, consisteix en 6 km diaris, és a dir, 200 piscines. Les 2 hores d'entrenaments les fa a la tarda, però tres dies a la setmana també els dedica a anar a una acadèmia de repàs. Ho fa des que va començar 5è, i no ho vol deixar, ni tan sols a l'estiu, al mes de juliol, amb totes les assignatures aprovades. Tot plegat té una explicació: la Mariona vol estudiar medicina, vol ser metgessa i, per tant, sap que necessita treure unes notes molt altes. S'hi esforça tant com pot per aconseguir-ho, i treu temps del temps per compaginar-ho tot. Els deures, per exemple, sempre els fa a l'hora del pati. És un costum que ha adquirit des de primària, perquè és conscient que el temps de la tarda és limitat, i si dues hores són per a la piscina, la resta han de ser per estudiar. "Els mateixos professors la van deixar entrar a l'aula per fer els deures perquè sabien quina era la seva dedicació a la natació", explica la mare.\nTambé cal recordar que la Mariona té 16 anys, i això vol dir que li agrada estar amb les amigues ("és molt amiga de les seves amigues", remarquen els pares) o mirar la televisió, però tot plegat ho empeny amb la natació i l'estudi, les seves dues grans passions. Mentrestant, el seu entrenador, Xavier Cenzano, afirma que la Mariona és un mirall per als altres nedadors del Club de Natació de Sitges, perquè vol continuar nedant, però ara mateix, a primer de batxillerat, el seu objectiu principal són els estudis, ja que vol entrar a la carrera de medicina. I, de gran, "la Mariona sempre diu que vol ser metge i nedadora", conclou la mare.\nLlibert Céspedes va començar a jugar als escacs quan tenia 5 anys. A la família, havia vist l'avi jugant-hi cada dia, i era un joc que l'atreia. Un any després de començar a jugar-hi, amb 7 anys, va guanyar la competició d'escacs de Barcelona de la seva categoria. Aquest any, l'ha tornada a guanyar.\nDos cops a la setmana, en rep classes d'una hora i mitja cada una. També competeix els divendres i els dissabtes o bé els divendres i els diumenges. Durant les vacances escolars, també participa en tornejos. Tot plegat s'ho pot combinar bé amb els deures i els estudis del curs. "A tercer de primària no té un nivell de deures gaire alt perquè siguin activitats incompatibles", diu la mare, Núria Llaverias.\nUna altra història és saber-ne gestionar els triomfs i els fracassos, que en el cas dels escacs són continus, a cada partida n'hi ha un o altre. De fet, diu la Núria, "ell va començar a jugar a escacs perquè li atreu el fet de competir, de lluitar, de guanyar o perdre", però, és clar, quan perd... ai, quan perd! El cas és que, en els escacs, perdre és sempre per culpa d'un mateix, per una errada que un mateix sabrà que ha comès. Els escacs no són un joc d'equip, en què les culpes poden quedar més repartides. "Una vegada es va estar quasi quatre hores en una partida, i al final la va perdre per un error seu gairebé al final", recorda la Núria. Va acabar plorant, perquè li feia molta ràbia haver-se equivocat. Anímicament va estar malament unes hores, però després li va passar. L'endemà ja tornava a tenir ganes de jugar. Els pares l'ajuden a saber-ho gestionar. Ara per ara, els escacs són una activitat extraescolar a la qual dedica temps perquè li agrada. "Li donem llibertat perquè decideixi el que vol fer, ja que és una extraescolar; en altres activitats, no actuem així", diu la mare. Una altra història és quan guanya. Està content, esclar. Ho fa saber als pares i als companys d'escacs, però, en canvi, no ho explica a l'escola. És com si separés les dues activitats. "Nosaltres li hem dit que no se n'ha d'amagar, perquè els escacs formen part de la seva vida". Però per a ell l'important és jugar. I guanyar.


IB3 | El sector de la cultura d’Eivissa ofereix continguts a la xarxa\nPortada > eivissa > El sector de la cultura d’Eivissa ofereix continguts a la xarxa\nEl sector de la cultura d’Eivissa ofereix continguts a la xarxa\nLes colles de ball pagès i grups de música també continuen aportant el seu gra d'arena per internet\nEl sector de la cultura de les Illes ofereix acompanyament, entreteniment i divulgació durant aquestes setmanes de confinament. A Eivissa són l’Ajuntament de Vila i el Consell els que ofereixen més continguts a les xarxes socials, encara que també hi ha colles de ball pagès i grups de música que hi continuen aportant el seu gra d’arena.\nL’Ajuntament de Vila ha posat en marxa l’Activa’t, amb continguts que van de la música del Patronat a tallers de manualitats. El Museu d’Art Contemporani, el MACE, ofereix la possibilitat de conèixer a fons obres, com quadres d’Edvard Micus o escultures de Barry Flanaghan, l’artista de culte irlandès amic d’en Miquel Barceló que va viure a Santa Eulària.\nEl conductor del ‘Darrer Vol a Formentera’ d’IB3 Ràdio, Vicent Tur, treu el seu vessant de dramaturg. Al costat de la seva parella, l’actriu Imma Puerto, reciten fragments d’obres de teatre i poemes, com els d’Aristòfanes traduïts per Villangómez.


De petits oblits i lliçons | Quadern de Jordi Orts\nDe petits oblits i lliçons\nDiuen que somiar amb perdre les claus significa temor a perdre l’estatus propi en la vida real. Jo mai somie amb perdre les claus, simplement les perd. Vaig començar a fer-ho amb només sis o set anys, quan els meus pares es van veure obligats a fer-me una còpia de les de casa per a que anara i vinguera a escola. De iaios no en tenia a Alcoi, i aviat em vaig quedar sense germans a la llar que pogueren fer de pares: un a la mili i l’altra a la Universitat. Corrien altres temps. Disposar d’un joc de claus de casa des de ben menut m’ha ajudat a ser més responsable, un homenet des de sempre. Però no a evitar perdre les claus. Ho vaig fer amb 10 anys, amb 12, amb 15, amb 20 i ho seguisc fent amb trenta. Supose que m’importa ben poc, sinó no m’ho explique. És cert que ara m’ocorre amb menys freqüència. A canvi, acostume a perdre la documentació personal o el telèfon. El mòbil, això sí que em costa de retindre. I mira que hi parle. En 2009 vaig estrenar al meu primer iPhone, que no el vaig perdre però el vaig omplir de suc de pinya en un descuit i ja no va tornar a ser el mateix. Fins que el vaig canviar per un iPhone4, que em va regalar la companyia telefònica en Nadal de 2010. El vaig oblidar a la mà d’algun espavilat, que no va desaprofitar la seua oportunitat per a quedar-se’l. Abans d’estiu encara em vaig fer amb un mòbil més modest. Però també el vaig perdre, en una piscina pública segurament abandonat involuntàriament. Anit vaig estar a punt de perdre, enmig de la serra i ajudat pel meu germà, l’últim telèfon mòbil amb que m’he fet. Això sí, apresa la lliçó, és un Samsung amb tecnologia de fa una dècada. Este el vaig comprar directament per deu euros. No és que somie que perd les claus, és que sé que les perd. Així és que, per a determinades coses, és millor per a mi mantindre els peus en terra. (No piule, però si caic, el bac sempre fa menys mal.)\nWritten by J.O. Publicat dins de És un comentari\tTagged with comentari, iphone, mòbil\n25 Novembre 2011 - 12:53 Patri Orts\nQue sàpigues que la teua ausencia a la família es fa de notar , a casa ja no s’hi sent les noticies tipus : L’ oncle a perdut el mòbil , les claus … Per sort , ja que tampoc em preocupe quan ho faig , o tal vegada per desgracia , ja que ho faig un vegada o dues al mes , la teua neboda es pareix a tu .\nUn abraç molt fort de Patri .


València activa un protocol de protecció de dones víctimes de violència de gènere durant l'estat d'alarma | Valencia Extra\nLa Regidoria de Protecció Ciutadana de l’Ajuntament de València ha aprovat un pla d’actuació per a protegir a totes les dones que puguen patir una agressió mentre es prolongue l’Estat d’Alarma decretat pel Govern d’Espanya per a contenir la propagació del virus COVID-19. Es tracta d’una guia bàsica per a intervencions de violència de gènere elaborat pel Grup d’Atenció als Maltractaments (GAMA) perquè tota la plantilla de Policia Local conega el procediment que ha de seguir si actuen davant una situació de violència de gènere.\n“La protecció de les dones que hagen patit o puguen patir una agressió en els seus domicilis era, és i serà una prioritat”, ha afirmat el regidor de Protecció Ciutadana, Aarón Cano, després d’advertir que “les noves situacions que genera la declaració de l’Estat d’Alarma poden suposar un repunt de la violència de gènere”. Per aquesta raó, ha assegurat que tota la plantilla de Policia Local “ha de conéixer perfectament el protocol d’actuació que ha elaborat el Grup d’Actuació contra el Maltractament”.\nAarón Cano s’ha referit a aquesta iniciativa com “un servei de protecció preventiu i necessari com sempre ho és la seguretat de les persones i especialment de tots els col·lectius vulnerables”. A més, ha precisat també que la protecció de les dones en situació de risc sempre ha sigut “un dels objectius principals del Govern local”.\nEl responsable de l’àrea de Protecció Ciutadana de l’Ajuntament de València també ha indicat que, igual que Policia Local està controlant per tota la ciutat que es complisca el Reial decret sobre l’Estat d’Alarma que prohibeix la circulació per a contenir l’extensió del virus, “extremarem el control per a evitar les agressions masclistes”. En qualsevol cas, ha afirmat que si aquestes es produïren “tots els agents actuarien com procedeix qualsevol policia que forma part de GAMA”.\nA més, ha fet una crida perquè els i les veïnes denuncien també en cas que detecten que estan produint maltractaments en algun domicili. Ha recordat que la ciutadania pot denunciar a través del 016 que és el telèfon d’atenció a les víctimes de violència de gènere i les crides no queden registrades; també poden dirigir-se directament a la Policia Local a través del 092 o telefonar al 112.\nLa guia bàsica d’intervenció elaborada per GAMA conté directrius des de l’arribada al domicili de la víctima de violència de gènere o domèstica i en la mateixa es destaquen els aspectes més importants que han de tindre’s en compte així com la cronologia d’aquests. Els i les policies que intervinguen en un servei d’aquesta naturalesa hauran de recopilar tota la informació possible sobre episodis anteriors, entrevistar-se tot sol amb la víctima, recopilar parts de lesions o assistències mèdiques anteriors, presència de menors, testimonis, possessió d’armes per part d’autor agressió, mesures cautelars que poguera tindre imposades l’agressor, entre altres qüestions, de vital importància per a atendre i derivar correctament amb la finalitat de protegir tot el possible a la víctima de maltractaments.


L'Ajuntament d'Almussafes llança les Beques de Menjador Escolar del Curs 2019-2020\nLes sol·licituds per a poder beneficiar-se de les ajudes atorgades pel Departament de Benestar Social poden realitzar-se fins al 8 de juliol\nEl consistori ha reservat per a aquesta qüestió un total de 94.000 euros dels seus pressupostos municipals\nLes famílies interessades a adherir-se a les Beques de Menjador Escolar de l'Ajuntament d'Almussafes per al Curs 2019-2020 poden presentar les seues sol·licituds fins al pròxim 8 de juliol. El consistori municipal invertirà en aquestes ajudes, destinades a facilitar la conciliació familiar i laboral de la ciutadania almussanfenya, 94.000 euros de fons propis. Les bases poden consultar-se en www.almussafessubvencions.es. Són requisits indispensables trobar-se al corrent amb els pagaments del menjador escolar, sol·licitar la Beca de Menjador de Conselleria i l'assistència continuada de l'alumnat a aquest servei.\nHui, dijous 6 de juny, i després de publicar-se ahir la informació en el Butlletí Oficial de la Província, s'ha obert el període per a sol·licitar les Beques de Menjador Escolar de l'Ajuntament d'Almussafes corresponents al Curs 2019-2020, unes ajudes que aquesta convocatòria compten amb una inversió total de 94.000 euros, quantitat que se sufraga íntegrament amb càrrec als pressupostos municipals. Les famílies interessades a acollir-se a aquest programa podran presentar la documentació exigida, que està disponible en el portal www.almussafessubvencions.es fins al 8 de juliol en el Registre General de l'Ajuntament o en el Registre del Departament de Benestar Social.\n“Sens dubte, aquestes beques incideixen directament sobre el benestar de la societat almussafenya, ja que proporcionen estímuls per a suavitzar les càrregues derivades de la cura i criança dels xiquets i xiquetes, una cosa que redunda directament en una millor conciliació de la vida familiar i laboral. Som conscients que moltes famílies necessiten un suport econòmic per a poder abonar el cost del menjador i facilitar així l'escolarització dels menors i per això des de l'Ajuntament reafirmem el nostre compromís amb aquest àmbit”, afirma el regidor de Benestar Social en funcions, Faustino Manzano.\nAquestes ajudes econòmiques estan destinades al finançament parcial del cost del servei de menjador escolar de l'alumnat empadronat en el municipi matriculat en els col·legis públics de la localitat durant el període d'octubre de 2019 a maig de 2020 i que reunisquen les condicions establides en les bases. L’import global es distribuirà entre les persones beneficiàries en funció d'una sèrie paràmetres, tenint com a límit màxim el menor percentatge de la subvenció atorgada mitjançant la convocatòria de la Conselleria d'Educació, i que es determinarà pel preu/dia de menjador establit i pel nombre de dies amb aquest servei, segons el calendari escolar.\nEntre els requisits per a poder accedir a aquestes beques estan l'obligatorietat de presentar la corresponent sol·licitud d'ajuda de menjador escolar impulsada per la Generalitat Valenciana i no percebre cap mena d'ajuda de menjador escolar de les regulades mitjançant la convocatòria de la Conselleria d'Educació. A més, és imprescindible que les persones beneficiàries assistisquen amb regularitat al menjador escolar i l'incompliment d'aquesta norma sense causa justificada pot donar lloc a la retirada de la prestació. Finalment, no podran obtindre la condició de persones beneficiàries aquells alumnes que, havent sigut becats durant el curs 2018-2019 per l'Ajuntament, no hagen abonat al centre educatiu la diferència entre la quantitat subvencionada i el cost real del servei.\nEn les bases s'especifiquen els llindars de renda que no han de superar-se per a poder participar en la convocatòria i la renda anual per càpita, així com els membres computables de la unitat familiar, dades que s'utilitzaran per a l'assignació dels punts en el procés de baremació.\nPublicats els llistats provisionals, les persones interessades disposaran d'un termini de deu dies hàbils, comptats a partir de l'endemà a la inserció en els taulers d'anuncis, per a esmenar els defectes observats i presentar les al·legacions oportunes per mitjà de l'aportació de la documentació que estimen adequades. La condició de persona beneficiària només s'obtindrà si forma part de l'acord definitiu.\nAlmussafes neteja els seus embornals per a previndre el risc d'inundacions\nLa Policia Local d'Almussafes nomena a dos nous oficials\nAlmussafes acull l'exposició ‘De la Vega, un pilotari’, basada en el llibre del mateix nom sobre l'esportista local


Curs de formació en Combat teatral medieval » Terra de Trobadors\nPREU: Gratuït. NIVELL: Obert a tothom. No cal formació prèvia però sí un mínim de condicions físiques, no patir malalties respiratòries o cardiovasculars i no tenir lesions articulars o musculars cròniques que limitin l’entrenament en una activitat física.\nPERIODE d’INSCRIPCIONS: Fins dijous 19 de maig, inclòs (places limitades a 20 alumnes). Un cop coberta la ràtio admesa o s’hagi acabat el dia límit per inscriure’s, es tancaran les inscripcions. El que succeeixi primer.\nMESTRE: Isaac Morera (Actor i coreògraf d’esgrima/combat teatral). Per més referències, cliqueu aquí (cursos esgrima)i aquí (coreografies per espectacles).


BIBLIOTECA - INS Marta Mata\nL'activitat editorial durant els quatre primers mesos del 2017 serà frenètica. Hi haurà novetats de Jaume Cabré, Xavier Bosch, Javier Cercas, Enrique Vila-Matas, Han Kang, Ian McEwan, Jean Echenoz, i Yasmina Reza. L’allau de novetats previstes per al primer trimestre de l’any que tot just comença confirma que el sector editorial es recupera i torna a pitjar l’accelerador. Després de reduir la productivitat durant l’últim lustre, les grans editorials tornen a apostar fort per valors de la casa, com passarà amb Jaume Cabré, Empar Moliner, Xavier Bosch i Sílvia Soler a Grup 62 o Albert Espinosa, Javier Cercas i Stephenie Meyer -que va vendre més de 100 milions de la saga vampírica Crepuscle - a Penguin Random House. L’any que Jordi Herralde ha deixat de ser director d’Anagrama, tot i que continua sent president de l’editorial, arribaran novetats prometedores d’Ian McEwan, Yasmina Reza, Gonzalo Torné i Luis Goytisolo: nascut el 1935 -igual que Herralde- el barceloní presenta un experiment narratiu en què abunda l’humor absurd i el sarcasme.\nL’HORA DE LA PENOMBRA\nJaume Cabré torna a la narrativa sis anys després de ‘Jo confesso’\n“Un nen poruc que es rebel·la contra la tirania d’un mestre. Un assassí que es confessa davant la pròxima víctima. Un lladre xuclat pel quadre que acaba de robar. Un escriptor que amenaça l’editor de suïcidar-se”. Així descriu l’editorial Proa els nous relats de Jaume Cabré, que no publica ficció des de Jo confesso el 2011. La novel·la el va confirmar com un dels autors més internacionals de les lletres catalanes: traduïda a una vintena llarga de llengües, se n’han venut centenars de milers d’exemplars. Quan arriba la penombra -que llança Proa el 5 d’abril- és un recull de narracions sovint interconnectades, “tocades per la foscor i per la ràbia, però també per la ironia i el joc”. ¿Podria ser que per primera vegada en molt de temps un llibre de contes sigui el més venut de Sant Jordi?\nL’amistat segons Bosch i Soler i el debut ‘negre’ de Jordi Basté\nJaume Cabré tindrà uns quants competidors que també aspiren a vendre desenes de milers d’exemplars de les seves novetats. És el cas de Xavier Bosch, de qui Columna publicarà el 15 de març la novel·la Nosaltres dos, que parteix d’una pregunta: ¿és possible l’amistat entre un home i una dona? Un mes abans, Sílvia Soler presentarà una història “generacional que mostra una evolució vital, realista i emocional alhora”, protagonitzada per cinc antics estudiants de belles arts a qui va marcar un viatge de joventut a París. El llibre porta per títol Els vells amics i el publica Columna, editorial que també llançarà La senyora Stendhal, de Rafel Nadal (18 de gener), i De què fuges, qui et persegueix?, en què Empar Moliner “escriu com corre (o corre com escriu): amb sensibilitat, passió i sinceritat” (8 de febrer).\nDesprés del recent i controvertit volum de consells d’autosuperació, Albert Espinosa torna a la novel·la amb El que et diré quan et torni a veure (Rosa dels Vents, 23 de març), en què un pare i un fill “emprenen una cerca desesperada i valenta”. Jordi Basté i Marc Artigau han escrit a quatre mans Un home que cau (Rosa dels Vents, 9 de març), en què un detectiu privat investiga el cas d’un home desaparegut al Port Olímpic i acaba descobrint una “història familiar fosca de l’alta burgesia”. Paral·lelament arribaran novetats de referents internacionals del gènere negre, com és el cas de Jo Nesbo, que publica La set (Proa, 22 de març), i el prolífic Andrea Camilleri, de qui últimament els llibres arriben de dos en dos: en aquest cas aborda la desaparició d’una dona casada a Deixa’m anar (Edicions 62, 1 de març) i un nou cas del comissari Montalbano, Un cau d’escurçons ( Edicions 62 / Salamandra, 5 d’abril). Alrevés continua apostant per la novel·la negra des de la col·lecció crims.cat: aquest gener arriben 'L'imperi dels lleons', del prolífic Sebastià Bennasar i 'Metròpoli', de Flavio Soriga, que participarà al festival Tiana Negra (20 i 21 de gener).\nTambé torna Marc Pastor amb Farishta (Amsterdam / Catedral, febrer), ambientada a la Polinèsia durant els experiments nuclears francesos. Hi haurà aventures i intriga a partir de la següent premissa argumental: “En un món en què l’espècie humana podria extingir-se, què faries per tenir un fill? Quin seria el límit del teu sacrifici?”\nEn el camp de la indagació històrica, Javier Cercas evoca la Guerra Civil amb El monarca de las sombras (16 de febrer), sobre un oncle falangista que va morir durant la Batalla de l’Ebre. “El llibre narra la recerca del rastre perdut d’aquell noi anònim que va lluitar per una causa injusta i que va morir al costat equivocat de la història”, avança Literatura Random House. Enrique Vila-Matas també té novetat: Mac y su contratiempo (Seix Barral, 14 de febrer) explica el dia a dia d’un advocat que es decideix a reescriure -i millorar- la primera obra fracassada d’un escriptor de prestigi.\nNous valors: Jordi Amor, Max Besora i Anna Carreras\nEl nou premi Documenta, Jordi Amor, narra a El forat -que arribarà a les llibreries al febrer publicat per L’Altra- “la desolació i les vicissituds d’un jove barceloní de la perifèria de la ciutat i destil·la mala llet i desesperança, sense rabejar-s’hi”. Raül Garrigasait debuta en la novel·la amb Els estranys (Edicions de 1984, gener), ambientada l’any 1837, en plena guerra carlina, en què un jove acaba encallat en una ciutat ruïnosa a causa d’un malentès. Adrià Pujol publica La carpeta és blava al febrer i Anna CarrerasEncén el llum a l’abril, tots dos a LaBreu. Una de les novel·les més ambicioses de l’hivern serà el Joan Orpí de Max Besora, basada en la història real d’un aventurer que al segle XVII va fundar una Nova Catalunya al nord del que avui en dia és Veneçuela.\nArriben llibres d’Ian McEwan, Jean Echenoz i Yasmina Reza\nClosca de nou és el títol de la novel·la d’Ian McEwan que Anagrama publica al febrer, i parteix d’un dels punts de vista més inusuals dels últims anys: un nen que encara és a la panxa de la mare explica el Hamlet de William Shakespeare. Del dramaturg anglès arribaran cinc obres de teatre traduïdes per Miquel Desclot a Proa (11 de gener), entre les quals hi ha Romeu i Julieta, Otel·lo i Macbeth (Proa, 11 de gener), Tots els sonets, en versió de Gerard Vergés (Adesiara), i La violació de Lucrècia, a càrrec de Salvador Oliva (Ara Llibres, gener).\nDesprés de l’èxit d’ Ànima, Periscopi reunirà en un volum al febrer la tetralogia èpica de Wajdi Mouawad, que inclou Litoral, Incendis, Boscos i Cels, titulada La sang de les promeses. També apostarà per un jove valor de la literatura turca, Hakan Günday. Daha! (març) parla de la vida d’un nen que viu amb el pare, “un home cínic i brutal que es dedica al tràfic de persones entre Turquia i Grècia”. El llibre promet emocions fortes, tantes com La vegetariana, de la novel·lista sud-coreana Han Kang (Rata, 22 de març), guanyadora del prestigiós Man Booker International. La decisió d’una dona de no tornar a menjar carn converteix la seva vida en un malson de conseqüències inesperades. Amb Enviada especial, que publiquen Raig Verd i Anagrama al març, Jean Echenoz torna al present i a les històries d’espies estranyes i amb sentit de l’humor. També Yasmina Reza té nova novel·la, Babilònia (Anagrama, març), que descriu una festa burgesa que acaba molt malament per culpa d’un malentès.\nEn l’apartat de clàssics destaca la traducció de L’eclipsi, de Georges Perec (L’Avenç, febrer), novel·la en què no apareix ni una sola vegada la lletra a, l’ Antologia de contes de Víctor Català de Club Editor (5 d’abril), La infantesa del mag, de Herman Hesse (Angle, març), La muñeca de nieve y otros cuentos, de Nathaniel Hawthorne (Acantilado, gener), Frankie Addams de Carson McCullers (L’Altra, gener), la monumental El mar d’Iris Murdoch (Edicions de 1984, 7 de febrer) i Agencia general del suicidio del surrealista francès Jacques Rigaut (Ático de los Libros, gener), un cant a l’elegància de l’autodestrucció.\nSant Jordi 2016: Publiquem una llista col·laborativa feta per cinc llibreries especialitzades en literatura infantil i juvenil d'arreu del territori: Abracadabra, Pati de llibres, Baobab, L'Aranya i Shalakabula.\n20 títols recomanats per les llibreries infantils i juvenils\nMàrius Serra i Joan-Lluís Lluís, convidats de tardor\nEl cicle de xerrades amb escriptors promogut per la Diputació de Barcelona amb diverses editorials porta dos nous autors. Màrius Serra, autor de llibres com “Plans de futur” o “Quiet”, serà el proper 19 de novembre al Teatre Monumental de Mataró, mentre que Joan-Lluís Lluís serà a la Biblioteca Mestre Martí i Tauler de Rubí el 3 de desembre per parlar de la seva obra, que inclou títols com “Conversa amb el meu gos sobre França i els francesos”. Totes dues xerrades seran a les 19h.\nL’Any de les biblioteques tanca amb un concert\nLa Generalitat de Catalunya va declarar l’any 2015 com a Any de les biblioteques, coincidint amb el centenari del projecte bibliotecari del país. Ara tanca l'efemèride un concert que tindrà lloc dimecres 11 de novembre a les 20h al Gran Teatre del Liceu. Hi participen Raimon, Roger Mas, Gemma Humet i Albert Guinovart. L’acte, conduït per Màrius Serra, també inclourà una lectura literària a càrrec de Xavier Albertí, director del Teatre Nacional de Catalunya. L’entrada té un preu de 15 euros. La recaptació es destinarà a la compra de llibres per a les biblioteques.\nQuè vols preguntar a Cristina Fernández Cubas?\nAmb el seu debut literari amb “Mi hermana Elba”, Fernández Cubas va recollir els elogis de crítica i públic amb contes ambientats en el gènere fantàstic, que també trobem a la seva darrera obra, “La habitación de Nona”. Fes-li arribar la teva pregunta fins al 22 de novembre i l’autora et respondrà a través de la Biblioteca Virtual.\nEnguany celebrem el 150è aniversari d’un dels simfonistes més importants del segle XX, Jean Sibelius. Al prestatge de música repassem les seves obres, que podràs trobar a les biblioteques. També tracem un extens recorregut per la carrera del cineasta i escriptor Pier Paolo Pasolini, i t’expliquem què és la biblioteràpia i per què cada cop se’n parla més.\nLectura fàcil a la Biblioteca Municipal\nEl 22 d'octubre, de 9.30 a 11 h, es fa la primera tertúlia del Club de Lectura Fàcil de Montornès 2015-2016 amb Capitans valents (1897), de Rudyard Kipling, una novel·la d'aventures i aprenentatge.\nAquesta petita joia literària narra la història de Harvey Cheyne, un nen ric i consentit que cau al mar des d'un luxós transatlàntic i és salvat per un vaixell bacallaner. Al llarg de més de tres mesos treballarà amb els mariners. Aquesta experiència el canviarà del tot. Fets fantàstics, perills inesperats, reptes de superació personal i una amistat per a tota la vida l'esperen al mar. La versió que llegirem està adaptada a Lectura Fàcil per José Aranda.\nL'autor, Rudyard Kipling, va néixer a Bombai (Índia). De família anglesa, va créixer entre els exuberants paisatges de l'Índia, on el seu pare era conservador del Museu de Lahore. A sis anys es traslladà a Anglaterra per estudiar. Deu anys després, va tornar a la Índia i va fer de periodista. Després de viatjar per tot el món com a corresponsal finalment es va establir a Anglaterra.D'aquesta novel·la, el 1937 se'n va fer una pel·lícula amb el títol de Captains courageous, dirigida per Víctor Fleming i protagonitzada per Spencer Tracy i Freddie Bartholomew. Nominada a diversos premis de l'acadèmia de Hollywood l'any 1938, va guanyar l'Òscar al millor actor principal (Spencer Tracy).\nUn club de lectura fàcil uneix persones interessades a llegir i comentar literatura escrita en català amb l'objectiu de practicar la llengua, per tant l'activitat s'adreça a persones que coneixen poc la llengua catalana i volen millorar-ne la comprensió lectora i l'expressió oral. Per participar-hi només cal demanar informació a l'Oficina de Català o a la Biblioteca i inscriure's gratuïtament.\nUs animem a participar a la tertúlia encara que no hàgiu llegit el llibre ja que sempre hi sorgueixen temes inesperats i tothom pot acabar intervenint en la conversa. En acabar us podreu endur el llibre de la propera trobada: 19 de novembre: Una Ombra fosca, com un núvol de tempesta, d' Isabel-Clara Simó, amb motiu del Dia contra la Violència de gènere.\nLA BIBLIOTECA DEL MARTA MATA US RECOMANA:\nDijous 20 de novembre de 9.30 a 11 a la Biblioteca municipal: tertúlia a propòsit del llibre La tempesta, d'Arturo Padilla, amb presència de l'autor (dins els actes contra la Violència de Gènere)\nDivendres 21 de novembre a les 18.00 a l'Espai Cultural Montbarri: presentació del lèxic Gegants del Vallès Oriental. Una colla de mots de festa i majestat. Acte en relació amb el Voluntariat per la llengua i els 25 anys de la colla gegantera. Participació de gegantons, capgrossos i grallers.\nDijous 27 de novembre a les 18.00 a la Biblioteca: tertúlia sobre el món de la immigració a partir del llibre Petita història de Paco Candel\nDijous 4 de desembre a les 18.00 a l'Espai Cultural Montbarri: Vinyoli. Paraules i imatges. Acte a propòsit del centenari del naixement de Joan Vinyoli. Recital poètic amb posada en escena de l'Aula de Teatre i l'Associació Fotogràfica de Montornès.\nAquesta tardor destacades novetats:\nA l’aparador d’una rellotgeria vora l’Arc de Triomf de Barcelona, s’hi apleguen moltes coses a més de rellotges, joies o objectes de regal. Els seus vidres ens reflecteixen la vida de la Rita, la Julia, la Poma i el rellotger cinèfil, que ens ofereixen un mosaic narratiu d’amors intensos, d’episodis dramàtics, d’abnegació en la feina diària, de lluites personals contra la crueltat humana o la del destí.\nJordi Amat i Agustí Pons ens ofereixen i ens comenten una acurada antologia dels articles que Nèstor Luján va dedicar a la ciutat de Barcelona, a la seva vida social i política i als grans personatges de la cultura catalana que van omplir de claror les dècades més fosques del franquisme. La selecció s’ha fet a partir dels innombrables textos que Nèstor Luján va publicar a la revista Destino des de 1946 fins als primers anys de la transició.\nEl Gremi de LLibreters presenta una nova llista dels llibres més venuts del Sant Jordi 2014\n1- “L’analfabeta que va salvar un país” (La Campana), de Jonas Jonasson\n2- “Desig de xocolata” (Proa), de Care Santos\n3- “L’altra” (La Magrana), de Marta Rojals\n4- “El primer heroi” (Ediciones B), de Martí Gironell\n5- “Eufòria” (Proa), de Xavier Bosch\n6- “Els ambaixadors” (Destino), d’ Albert Villaró\n7- “VICTUS” (La Campana), d’ Albert Sánchez Piñol\n8- “Dies de frontera” (Proa), de Vicenç Pagès Jordà\n9- “Wonder” (La Campana), de R. J. Palacio\n10- “Primavera, estiu, etcètera” (La Magrana), de Marta Rojals\n1- “Las tres bodas de Manolita” (Tusquets), d’ Almudena Grandes\n2- “La analfabeta que era un genio de los números” (Salamandra), de Jonas Jonasson\n3- “La verdad sobre el caso Harry Quebert” (Alfaguara), de Joël Dicker\n4- “El juego de Ripper” (Plaza&Janés), de Isabel Allende\n5- “Dispara yo ya estoy muerto” (Plaza&Janés) de Julia Navarro\n6- “La lista” (Plaza&Janés) de Frederick Forsyth\n7- “El jilguero” (Lumen), de Donna Tartt\n8- “VICTUS” (La Campana), de Albert Sánchez Piñol\n9- “Amor contra Roma” (Ediciones B), de Víctor Amela\n10- “El guardian invisible” (Destino), de Dolores Redondo\n1- “Cuina amb Joan Roca” (Planeta), de Joan Roca Fontané\n2- “Si Beethoven pogués escoltar-me” (Ara Llibres), de Ramon Gener\n3- “Com ser un bon català” (Columna), de Quim Morales\n4- “La frontera invisible” (Ara Llibres), de Kilian Jornet\n5- “9N 2014” (Ediciones B), de Jaume Barberà\n6- “Modernet de Merda. El manual” (Fanbooks), de Modernet de Merda\n7- “Les dones del 1714” (Columna), de Patricia Gabancho\n8- “Les ulleres de la felicitat” (Rosa dels Vents), de Rafael Santandreu\n9- “Història de Catalunya (modèstia a part)” (Columna), de Toni Soler\n10- “Els set pecats capitals de la justícia” (Ara Llibres), de Santiago Vidal\n1- “Yo fui a EGB” (Plaza&Janés), de Javier Ikaz/Jorge Díaz\n2- “La gran desmemoria” (Planeta), de Pilar Urbano\n3- “Después de despedirme. Pepe Rubianes inédito” (Alrevés), de Pepe Rubianes\n4- “La jungla de los listos” (Espasa), de Miguel Ángel Revilla\n5- “El mundo en tus manos” (Destino), de Elsa Punset\n6- “No estamos locos” (Planeta), de El Gran Wyoming\n7- “Las gafas de la felicidad” (Grijalbo), de Rafael Santandreu\n8- “Tu idea mola: porqué si quieres, puedes” (Lunweg), de Mr. Wonderful\n9- “Puedo prometer y prometo” (Plaza&Janés), de Fernando Ónega\n10.- “Diario del crash” (Los Libros del Lince), de Santiago-Niño Becerra\n1- “Sant Jordi i el drac” (La Galera), d’ Anna Canyelles\n2- “Un Sant Jordi de bigotis” (Estrella Polar), de Geronimo Stilton\n3- “La llegenda de Sant Jordi. Amb textures” (Estrella Polar), de diversos autors\n4- “La meva primera Història de Catalunya (La Galera), de Toni Soler\n5- “Els acudits més extraràtics” (Estrella Polar), de Geronimo Stilton\n6- “Diari d’una penjada 6. Una trencacors de pega” (Estrella Polar), de Renée Russel\n7- “Divergent” (Estrella Polar), de Verónica Roth\n8- “Diari del Greg 7. El tercer en discòrdia” (Estrella Polar), de Jeff Kinney\n9- “Vuitè viatge al Regne de la Fantasia” (Estrella Polar), de Geronimo Stilton\n10- “Sant Jordi i el drac” (Barcanova), de Núria Pradas\n1- “Divergente” (Molino), de Verónica Roth\n2- “Mundial 2014” (Ediciones B), de Francisco Ibáñez\n3- “Los juegos del hambre” (Molino), de Suzanne Collins\n4- “Sinsajo” (Molino), de Verónica Roth\n5- “Leal” (Molino), de Verónica Roth\n6- “El Principito” (Salamandra), de Antoine de Saint-Exupery\n7- “Octavo viaje al Reino de la Fantasía” (Destino), de Geronimo Stilton\n8- “Insurgente” (Molino), de Verónica Roth\n9- “En llamas” (Molino), de Suzanne Collins\n10- “Los chistes más morrocotudos” (Oniro), de Geronimo Stilton\nLECTURES RECOMANADES PER ADOLESCENTS\nELS ULLS GROCS DELS COCODRILS de Katherine Pancole\n"Joséphine Cortès és una dona fracassada: el seu marit l'ha abandonada, la seva filla gran no la respecta, ningú valora la seva feina com experta en història medieval i, a més, ha viscut sempre sota l'ombra dominant de l'èxit de la seva germana, la guapa i rica Iris.\nPerò Joséphine té alguna cosa que l'Iris no posseeix: sensibilitat, bondat i... altres moltes coses que ni ella mateixa sospita.\nAquesta es la història de la Joséphine. Però es també la història de moltes altres dones, les que som, les que voldríem ser, les que mai serem i aquelles que potser serem algun dia.\nUna novel·la com la vida mateixa."\nSI TU EM DIUS VINE HO DEIXO TOT...PERÒ DIGUE'M VINE - Albert Espinosa\nEl cas el conduirà a Capri, illa on afloren records de la seva infantesa i de dos personatges que el van marcar per sempre: el Sr. Martín i en George. Retrobar-se amb el passat portarà en Dani a reflexionar sobre la seva vida, sobre la història d'amor amb la seva parella i sobre coses que són de veritat importants.\nMITJANIT de Claudia Gray\nCANÇONS PER A PAULA\nLa Paula, una jove a punt de complir els 17, s'ha citat amb Ángel, un noi de 22 anys a qui ha conegut xatejant. Està nerviosa i il · lusionada. Els minuts passen i el noi no arriba, pel que ella decideix ficar-se en un cafè proper.\nTé una divertida trobada amb l'Álex, un desconegut, que casualment està llegint el mateix llibre que ella.\nTots dos són joves i guapos ... Àlex se n'ha d'anar precipitadament perquè té un compromís.\nQuan Paula ja e\ns disposa a sortir, apareix l'Ángel i es disculpa pel gran retard.\nEll és periodista i aquesta tarda ha hagut d'entrevistar Katia, la cantant de moda ...\nDESPERTA de Beth Revis\nUna nau espacial que és un món diminut. Generacions de tripulants que viuen i moren en ella, amb l'esperança que els seus fills arribin al planeta promès. Una càrrega de persones crionitzades que només despertaran al final del viatge. Tot està perfectament ordenat, tot ha de seguir un guió escrit per endavant. No obstant això ...\nAmy desperta en un moment que no hauria de formar part de la seva vida. Elder ha d'assumir un paper que no vol exercir. Cap dels dos encaixa en el gran trencaclosques de la nau. I hi ha una altra peça solta: un assassí.\nImagina. Has de triar entre: viure sense els teus pares o abandonar tota la teva vida per seguir-los. Tractar de trobar-te a tu mateix o ocupar un paper dissenyat per a altres, pel bé de la comunitat. Tornar a un somni ple de malsons o romandre en un malson que no és un somni. Lluitar per la llibertat de cadascú o preservar la seguretat de tots.\nI ara, imagina que has de fer mentre un assassí camina lliure.\nPels pèls és una novel·la d’humor d’una autora reconeguda anomenada Marian Keyes.\nAquesta història es centra en tres personatges, Tara: una noia amb seriosos problemes d’autoestima i un nòvio que l’únic que fa és criticar-la perquè s’ha engreixat i no pot deixar de picotejar a totes hores.\nKatherine: una noia aparentment molt segura de si mateixa i que sempre té un pla per a tot, però que és discapacitada emocionalment ja que no pot establir cap relació amb un home. I en Fintan: un jove gai, amb parella estable, que tracta d’ajudar a les seves dues amigues perquè siguin felices però que rebrà un ensurt.\nTots ells tenen preocupacions comunes: mantenir una relació estable, el sexe, el pes i el treball i els diners. Encara que també comparteixen aficions com ara: emborratxar-se i explicar-se els seus secrets més íntims. Però no serà fins que un moribund els hi ho deman i que viuran la vida i es salvaran pels pèls d’una existència solitària i infeliç.\nMEMÒRIES D'IDHÚN: LA RESISTÈNCIA de Laura Gallego\nAquesta novel·la de Laura Gallego se centra en la vida d’en Jack, un noi que és aparentment normal però que un dia, al arribar a casa després de l’escola, es troba amb un noi que ha assassinat els seus pares.\nPerdut, confús i venjatiu haurà de seguir endavant i entrarà en un món del qual no n’havia sentit a parlar mai abans: Idhún. S’instal·larà en Limbhad, una casa en la frontera en la qual els seus assassins no el podran trobar, i és allà on coneixerà en Shail, l’Alsan i la Victòria.\nElls formen part de La Resistència; són un guerrer i dos mags que combaten contra L’Ashran el Nigromant. En Jack s’assabenta que aquest cruel i despietat traïdor, va aprofitar la Conjunció Astral per eliminar tots els unicorns i dracs d’Idhún i imposar un règim dictatorial dominat pels sheks; unes serps alades de tamany descomunal. D’altra banda, en Kirtash, un enviat de L’Ashran, es dedica a buscar els mags i criatures fantàstiques exiliades que van fugir a la Terra i els està eliminant un a un. L’objectiu d’aquest equip és aturar-los i organitzar una revolta per eliminar a aquest dictador.\nEn Jack s’entrenarà per poder combatre algun dia a l’assassí que va matar els seus pares, mentre que, d’altra banda, un fort vincle amorós s’establirà entre ell i la Victòria.\nUna inigualable barreja d’intriga, amor, acció i fantasia que t’enganxarà des de la primera pàgina i amb la qual entraràs a formar part d’un món màgic i encantador.\nAquesta novel·la de Kerstin Gier, que s’estrenarà una versió cinematogràfica el dia 14 de Març de 2013, ens narra la història de la Gwendolyn Shepherd; una noia molt “normal” que viu amb la seva mare i els seus dos germans en la casa de la seva àvia, amb una tieta prima i estirada, i una cosina presumida i insuportable, anomenada Charlotte, la qual no fa més que molestar-la.\nBé, tot és habitual, excepte el fet que alguns membres de la seva família han tingut, des de temps immemorables, el do de poder viatjar al passat. Aquesta raresa en principi és de la seva perfecta i desagradable cosina Charlotte, però un dia la Gwendolyn comença a tindre una sensació de mareig, se li encongeix l’estomac i al tancar els ulls, un màgic viatge comença...\nA partir d’aquí ja res serà igual. Coneixerà molta gent nova, com en Gideon; un noi gairebé tant orgullós com ho és d’atractiu amb els seus ulls verd maragda, i haurà de resoldre un misteri que la té molt intrigada i que li desvetllarà els secrets més insospitats...\nÉs una lectura molt entretinguda, que barreja el gènere de comèdia o humor amb el amor adolescent en un vessant més fantàstic que segur t’enganxarà!\nAbans de que els científics trobessin la cura, la gent pensava que l'amor era bo. No entenien que l'amor - la deliria - floreix a la teva sang i no hi ha forma d'escapar d'ella. Però ara, tot ha cambiat. Els científics han estat capaços d'erradicar l'amor i els gobernants exigeigen que tots els habitants rebin la cura al complir els divuit.\nLena Holway sempre ha esperat amb impaciència el dia en el que seria tractada. Una vida sense amor és una vida sense sofriment: segura, mesurada, predecible i feliç. Però faltant noranta cinc dies per a rebre el tractament, la Lena fa l'impensable; s'enamora.\nAquest llibre ens panteja una nova societat manipulada. En la que tothom no és més que una peça, a qui controlen.\nÉs un llibre perfecte per aquells a qui els hi agraden els amors impossibles i per tothom que faria el que fos per amor i per conservar-se a si mateix.\nPodríes sobreviure tot sol, en un món salvatge, on tothom farà el possible perquè no tornis a veure la llum del día? Vint-i.quatre adolescents forçats a jugar.\nNomés un guanyador. Els Jocs de la Fam han començat....\nEns presenten una societat, del futur, en la que les guerres del passat han fet crear una nova societat en la que el més fort és menja al més petit... O potser no. Sen's presenta a la Katniss, una noia pobre del Districte 12, el de la mineria. Per a poder mantenir a la seva mare i a la seva germana, és veu obligada a incomplir la llei i anar a caçar a les llindes del bosc. A més a més, estan els Jocs de la Fam. Uns sàdics esdeveniments que fannenfrontar a vint-i-vuit nens entre dotze i diviut anys en una lluita a mort en la que només hi pot haver dos guanyadors, però potser això pot canviar.\nSencillament, és un llibre que ho té tot. Acció, drama, amor... ¡Després de llegir aquest llibre, ets una altre persona! T'ensenya que has de lluitar per tot allò que creus i estimes, a ser fort/a en els moments difícils i a sortir endavant.\nEn Christopher pateix un trastorn mental anomenat Autisme. Viu en el seu món propi: mai poden estar els ingredients d'un plat junts, i cada matí conta els cotxes vermells i grocs per saber quin dia tindrà.\nAquest és un llibre per poder entendre millor a aquests nens, i poder ficar-nos una mica més enllà de la seva ment.\nÉs un llibre molt entretingut i per els que els hi agradi el misteri, les aventures i els "cotilleos", aquest és el vostre llibre.\nTEMPUS FUGIT: EL LLADRE D'ÀNIMES de Javier Ruescas\n"La Hannah, viu en un món en el que domina l'empresa del Tempus Fugit, creadora de les cabines de teletransport. En néixer, a cada humà se li lliurava una targeta de viatge: una mena d'identificador personal mitjançant el qual s'activaven les cabines per poder viatjar on volgués. Només calia ficar-se en una d'aquestes cabines i teclejar a l'ordinador intern la direcció cap a on es volia viatjar, que el sistema de teletransport desintegrava (literalment) la persona i la feia aparèixer en perfectes condicions al lloc desitjat.\nA causa d'un mal funcionament d'un viatge, en Pablo, un jove de l'Edat Mitjana, es teletransportat a Noumón i la Hannah l'haurà d'ajudar a descobrir q\nCONEGUEM AVUI A......MIQUEL MARTÍ I POL\nMiquel Martí i Pol (Roda de Ter, 19 de març de 1929- Vic, 11 de novembre de 2003) va ser poeta, escriptor i traductor. És un dels poetes en llengua catalana més populars i llegits. Als catorze anys comença a treballar al despatx d’una fàbrica tèxtil fins que ha de plegar el 1973 a causa d’una esclerosi múltiple. La seva poesia, d’arrel autobiogràfica, transcendeix la realitat de l’àmbit de la seva malaltia i del temps històric concret, i crea un paisatge interioritzat, que transmet serenitat. El reconeixement públic li arriba amb la publicació dels reculls L’arrel i l’escorça (1975), El llarg viatge (1976) i Amb vidres a la sang (1977) i, sobretot, també, amb Estimada Marta (1978). Intèrprets com Celdoni Fonoll, Lluís Llach o Maria del Mar Bonet han musicat els seus poemes. va ser poeta, escriptor i traductor català, un dels més populars del segle XX.\nBiografia de Martí i Pol en Slideshare: http://www.slideshare.net/AlexCarrillodeLen/miquel-mart-i-pol\nPOEMA MUSICAT DEL MES: Dona'm la mà - Lluís Llach\nI si voleu sentir a la nostra professora Mari Fernández recintant aquest bonic poema, aquí el teniu:\nDóna'm la mà - (Miquel Martí i Pol - Lluís Llach)\nI com sonaria en anglès?? Aquí teniu el poema traduït i recitat per Mari Fernández\ntoward the great lake of dreams,\nAll is pure, like the silence\nthat precedes the chanting\nand time gently unties the curls\nthat has to take us to the longed for future.\nand thus, we will believe once more that\neverything we have wanted\nonly awaits a sign\nas if it was the wind\nthat we will set free with our resolute effort.\nprojects and hopes,\nso that our longing points to a new destiny.\nNearer than the uncertainty\nthat made our voice wither\nthe fingers comb the sea anew\nlike a symbol, alive and faithful.\nGive me the hand,\nand let us proclaim that\nall is yet to be done,\nall is possible today,\nlet us make hear everywhere\nhow the old longing for a better world is exalted.\nPublicat a les 13 d’abr. 2016, 1:38 per Institut Marta Mata\nRecomano el llibre de Harry Potter i la pedra filosofal perquè és un llibre d'aquells que t'agraden perquè té intriga, però a la vegada et fan riure. És un d'aquests llibres que quan te'ls llegeixes et sembla millor el llibre que la pel·lícula. Aquest és un llibre per als que busquen poder llegir aventures.\nJoel Romero i Bru, 1 A\nPublicat a les 10 de març 2013, 14:42 per JORDI DOMENECH CASAL\nBiblioteca Virtual de la Premsa Històrica\nSubpàgines (1): Biblioteca Municipal de Montornès