La Falla Eduardo Merello celebrarà la seua 37a setmana cultural dedicada al turisme industrial i adaptada amb totes les mesures anti-covid | Falles de Sagunt\nLa Falla Eduardo Merello celebrarà la seua 37a setmana cultural dedicada al turisme industrial i adaptada amb totes les mesures anti-covid\nLa Falla Eduardo Merello celebrarà el seu primer acte faller, després de nou mesos i ho farà al carrer del casal, al mateix lloc on se celebrà el darrer acte de la comissió abans dels estats d’alarma i confinaments provocats per la pandèmia mundial de la Covid-19. Amb totes les mesures de seguretat dictades per les autoritats i seguint tots els protocols d’higiene i protecció, el proper diumenge pel matí, esta comissió del Port de Sagunt farà un únic esdeveniment de la seua setmana cultural, que és la més antiga de totes les que se celebren al món faller del Camp de Morvedre.\nLa 37a setmana cultural, reconvertida en un únic acte, s’ha dedicat al turisme industrial, per posar en valor i reivindicar el patrimoni històric industrial del nucli del Port. L’acte programat per la Falla Eduardo Merello consistirà en una xarrada de l’experta en turisme local Celia Peris. També hi haurà actuació folklòrica del grup de danses de la falla, que oferirà una selecció de peces de balls tradicionals valencians, encara que en esta ocasió només ballarà una parella d’esta agrupació.\nL’acte se celebrarà al carrer del casal, a l’aire lliure i dins d’un recinte acotat, amb totes les mesures de separació entre el públic assistent, que s’ha hagut d’inscriure prèviament per comptar amb un control de tots els participants. Una vegada finalitzat l’esdeveniment, les falleres majors de la comissió, Marta Martínez Muniesa i Ana Gargallo Alcaide, acompanyades pel President infantil, Héctor Mateo Sanz i el President de la comissió, Adrián Luna García, encendran una traca per tancar la jornada cultural d’Eduardo Merello.\n← Les falles del Camp de Morvedre reben el premi “El Periódico de Aquí”\nMerello celebra el seu primer acte faller després de 9 mesos i homenatja a les víctimes de la Covid-19 →


Dos treballadors ferits de poca gravetat en quedar atrapats a la sorra en una esllavissada a Reus | Notícies / Noticias Tarragona diari digital Tarragona21\nDos treballadors han quedat atrapats a la sorra en una esllavissada dintre d’una rasa de sis metres de fondària a l’avinguda President Macià de Reus. Un d’ells ha resultat ferit lleu i ha estat traslladat a l’hospital Sant Joan de Reus pel Sistema d’Emergències Mèdiques (SEM). L’altre, que ha estat rescatat després d’assegurar la rasa perquè no hi hagués més despreniments, ha resultat ferit de poca gravetat i ha estat evacuat al mateix centre hospitalari. L’avís de l’accident laboral ha arribat a les 12.28 hores.\n25/01/2018 Dos nous casos de sarna en estudiants en pràctiques de l’institut Cal·lípolis a l’hospital de Reus\n24/01/2019 Dos adults i dos menors intoxicats per monòxid de carboni a Reus pel mal funcionament d’una caldera de gas


Viure al paradís – Llum i píxels\nFa unes setmanes vaig tenir l’oportunitat (jo diria sort) de poder visitar Eivissa. 4 dies intensos, de matinades, caminades i, també, bona companyia. És una illa a la qual tenc una estimació especial. M’agrada, i molt, i hi tenc bons amics. Però sempre que visit aquesta preciosa illa torn a casa amb sentiments contradictoris.\nEs Pou des Lleó, un encantador racó del llevant eivissenc\nSembla que Eivissa és coneguda en l’àmbit mundial. La seva “marxa” atreu milers i milers de persones cada any en pelegrinatge a la meca de la diversió, tal com ells ho entenen. Supòs que totes aquestes persones coneixen noms com Amnesia, Space o Pacha, autèntics santuaris del descontrol i d’altres coses. Probablement, però, la gran majoria d’aquest personal desconeixen altres llocs que són els que, per jo, fan de la pitiüsa major un lloc molt atractiu. Estic parlant des de petits racons com es Pou des Lleó, fins a espais de gran extensió com Ets Amunts, la zona més verge i amb el més espectacular paisatge d’Eivissa.\nEl paisatge de Ets Amunts, espectacular, em recorda a vegades a una Serra de Tramuntana a escla reduida\nEls dies que he estat a Eivissa he pogut veure velers donant la volta a Es Vedrà i Es Vedranell. Els ocupants criden com a locos, impassibles davant l’espectacle natural que tenen davant. La mateixa actitud a la costa de Cala d’Hort, amb un raig de cotxos tot terreny trepitjant els camins de terra, conduïts per un guia que, una vegada desembarcats els clients, no té més idea que convidar-los a fotre crits a l’aire, com si d’una conquesta medieval es tractes, sense tenir en compte l’espectacularitat dels penya-segats o la bellesa de l’aigua que els envolta.\nEs Vedrà, icona de les Pitiüses\nPlatges de Comte, els illots de ponent al fons\nSi, molts de visitants mostren una ofensiva falta de respecte per la terra, per la gent que hi viu, per tot. És difícil d’entendre, gent salvatge sense escrúpols, ni gust, ni capacitat per veure més enllà d’un tassó ple d’alcohol o del fum generat per sustàncies diverses. (se nota que estic enfadat?) Un munt d’empreses, locals i estrangeres, suquen i exploten en el pitjor sentit de la paraula un territori que, a ulls meus sembla totalment desemparat, sense cap protecció efectiva. Que fan al respecte els qui comanden? M’estim més no parlar-ne.\nAl final, qui ho passa pitjor no som jo, un visitant ocasional, sinó els eivissencs i eivissenques, persones que, vistes des de defora, sembla que viuen al paradís. Un paradís, però, que els hi és espoliat molts mesos a l’any pels turistes de gatera i pastilles.\nSembla que aquest estiu a Eivissa hi haurà problemes d’aigua, segurament n’hi ha que passen pena per si no poden fer la festa de l’espuma. Que no es preocupin, poden utilitzar qualsevol altre líquid per fer l’espuma, segur que ningú s’en dóna compte.\nI una reflexió: seria possible un altre tipo de turisme a Eivissa? Més tranquil, menys nombrós, més respectuós? I a Formentera? I a la mateixa Mallorca? Jo vull pensar que si, que els illencs estaríem disposats a perdre una part del nostros bens materials (tants d’ells innecessaris) per guanyar un futur més esperançador i més respectuós amb la terra i amb la gent.\nPrevious PostPrèvia Photo TIL?\nNext PostNext Tosses 2016


Llista de ‘superbikes’ amb Rabat i Viñales. | Superbikes | L'Esportiu de Catalunya\nLlista de ‘superbikes’ amb Rabat i Viñales. Llista de ‘superbikes’ amb Rabat i Viñales. Llista de ‘superbikes’ amb Rabat i Viñales. Llista de ‘superbikes’ amb Rabat i Viñales. + Llista de ‘superbikes’ amb Rabat i Viñales. E-mail\nLlista de ‘superbikes’ amb Rabat i Viñales. Llista de ‘superbikes’ amb Rabat i Viñales. Llista de ‘superbikes’ amb Rabat i Viñales. Llista de ‘superbikes’ amb Rabat i Viñales. Llista de ‘superbikes’ amb Rabat i Viñales. E-mail\nEls catalans Tito Rabat i Isaac Viñales són en la llista de 24 pilots que disputaran el mundial de superbikes aquesta temporada. Tots dos debutaran en la categoria. El barceloní ha arribat provinent de MotoGP i pilotarà una Ducati de l’equip Barni, mentre que l’empordanès ha pujat des de la categoria de Supersport i formarà part de l’equip Orelac Verdnatura i pilotarà una Kawasaki. El nord-irlandès Jonathan Rea, sis vegades campió mundial, continuarà en el seu equip i amb la Kawasaki, i tornarà a ser el favorit al títol.


Publicació del Cinquè Monogràfic Rscat: La millora en la coordinació d’activitats en matèria de prevenció de riscos laborals – Respon.cat\nPublicació del Cinquè Monogràfic Rscat: La millora en la coordinació d’activitats en matèria de prevenció de riscos laborals 14/01/2016\nS'ha publicat el cinquè Monogràfic Rscat sobre la millora en la coordinació d’activitats en matèria de prevenció de riscos laborals.\nAquesta publicació és fruit d’una sessió de treball intern amb les entitats socials i patronals més representatives i el Govern de la Generalitat celebrada en el marc del Consell de Relacions Laborals.\nHan participat en l'elaboració d'aquest document entitats socials i patronals més representatives, Govern de la Generalitat, persones expertes en la matèria, i empreses que estan treballant per portar a terme solucions imaginatives per avançar en la gestió de la responsabilitat social, en una matèria tan complexa i regulada com és, la prevenció de riscos laborals i, més concretament la coordinació d’activitats. El document recull articles d’opinió inspiradors, així com els principals documents de referència.\nEl cinquè monogràfic Rscat aborda nous paradigmes de gestió de la prevenció de riscos laborals, que de forma voluntària i proactiva permeten a les empreses i organitzacions anar més enllà dels requeriments legals. En el monogràfic es recullen les opinions d’agents econòmics, socials i govern i l’aportació d’empreses que han aconseguit implantar solucions imaginatives per desenvolupar la responsabilitat social en tota la cadena de valor.\nAnterior COGITA 10 Steps to Supporting CSR\nSegüent 5 empreses membres de Respon.cat presents en la darrera edició del Butlletí Rscat\nTags catalunyainnovació i creativitatlaboralpublicacions


Comunicació de guerrilla La República\nEls soferts usuaris catalans de la Renfe continuen ben enfadats. Més enllà de les mobilitzacions que us anunciàvem fa unes setmanes, arran del que es preveu serà un nou via […]\nEls soferts usuaris catalans de la Renfe continuen ben enfadats. Més enllà de les mobilitzacions que us anunciàvem fa unes setmanes, arran del que es preveu serà un nou via crucis gràcies a les obres del TGV de sortida de Barcelona, avui us mostrem una forma de protesta una mica més heterodoxa.\nEs tracta d’un cartell, idèntic als oficials que penja Renfe, creat per un usuari enfurismat arran del pèssim estat dels lavabos de l’estació Passeig de Gràcia, a Barcelona. El cartell adverteix, amb una fina ironia, que la ‘desinversió’ de Renfe està obligant aquells qui vulguin utilitzar els excusats a portar els seus propis guants i tovalloletes de casa.\nDes del directe!cat demanem que, si és possible i no se’n va massa el pressupost, part d’aquests 4.000 milions d’inversió anunciats a bombo i plateret es destinin a adecuar els urinaris de les estacions.


MALCOLM MCDOWELL: 'CLOCKWORK ORANGE ÉS UNA PEL·LÍCULA DE DISNEY PER A AQUESTA GENERACIÓ' - PEL·LÍCULES I TV\nMalcolm McDowell: 'Clockwork Orange és una pel·lícula de Disney per a aquesta generació'\nVaig ser jo, és a dir Alex, i els meus tres droogs, és a dir, Pete, Georgie i Dim, i ens vam asseure a la Korova Milkbar intentant inventar els nostres rassoodocks què fer amb la nit, diu Alex, el protagonista d'Anthony Burgess 'llibre distòpic de 1962 Una taronja de rellotge, l’últim antiheroi ultraviolent. A la pel·lícula de Stanley Kubrick del 1972, la jove i assassina banda es troba al Milkbar, recolzada contra els maniquins femenins nus després d’una altra cruïlla, la càmera es retira lentament, és una escena inquietant i icònica. Beuen els gots de llet lligada a les drogues - 'milk-plus' - una beguda que actua com un símbol sorprenent de la joventut corrompuda. Aquesta vinyeta recull breument els temes sinistres de la pel·lícula sobre la inquietud social, la joventut desafectada, l’espectre del bé i el mal i, en definitiva, la llibertat d’elecció de l’home.\n48 anys després, el famós actor Malcolm McDowell pren una tassa de te mentre parlem a Londres. Viu a Los Angeles amb la seva família, on ara s’ha instal·lat durant bona part de la seva vida. El disgust per la lactis de Los Angeles l'ha vist canviar a civada o ametlla? Sempre és ple de greixos per a mi! ell diu. Això no canviarà mai.\nKubrick va triar McDowell per al paper d'Alex DeLarge després de veure'l a la pel·lícula de Lindsay Anderson Si… (1968), una revolucionària pel·lícula satírica sobre la vida escolar britànica, lloada com una joia de la contracultura. Mecanisme , però, va ser l’esclat de McDowell: una pel·lícula present al pistes d’aterratge i vídeos musicals tant com parets de dormitoris per a adolescents. El magistral cinema i l’interrogant fervent de Kubrick sobre la societat i els seus mals segueixen sent rellevants avui en dia; ara, el BFI i el Design Museum han dedicat una temporada de projeccions, xerrades, esdeveniments i art a l’obra del director, amb Mecanisme al seu centre.\nA continuació, parlem amb McDowell (amb un cameo del seu fill adolescent) sobre el llegat cultural de la pel·lícula, el seu lloc en el clima actual i els moments màgics del plató.\nStanley Kubrick i Malcolm McDowell mantenen una discussió sobre el plató d'ATaronja de rellotgemitjançant imgur\nCom es va preparar amb Stanley Kubrick?\nMalcolm McDowell: Kubrick intentava trobar prou pel·lícules violentes per mostrar-me quan estic en el personatge, per quan vam fer l’escena de la tècnica Ludovico. Vam entrar al material del camp de concentració, pel·lícules de tabac, cossos morts: era horrible.\nQuin és el vostre nivell de tolerància per a aquest tipus de coses?\nMalcolm McDowell: Puc veure-ho (un està prou desvinculat), però ja ho sabeu, per veure autèntiques atrocitats nazis així, us queda.\nQuines pel·lícules no suportes veure?\nMalcolm McDowell: L’únic que realment no m’agrada són les pel·lícules de terror, sinó que no les faig por, ja que sé que són pel·lícules. Sóc un actor professional i conec tota la feina que suposa configurar el pla, és difícil tenir por! Vaig fer Rob Zombie's Halloween , però Clockwork feia i fa por d’una manera diferent i més duradora, perquè és psicològica. Aquelles enormes preguntes sobre la llibertat de l’home per triar, simpatitzant amb allò que la gent anomena un monstre, fa por.\nSé que Kubrick t’ha donat una direcció limitada sobre la personalitat d’Alex, però sí que l’ha qualificat de dolent. Quin era el vostre concepte de mal i com va entrar en joc?\nMalcolm McDowell: Mai no vaig pensar que el personatge fos dolent. Escolta, m’encanten tots els personatges que interpreto. Fins i tot els horrorosos, fins i tot els que són tan menyspreables (tots tenien mares, tots eren nadons), però Alex, no ho sé.\nL’Àlex és una dicotomia, oi? És un noi que estima la vida. Per tant, has d’estimar una part d’ell, has d’estimar-lo perquè qualsevol persona que estima la vida així, és clar, a costa dels altres, però té circumstàncies atenuants. Li encanta la música clàssica, de manera que no és només un mató, hi ha més que això. Fa temps que no ho veig, però ahir a la nit vaig veure un clip i vaig pensar que, vaja, que encara és força modern, encara em afecta. És salvatge.\nL’Àlex és una dicotomia, oi? És un noi que estima la vida, has d’estimar-lo com qualsevol persona que estima la vida així, és clar, a costa dels altres. Li encanta la música clàssica, de manera que no és només un mató, hi ha més que això.\nUn mató matisat.\nMalcolm McDowell: Un mató amb certs matisos i circumstàncies atenuants, sí.\nCom descriuríeu la vostra relació amb Kubrick com a actor i cineasta?\nMalcolm McDowell: Kubrick era un director molt especial. Si interpretaves el paper principal de la seva pel·lícula, series un col·laborador: necessitava algú per alimentar-se, amb suggeriments que li van arribar ràpidament. Devia estimar-lo. No ho hauria pogut fer tot sol. Si hagués estat un altre director no hauria estat fent el que vaig fer per ell. Sabia el que no volia i, quan va veure alguna cosa que volia, així va ser i tothom va haver de viure-hi.\nEls joves (avui en dia) ho veuen pel que és: una comèdia negra. Riuen tot el temps. Així que finalment, Mecanisme ha trobat el públic al qual pensàvem que realitzàvem la pel·lícula: Malcolm McDowell\nTenies la sensació de fer alguna cosa especial?\nMalcolm McDowell: Crec que sabíem que l’obra era quelcom especial. Ho vaig fer, de totes maneres. Realment no teníem temps per anar-hi, 'wow', però gairebé cada seqüència deia: 'Malc: necessito la màgia'. La màgia no estava al guió: el guió era un esquelet d’ossos nus, l’havia de trobar.\nQuin va ser el vostre moment màgic?\nMalcolm McDowell: Bé, són a tota la pel·lícula. 'Singin 'In The Rain' va ser una cosa totalment espontània i es va convertir en un punt central de la pel·lícula. Va ser la clau per bloquejar l’escena d’una pallissa i una violació que fos ‘acceptable’, per la qual cosa el públic pot viure. En un món més naturalista, hauria estat horrible. Havia de ser elevat, estilitzat i divertit. Com assassinar algú amb una escultura de penis també: tot és deformat i sexual, psicòtic.\nCom heu vist evolucionar els públics amb cada generació en entendre aquests temes?\nMalcolm McDowell: Quan va sortir per primera vegada la gent ho va mirar en un silenci pedregós. Els va sorprendre aquest nou tipus de visuals. Els diaris estaven esquitxats de ‘ Taronja de rellotge copycat ’assassinats - tal toro. En els darrers vint anys, especialment els joves, ho veuen pel que és: una comèdia negra. Riuen tot el temps. Així que finalment, Mecanisme ha trobat el públic per al qual pensàvem que realitzàvem la pel·lícula.\nStanley Kubrick i Malcolm McDowell filmant la famosa escena de la tècnica Ludovico, al plató d’ATaronja de rellotgea través de cinephiliabeyond.org\nCreieu que ara estem més equipats per entendre la sàtira?\nMalcolm McDowell: Crec que ha passat el temps suficient per saber que la violència a la pantalla està saturada, no es pot anar més enllà. Crec que quan Sam Peckinpah feia pel·lícules molt violentes, era una violència a càmera lenta, un ballet. Mecanisme perquè aquesta generació és com ara una pel·lícula de Disney.\nSembla que aquesta generació podria trobar alguna cosa nova en el trauma i el to frustrat de la joventut de la pel·lícula original. Els anys posteriors a Clockwork vam tenir Thatcher i el govern conservador, i mirem on som de nou ara.\nMalcolm McDowell: Aquest és un bon punt. Déu, l’esment del govern de Thatcher ... Jo només en faltava, me’n vaig anar el 1979. Sé que la gent la odiava. És millor ara? O pitjor?\nMalcolm McDowell: Pitjor, molt pitjor. Els britànics mereixen millor que els seus polítics. La pel·lícula reflectia el que passava en el moment. No va predir la violència de les bandes ni les drogues, perquè ja la teníem. Per descomptat, al món de Burgess, tots els vells es queden a casa i veuen la televisió, i això és cert. Ja no és futurista, però encara té la sensació d’una dimensió diferent. És una marca del geni de Kubrick, millor que ningú.\nÉs fàcil culpar l’art i la cultura, tot i que fa tant de bé social.\nMalcolm McDowell: Els polítics no en tenen prou amb la culpa: han fotut completament el país. És sorprenent.\nMalcolm McDowell: Ni tan sols puc llegir-lo: és com, vaja o vingui, el que vulgueu fer.\nLa pel·lícula en definitiva tracta d’una cosa: la llibertat de l’home per triar, però Burgess ens ho fa difícil: l’heroi, un home immoral, per què hauria de triar? Però, aleshores, té dret a triar ser immoral o consumir drogues.\nQui és el teu antiheroi favorit?\nMalcolm McDowell: Estic particularment aficionat a Anthony Hopkins. I després, la primera pel·lícula que realment vaig estimar va ser la de Richard Brooks A sang freda . Simplement capta una cosa que no puc entendre com a ésser humà. El grup salvatge La pel·lícula de Peckinpah va fer que la veritable violència semblés ballet. El nostre amor per l’antiheroi és tot un instint bàsic: caçadors, recol·lectors, animals. Hem evolucionat, suposadament, però moralment? No ho crec. No des dels grecs: estem igual de corruptes i descarats.\nVa provocar un moviment de color, maquillatge, un element de l’estètica del punk. Veig a l’Alex com un avi del moviment punk: Malcolm McDowell\nFeu veure els vostres fills Mecanisme ?\nMalcolm McDowell: ( Assenyala un adolescent al sofà proper ) La pèl-roja és el meu fill, no l’ha vist mai, ni tan sols l’interessa. ( Parlant amb ell) Has vist Mecanisme ? Mai. Hauré d’agafar-te de la mà aquesta nit?\nMai vaig empènyer la meva feina als meus fills: en tinc cinc. Charlie, el meu gran, és director de cinema i li encanta, però crec que estima més Lindsay Anderson.\nEstic segur que d’alguna manera s’hi han enfrontat: pòsters a la paret dels amics del cartell promocional, disfresses de Halloween.\nMalcolm McDowell: Jo mateix em sento tan divorciat d’ell, fins i tot quan el vaig veure per primera vegada. Uns mesos després d’obrir la pel·lícula, conduïa per Hammersmith, a la rotonda on conflueixen totes aquestes carreteres sota el pas elevat. Quatre nois vestits com jo van sortir de l'estació de metro amb bolistes, els vestits blancs. Com, vaja! Vaig pensar que, si hi havia problemes, coneixeran els idiotes que haurien de recollir.\nAlex també ha influït molt en la música i la moda.\nMalcolm McDowell: Per això crec que és una pel·lícula tan important. Música ... David Bowie es vestia com jo, el llenguatge va passar a formar part de la llengua popular del pop: Heaven 17, els Rolling Stones l’utilitzaven. Ells volia Mick Jagger ! Va provocar un moviment de color, maquillatge, un element de l’estètica del moviment punk. Veig a l’Alex com un avi del moviment punk.\nCreieu que seguirem examinant la pel·lícula en els propers anys?\nMalcolm McDowell: La intenció no és ensenyar: si intenteu llançar un missatge a la gola de la gent, se’n van riure . Són quasi 48: qui parla d’una pel·lícula que van fer 50 anys després? El meu fill va fer una observació recentment: 'Seré jo qui en parlarà en el seu 100è aniversari'. Així que millor que escolteu!\nLa temporada i l'exposició de Stanley Kubrick continuen a BFI Southbank i la Museu del Disseny fins al 15 de setembre de 2019\nper què la generació z és la pitjor


Espelma energètica de Mel - Natural-mente\nCera d'abella 100% natural i metxa de cotó\nPer a què serveix una espelma de mel?\nSón propícies per a netejar l'ambient, i atreuen la prosperitat, els diners i l'amor.\nQuant duren les espelmes?\nDe 4 h a 12 h segons les energies.\nPreferiblement utilitzar-les els dies 11 i 22.


DIVERSITAT I INCLUSIÓ.\nBy tresimes psicologia | 23/10/2017 17/03/2018\nJa tenim aquí el nou post de l’espai de col·laboració i divulgació entre Lila i els contes i tresimes psicologia. Aquesta vegada parlarem de diversitat i inclusió i Lila i els contes ens proposarà quatre llibres com a eina d’intervenció.\nEn aquesta ocasió la píndola informativa serà la participació que vaig realitzar a IB3 Radio el dissabte 21/09/17 parlant a sobre diversitat i inclusió (fes clic sobre la imatge per sentir el programa).\nLLIBRES RECOMANATS PER TREBALLAR LA DIVERSITAT I INCLUSIÓ:\nSé que jo no puc canviar la meva cara. PERÒ potser la gent podria canviar la seva manera de mirar. L’AUGGIE SAP QUE NO ÉS UN NEN NORMAL I CORRENT. Fa tot de coses normals i corrents. Ell se sent normal. El que passa és que el seu aspecte no ho és. No és fàcil, créixer sent un nen normal i corrent quan tens una cara que no ho és gens. Però l’Auggie és una meravella. Amb la seva companya inseparable, la gosseta Daisy, juguen a pilota, mengen gelat i s’empesquen un munt de maneres de passar plegats l’estona. Ells saben que l’Auggie no és l’únic nen diferent. Tots som diferents, i tots som una meravella. El que passa és que no ho sabem veure.\n“Com un peix a l’aigua” és un d’aquells àlbums on es nota que autor i il·lustrador han treballat junts per crear el personatge del Sebastià (que a mig llibre canvia de nom i es fa dir “Oceà”) i la seva falera per tot el tingui a veure amb l’aigua: la pluja, els mars, la natació… El Sebastià va amb cadira de rodes, cosa que no llegim, però sí veiem, i aquest llibre ens l’explica un amic (o amiga?) seu que li diu que qualsevol dia d’aquests li sortiran escates, un parell d’aletes, i sortirà nedant cap a una nova vida.\n“Com un peix a l’aigua” és un àlbum poètic. Poètic en les seves il·lustracions, amb un punt d’oníriques i de simbòliques (els fulls del llibre es converteixen en onades quan el Sebastià és a classe), imprescindibles per entendre del tot el que el text ens està dient; i poètic en la narració, és clar, sense renunciar a la senzillesa d’un narrador infantil que parla sobre el seu amic.\nIl·lustració: André Neves\nTraducció: Joan Barahona\nTenir les orelles de pàmpol, el cabell indomable, ser alt o baix, prim o grassonet… El tret més insignificant pot ser motiu de burla per als més petits. Això és el que li va succeir a la Clara, que haurà d’aprendre a fer-se forta per ella mateixa.\nLa seva autora, Isabelle Carrier, intenta transmetre’ns, amb tendresa, afecte i d’una forma propera, la història d’un nen, anomenat Lorenzo, que ha d’arrossegar un perol vermell, sempre al costat d’ell. De vegades, el perol li posa certes dificultats i reptes en la vida que, gràcies a l’ajuda d’algunes amables persones, aprèn a superar a poc a poc. Tenint, d’aquesta forma, que trobar on abans solament veia aspectes negatius, els aspectes positius de la vida.Potser, la principal moralitat que s’amaga entre les seves lletres, és que les persones amb discapacitat, que en aquest cas simula el perol vermell, no tenen per què voler desfer-se d’ella, és a dir no tenen per què veure-la com una molèstia o una molèstia. És cert que, de vegades, impedeix realitzar una vida normal però és molt millor, sobretot per a ells mateixos i les seves famílies, que intentin portar-ho de forma creativa en comptes de crear una contínua lluita, encara que no sempre resulti tan senzill, així com Lorenzo acaba portant el seu perol vermell ficat en una bossa, el quin li permet superar els obstacles que abans trobava d’una forma menys complicada. Si dediquem el temps suficient a veure la discapacitat com tot el contrari, és a dir, com alguna cosa intrínsec de la pròpia persona, ens serà molt més senzill ajudar als qui conviuen amb ella en la seva adaptació i inclusió al món actual. I a més, probablement, tindran una major autoestima que els permeti, així mateix, portar una vida plena i feliç.\nPosted in Articles, Llibres, Mitjans de comunicació and tagged as atenció psicològica adolescents, atenció psicològica adults, atenció psicològica infantil, contes, criança, diversitat, inclusió, tresimes psicologia.


La inversió estrangera a Catalunya resisteix a la desacceleració - Converses a Catalunya\nLa inversió estrangera a Catalunya resisteix a la desacceleració\nSegons les dades publicades pel ministeri d’Indústria, la inversió estrangera a Catalunya va créixer en un 16% en els sis primers mesos de l’any, fins als 1.235 milions d’euros. D’aquesta manera, la inversió estrangera a Catalunya durant els primers sis mesos de l’any es recupera després que l’any passat es registressin 1.063 milions d’euros, una de les xifres més baixes des del 2014, quan va ser de 512,7 milions d’euros. Si bé aquesta dada és positiu, si s’analitza trimestralment, es mostra una lleugera revisió a la baixa al llarg d’aquest any. En el primer trimestre la inversió estrangera va arribar als 704,7 milions d’euros, en els següents tres mesos va caure fins als 503,4 milions.\nLa inversió estrangera a Catalunya va registrar el seu màxim durant el primer semestre a 2015, amb 2.576,1 milions d’euros, per davant dels 512,7 milions d’euros del 2014. Pel que fa al 2016, durant els sis primers mesos de l’any, es van registrar 1.339 milions d’euros, el 2017 la xifra va arribar als 1.798 milions d’euros i el 2018 va sumar 1.063.\nEn el cas de Madrid la tendència baixista és similar: les dades mostren un descens de la inversió forana del 84,2%, fins als 6.562,7 milions. Igual com succeeix a Catalunya, la inversió estrangera mostra una tendència a la baixa quan s’analitza de manera aïllada trimestre per trimestre. A Madrid mentre que en el primer trimestre la inversió forana va ser de 3.877.7 milions respecte dels 2.685,1 milions del segon trimestre.\nA nivell general, les empreses estrangeres van injectar 10.301,8 milions d’euros en els primers sis mesos de l’any, xifra que representa un descens del 63,1% amb relació al mateix període de l’any passat. D’altra banda, cal tenir en compte que les xifres que ofereix el ministeri es recopilen directament de les empreses però aquestes no tenen cap obligació de comunicar-les ni menys encara de detallar en quina comunitat concreta s’ha dut a terme la inversió. Per això l’efecte capitalitat en el cas de Madrid és molt important.\n2021: la majoria d’empreses contractaran més personal\nL’evolució dels preus ha augmentat la deflació a la UE


Males notícies per Mariona | Futfem.cat\nMales notícies per Mariona\nLa mallorquina estarà quatre mesos de baixa i es perdrà el partit de Son Moix amb Espanya\nMariona Caldentey pateix un esquinç al genoll i estarà uns quatre mesos de baixa. Una lesió que també ha provocat la seva sortida de la convocatòria de Jorge Vilda per al doble compromís que havia d'afrontar Espanya aquests dies. La selecció es troba concentrada des d'aquest dilluns per enfrontar-se a Sèrbia el divendres i dimarts jugarà contra Àustria a Son Moix. La mallorquina, doncs, no podrà jugar a casa seva aquest partit especial.\nLa davantera va patir la lesió al tram final del duel de Champions contra el Gintra del passat dimecres i, segons han explicat els serveis mèdics del Barça, pateix un esquinç del lligament col·lateral extern del genoll esquerre.\nSi no hi ha complicacions, Mariona podria incorporar-se de nou a les ordres de Fran Sánchez la pròxima primavera, per encarar el tram final de Lliga i els quarts de la Champions, competició en què és la màxima golejadora blaugrana amb tres gols.\nANDRESSA, FABIANA I VICKY, TAMBÉ A LA INFERMERIA\nLa lesió de Mariona se suma a la d'Andressa Alves, que s'ha conegut a les últimes hores. La brasilera pateix un esquinç al lligament deltoide del turmell esquerre i també serà baixa per a la concentració amb la seva selecció per disputar dos amistosos a Xile. Així doncs, el Brasil no podrà comptar amb cap de les dues blaugranes a la seva convocatòria, ja que Fabiana també és baixa des del passat mes d'octubre per un esquinç al lligament col·lateral del genoll dret. A més, Vicky Losada tampoc participarà en el doble compromís amb Espanya per les molèsties que pateix al recte femoral de la cama dreta.


El Departament Cultura destinarà 120.000 euros per a la creació de podcasts culturals en català\nEl 30è Dansàneu programa una vintena d’espectacles amb noms com els…\nRoses i Besalú acolliran ‘Nits de Circ’, una gala amb atraccions…\n‘El que no es diu’ porta a la Beckett “la conversa…\nQuatre espectacles professionals al Dansòmetre de Vilafranca del Penedès per celebrar…\nLa 25a edició del Trapezi oferirà una trentena d’espectacles de companyies…\nNeix a Campdevànol el festival Clavetaires amb Mishima, El Petit de…\nTorna el Paupauterres amb Els Amics de les Arts, Doctor Prats…\nEl Festival de Música Antiga dels Pirineus arriba a la 10a…\nOliver: “Antònia Font en principi no tornarà a estar actiu, simplement…\nJorge Drexler, Manel i Judit Neddermann, plats forts de la primer…\nMarta Buchaca adapta el seu retrat teatral de la violència masclista…\nProp de 1.800 pel·lícules i 260 temporades de sèries subtitulades al…\nUn documental retrata el cas Altsasu a través de l’entorn personal…\nLluís Arcarazo: “‘El judici’ és un documental que defensa drets democràtics…\nNetflix busca extres per una nova sèrie\nLes dones sàvies protagonitzaran la 21a edició de la Nit de…\nEl Palau Robert “agraeix” a Tricicle els seus 40 anys de…\nUna exposició repassa la campanya de publicitat “més creativa i excèntrica”…\nLa Fundació Dalí commemora els 700 anys de la mort de…\nEls projectes subvencionables inclouen la compra de material tècnic i la realització d’una temporada\nEl Departament de Cultura, a través de l’Institut Català de les Empreses Culturals (ICEC), destinarà 120.000 euros a una nova línia d’ajut per donar suport a la creació o a la continuïtat de projectes de podcasts en llengua catalana o occitana que tractin temes relacionats amb la cultura: l’audiovisual, les arts visuals, les arts escèniques, la música, els videojocs o el llibre. També poden accedir a l’ajut els podcasts que parlin de la relació de l’art i la cultura amb la tecnologia i la innovació i els de ficció narrativa. Els projectes subvencionables inclouen, d’una banda, la compra de material tècnic per fer possible la producció del podcast i, de l’altra, la realització d’una temporada de podcast.\nEntre els requisits i les condicions, hi ha que la persona sol·licitant sigui titular dels drets per explotar els continguts relacionats amb el projecte de podcast; que cada episodi tingui una durada mínima de 20 minuts; que la temporada consti d’una sèrie d’un mínim de 10 episodis, excepte en el cas de podcasts de ficció narrativa, que han de tenir un mínim de 6 episodis; l’emissió del podcast ha de tenir lloc en el període que indiqui la convocatòria corresponent; que el podcast estigui allotjat en una plataforma especialitzada en la distribució de podcasts. Així mateix, només es pot presentar una sol·licitud a cada convocatòria per a un únic projecte de realització d’una temporada de podcast i una sol·licitud cada tres anys per a l’adquisició de material tècnic per realitzar un podcast.\nEl podcast no es pot emetre per ràdio abans d’una setmana d’haver estat publicat al web o a la plataforma especialitzada. La quantia de la subvenció és d’un màxim del 100 % de la despesa prevista pel sol·licitant respecte del pressupost de desenvolupament del projecte, amb un límit pel que fa a sol·licituds per a la compra de material tècnic de 2.000 euros, i de 300 euros per episodi —amb un màxim total de 5.000 euros— pel que fa a les sol·licituds per a la realització d’una temporada del podcast.\nAquesta nova línia a més, preveu una puntuació específica addicional per a aquells projectes liderats per dones, siguin directores o guionistes. El foment de la igualtat de gènere és, de fet, un dels eixos estratègics de l’ICEC el 2021, així com la llengua, la digitalització, la diversitat territorial i la sostenibilitat.\nMarta Buchaca adapta el seu retrat teatral de la violència masclista al film ‘Sólo una vez’\nProp de 1.800 pel·lícules i 260 temporades de sèries subtitulades al català per l’acord de Cultura i Movistar+\nUn documental retrata el cas Altsasu a través de l’entorn personal i familiar dels joves acusats\nLluís Arcarazo: “‘El judici’ és un documental que defensa drets democràtics i té una visió crítica de la justícia”


Hotel Eckstein Berlín Alemanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA AGODA\nSchildhornstrasse 72, Steglitz / Zehlendorf, Berlín, Alemanya 12163 (Mostra el mapa)\nHo sentim, no hi ha habitacions disponibles al Hotel Eckstein per les dates escollides.\nEquipaments àrea de fumadorsascensor bar bar de la piscina botigues a l'hotelbugaderia cafeteriacaixa forta casino centre de negocis conserge discoteca/dj equipaments per a persones amb discapacitatshabitació familiar instal·lacions per a reunions i banquets lloguer de bicicletes restaurants'admeten animals de companyia saló servei d’habitació VIP servei de cangur servei de llançadora servei d'habitacions servei d'habitacions 24 htransport hotel/aeroport visites turístiquesZones públiques amb Wi-Fi\nConstruït l'any 1992, Hotel Eckstein és una distintiva adició al perfil de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Per aquells de vosaltres que vulguin aventurar-se Estació de Metro Schloßstraße, Estació de Metro Breitenbachplatz, Estació de Metro Walther-Schreiber-Platz són només algunes de les atraccions disponibles per als visitants. Hotel Eckstein també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Berlín. S'admeten animals de companyia, aparcament de cotxes, centre de negocis, caixa forta, ascensor són només algunes de les comoditats que fan que Hotel Eckstein sigui diferent dels altres hotels de la ciutat. Per tal de recarregar les piles després d'un llarg dia, podrà experienciar les comoditats d'alta gama de les habitacions, com aparell de televisió, plat de dutxa, ventilador, mini bar, assecador de cabell. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Hotel Eckstein.\nNens i llits supletoris:Infant 0-1 any(s)Estada no permesaInfants 2-3 any(s)Estada no permesaEdat mínima dels ocupants: 8 any(s)Els ocupants de més de 8 anys es consideren adults.Els llits supletoris depenen de l'habitació que trieu. Consulteu la política de l'habitació per obtenir més informació. Informació útil


El cop d’efecte merescut s’escapa al final (4-4) - Diari de Santa Coloma\nEl cop d’efecte merescut s’escapa al final (4-4)\n18/12/2013 – El Juvenil de Marfil Santa Coloma demostra la seva qualitat empatant a la pista del Barça i dominant durant molts minuts al líder de la lliga.\nL’equip entrenat per Miguel Ángel Izquierdo s’hi jugava molt en la seva visita a la Ciutat Esportiva Joan Gamper. El FC Barcelona ostentava el liderat de la classificació a Juvenil Nacional, amb tres punts de marge sobre els colomencs.\nMarfil Santa Coloma va sortir a mossegar i al 14’, una jugada amb dos rebots a l’àrea del porter i amb tres xuts a barraca gairebé a boca de canó va acabar amb el primer gol visitant, obra de Cárdenas. Amb el triomf per la mínima de Marfil es va arribar al descans.\nA la represa va començar el festival del capità colomenc, Eric Pérez. El pivot de Marfil, que havia jugat el dia anterior amb el filial marcant dos gols en el triomf contra Escola Pia (4-3), va tornar a ser determinant amb el Juvenil.\nPrimer, al 25’, feia el segon pels colomencs en una jugada d’autèntica genialitat. En un córner servit des del cantó dret de l’atac de Marfil, Eric rebia una pilota endarrerida, es desfeia del seu marcador trepitjant l’esfèrica de primeres i amb una canonada amb l’esquerra treia les teranyines de la porteria del Barça.\nAmb el 0 a 2, el conjunt de Miguel Ángel Izquierdo va poder fer el tercer en un tres contra u de llibre, però els colomencs van errar un gol cantat i el Barça va empatar per mitjà de Raül Gómez (26’ i 27’), jugador del filial blaugrana encara en edat juvenil.\nAl 32’ Ferrán Plana, també del Barça B, va capgirar totalment el marcador amb el 3 a 2, però Marfil no es va rendir i Eric Pérez va aparèixer de nou per marcar dos gols de doble penal que donaven el triomf als visitants a falta de dos minuts (3-4).\nEl Barça va haver de recórrer al porter jugador i va trobar el premi de l’empat final poc després, gràcies a un xut de Parra (4-4). Els blaugranes van haver d’utilitzar a tres jugadors del filial de Segona Divisió per evitar caure contra Marfil, mentre que a les files colomenques el porter Albert Mármol va fer un partit espectacular.\nAmb aquest resultat, el Juvenil de Marfil Santa Coloma segueix segon a la classificació, amb 26 punts, a tres del Barça (29). Dissabte (20:15h) toca rebre al Manresa.\nArticle anteriorSanta Coloma farà un pàrquing lliure en un solar del Fondo\nArticle següentEl regal del triomf, l’idoni abans del Nadal


Carnaval d’estar per casa 2021 | Aquí Berguedà\n02 febrer 2021 16:57\n11/02/2021 @ 16:00 – 21:00\ncarnaval de berga 2021\nEl Museu del Circ de Berga (Pl. Doctor Saló, 6) acollirà un joc d’escapada en viu o room escape adreçat al públic familiar.\nEls pallassos i pallasses del circ arribaran a la ciutat per portar a terme el seu gran espectacle i necessitaran voluntaris i voluntàries per a la funció. Qui s’atrevirà a formar part de l’experiència superant diversos reptes en menys de 30 minuts?\nEl joc d’escapada estarà dinamitzat per Insomnia i es realitzarà els dies 11 i 12 de febrer, de 16 a 21 h. Podran participar-hi grups de 2 a 4 persones que pertanyin a la mateixa bombolla de convivència. Els i les menors de 14 anys hauran d’anar acompanyats d’una persona adulta. L’activitat serà gratuïta i per participar-hi caldrà inscriure’s prèviament a través del web ticketara.com.


Com arribar a Avigunda Sant Antoni a Avingunda Sant Antoni a Andorra la Vella amb Bus | Moovit\nAvigunda Sant Antoni a Avingunda Sant Antoni\nCom arribar a Avigunda Sant Antoni a Avingunda Sant Antoni a Andorra la Vella amb Bus\nIndicacions a Avigunda Sant Antoni a Avingunda Sant Antoni de Andorra la Vella amb transport públic\nDes de Ransol 59 min\nDes de Ensagents 147 min\nDes de Vall D'Ordino Golf Club 53 min\nDes de L’Aldosa De Canillo 49 min\nDes de Estany De L'Illa 190 min\nCom arribar a Avigunda Sant Antoni a Avingunda Sant Antoni amb Bus\nQuant es triga per arribar a Avigunda Sant Antoni a Avingunda Sant Antoni des de Ransol, Ransol amb transport públic?\nEs triga 59 min des de Ransol, Ransol fins a Avigunda Sant Antoni a Avingunda Sant Antoni fent servir Bus - L4, Bus - L5, Bus - L5\nQuant es triga per arribar a Avigunda Sant Antoni a Avingunda Sant Antoni des de Ensagents amb transport públic?\nEs triga 148 min des de Ensagents fins a Avigunda Sant Antoni a Avingunda Sant Antoni fent servir Bus - L4, Bus - L1, Bus - L5\nQuant es triga per arribar a Avigunda Sant Antoni a Avingunda Sant Antoni des de Vall D'Ordino Golf Club amb transport públic?\nEs triga 53 min des de Vall D'Ordino Golf Club fins a Avigunda Sant Antoni a Avingunda Sant Antoni fent servir Bus - L6\nQuant es triga per arribar a Avigunda Sant Antoni a Avingunda Sant Antoni des de L’Aldosa De Canillo amb transport públic?\nEs triga 49 min des de L’Aldosa De Canillo fins a Avigunda Sant Antoni a Avingunda Sant Antoni fent servir Bus - L4, Bus - L5, Bus - L5\nQuant es triga per arribar a Avigunda Sant Antoni a Avingunda Sant Antoni des de Estany De L'Illa amb transport públic?\nEs triga 190 min des de Estany De L'Illa fins a Avigunda Sant Antoni a Avingunda Sant Antoni fent servir Bus - L2\nQuant de temps es tarda per arribar a Avigunda Sant Antoni a Avingunda Sant Antoni des de Ransol, Ransol amb Bus?\nQuant de temps es tarda per arribar a Avigunda Sant Antoni a Avingunda Sant Antoni des de Vall D'Ordino Golf Club amb Bus?\nQuant de temps es tarda per arribar a Avigunda Sant Antoni a Avingunda Sant Antoni des de L’Aldosa De Canillo amb Bus?\nQuines són les estacions més properes a Avigunda Sant Antoni a Avingunda Sant Antoni?\nLes estacions més properes a Avigunda Sant Antoni a Avingunda Sant Antoni són:\nL'Oratori De Sant Antoni és a 122 metres de distància, 2 minuts caminant\nL'Obac De Sispony és a 786 metres de distància, 11 minuts caminant\nQuines Bus línies paren a prop de Avigunda Sant Antoni a Avingunda Sant Antoni?\nAquestesBus línies paren a prop de Avigunda Sant Antoni a Avingunda Sant Antoni: L2, L5, L6\nArribar a Avigunda Sant Antoni a Avingunda Sant Antoni ara és molt més fàcil amb Moovit. Obtingues indicacions i busca la parada més propera mitjançant l'aplicació mòbil Moovit o l'aplicació web Moovit. Estàs buscant una parada de transport públic propera al teu destí? Consulta aquestes alternatives: L'Oratori De Sant Antoni; L'Obac De Sispony.\nTens un tipus de transport favorit? Bus són vàries alternatives de transport públic rellevants que pots utilitzar per arribar a la teva destinació. Les següents opcions de transport tenen rutes que es troben a prop de Avigunda Sant Antoni a Avingunda Sant Antoni - Bus: L2, L5, L6.\nNo saps on baixar de la teva ruta o a on trobar les carreteres més properes? Descarrega't l'aplicació Moovit per obtenir els horaris més recents, les indicacions pas a pas en temps real, els temps d'arribada estimats del moment i consulta a on es troba el millor carrer per arribar a Avigunda Sant Antoni a Avingunda Sant Antoni.\nNo hi ha cap necessitat de descarregar-se una aplicació d'autobusos o trens separada per comprovar-ne els horaris. Moovit et proporciona tota la informació del transport públic necessària per arribar a Andorra la Vella en una sola aplicació. Per això, Google Play Store i Apple App Store van votar a Moovit com una de les millors aplicacions de transport disponibles.\nLa gent també busca: Carrer Bonaventura Riberaygua Carrer Bernat III Carretera Mas Ribafeta Carrer Major Carrer Paraires Carrer Mossèn Tremosa Carrer Bearn Carrer Doctor Nequí Avinguda Meritxell Avinguda Meritxell Carrer La Llacuna Cami Ral Carrer Bernat III Avinguda Carlemany Carrer Para Urgell Avinguda Sant Antoni Avinguda Meritxell Avinguda Sant Antoni Carrer Bisbe Príncep Iglésias Avinguda Sant Jaume\nCom anar als llocs populars de Andorra la Vella amb transport públic Prats TSF 4 Solana El Cantàbric Cerveseria l'Abadia Refugi d'Arinsal El Solá Hotel Restaurant De Les Neus Palau De Gel Repsol Sta Coloma aqua spa Quim E. Leclerc - Punt De Trobada La Relliscada Burger Roc Andorra-Spain border ... Restaurante Delizioso Cal Auliva Comú De Canillo 1940 Restaurant l'aigűeta\nEstacions més pròximes a Avigunda Sant Antoni a Avingunda Sant Antoni a Andorra la Vella\nLes estacions Bus més properes a Avigunda Sant Antoni a Avingunda Sant Antoni a Andorra la Vella


Esteve Camps Training - Entrenament personalitzat per a esportistes\nENTRENAMENTS / SERVEIS\nTens un repte esportiu que vols preparar?\nEntrenaments i serveis\nRevolucionaria aplicació exlusiva per a poder treballar.\nA Esteve Camps Training ens preocupem per a que la comunicació sigui un dels factors clau del treball entrenador i esportista.\nEntrenador de curses o reptes esportius\nEt preparem per afrontar els teus objectius competitius d’una temporada. Tot l’entrenament està adaptat a qualsevol nivell esportiu i d’exigència competitiva com també de disponibilitat de temps particular de cadascú.\nEntrenador i preparador físic (On-Line)\nT’ajudem a millorar la teva condició Física. Per perdre pes. Guanyar uns hàbits esportius. No fa falta tenir una marató com a objectiu, és un servei que tothom hi te cabuda. Servei amb la app TrainingPeaks. Fàcil, hàgil i molt efectiu.\nPreparació física per empreses\nWELLNESS CORPORATE. Mitjançant un programa molt avançat d'activitat física oferim solucions a mida per incorporar el benestar com a filosofia de vida en l'àmbit coorporatiu.\nSón Classes a mida per mantenir en forma els traballadors de qualsevol empresa.\n"Un equip de treballadors en forma és un requisit essencial per l'éxit de l'empresa".\nEntrenaments presencials a hores a convenir.\nL’Entrenament Personal és un servei exclusiu dirigit a satisfer unes necessitats i objectius mitjançant l’exercici físic i l’adquisició d’uns hàbits de vida sans:\nHi ha diversos programes:\n- Millorar condició física.\n- Disminució o augment de pes corporal.\n- Alt rendiment esportiu.\nXerrada "Mens Sana in Corpore Sano"\nL’Eix transversal d’aquesta és: la importància de cuidar-nos el cos, ja que si ens trobem be i en una bona forma física i mental podrem aconseguir grans fites a la vida. Buscar una excel.lència física és una forma d’arribar a una excel.lència personal.\nParlarem d’exercici, estil de vida i sobretot bons habits posturals que necessitem treballar dia a dia, per combatre el mal d’esquena, espatlles, genolls i articulacions en general.\nEntrenador, amant de l’Activitat Física i l’Esport.\nNº de col·legiat: 61693\nTota la vida he estat immers en l’activitat física i l’esport i en concret porto 20 anys com a Entrenador. El món del Fitness sempre ha estat la base de la meva vida laboral compaginada amb la preparació a esportistes i la competició. Els inicis van ser amb Mountain Bike, després va passar a ser la Triatló i en aquests últims anys les curses de muntanya i les curses d’ultra distància, ara anomenades Ultra Trails.\nDe ben petit amb el meu pare vam pujar un grapat de cims del Pirineu català i en concret amb 10 anys vaig fer el meu primer 3000 pujant la Pica d’Estats. L’esquí la bicicleta i els Esports d’aventura en general sempre han estat el meu gran Hobby i la meva passió.\nLlicenciat en Ciències de l’Activitat Física i l’Esport (INEFC bcn)\nDiplomat Mestre d’Educació Física (UDL Lleida)\nEntrenador Personal (American Council Exercice)\nTècnic en Fitness i Especialista Entrenament Compensatori i Pilates\nEsteve Camps: sóc amant de l'activitat física i l'esport\n170 KM - 10.000+\n108 KM - 8.000+\n110 KM - 6.800+\nELS BASTIONS ULTRA TRAIL\n105 KM - 7.000+\nCampió Espanya Rally Grup N\nAlpinista i corredor de Curses de Muntanya\nPilot de Copa del Món Parapent\nEQUIP COLLBAIX CELLER EL MOLí\no bé truca'ns al 606924003\nHermz® Group per a Esteve Camps Training. Copyright © 2019 - Tots els drets reservats.


LlenguaTics - L'aula TIC de Llengua i Literatura Catalana : El projecte LlenguaTics\nAquesta experiència didàctica es titula Llenguatics, l’aula TIC de llengua catalana i té com a objectiu treballar l'àrea de llengua catalana utilitzant les Tecnologies de la Informació i la Comunicació —d'ara endavant, TIC— com a mètode complementari a les metodologies tradicionals.\nEl projecte Llenguatics se centralitza en un bloc educatiu —on es trobeu ara mateix— publicat a la xarxa, el qual actua com a eix vertebral del nostre projecte i és on els alumnes exposen, expliquen i, com no, ensenyen a tothom els treballs realitzats a l'àrea de llengua catalana, tant amb el seu format tradicional com el digital, a més de treballar i potenciar la competència comunicativa de forma global e interdisciplinar.\nLlenguatics. L’aula TIC de llengua catalana està relacionat amb un treball d’investigació —on el mateix docent que porta en marxa el projecte n'és l’investigador— que pretén investigar si la utilització de les TIC en la didàctica de les llengües contribueix de manera productiva a la millora de l'adquisició de la competència comunicativa per part de l'alumnat de Cicle Superior d'Educació Primària. Aquest treball final de màster en l’itinerari d’investigació educativa es titula Les TIC al procés de l’adquisició de la competència comunicativa en l’Educació Primària. Una anàlisi sobre la seva efectivitat i es porta a terme al llarg del mateix curs 2012-2013(1).\nQuan parlem de la millora de la competència comunicativa ens referim a la millora de l'aprenentatge d'una llengua, amb la seva expressió escrita i expressió oral, entesa de manera global, i no solament abordant la perspectiva ortogràfica, com habitualment s'intenta; així com l'expressió oral, tradicionalment un aspecte poc treballat a l'aula. En aquest sentit, es pretén desenvolupar l’àrea de llengua catalana fent ús d’una estratègia metodològica que intrega les TIC i al mateix temps analitzar en quina mesura resulta pertinent, per productiu, treballar la competència comunicativa per mitjà de metodologies que integrin les TIC.\nEl projecte Llenguatics es porta a pràctica dintre de les aules de 5è d’Educació Primària d’un centre públic de la província de Tarragona, concretament a l’Escola Antoni Torroja i Miret, de Vila-seca, pertanyent al Departament d’Educació de la Generalitat de Catalunya.\n(1) Màster en Tecnología educativa: e-learning i gestió del coneixement. Universitat Rovira i Virgili.


Els veïns de Guissona temen mesures més restrictives per fer front al coronavirus\n3 min. Guissona 09/07/2020 22:47\n651x366 Un grup d'agents cívics de Guissona parlant amb un noi / SANTI IGLESIAS Un grup d'agents cívics de Guissona parlant amb un noi / SANTI IGLESIAS\nEls habitants de Guissona (la Segarra) es miren aquests dies les notícies amb especial atenció. Temen que en qualsevol moment la consellera de Salut, Alba Vergés, pugui aparèixer al menjador de casa seva a través de la televisió per anunciar-los que també ells hauran d'estar confinats. "A veure, aquí no s'ha parat mai de treballar, perquè hi ha l'Àrea de Guissona, i és normal que hi hagi casos... A més ara la gent semblava més relaxada...", explica preocupada la Berna des del carrer Major d'aquest poble d'uns 7.120 habitants. "Es veu més por entre la gent –valora–. Un ja no sap què creure. Divendres de la setmana passada la consellera va dir que no confinaria el Segrià i el dia següent el va confinar", adverteix.\nLes dades conclouen que en dues setmanes, des de la revetlla, s'han detectat 26 casos només a Guissona i 41 en tota la comarca que podrien estar relacionats amb el poble, ja que a l'Àrea de Guissona hi treballen, de manera directa o indirecta, unes 4.300 persones. A més, molts d'aquests treballadors tenen contacte amb diferents escorxadors, un dels escenaris preferits pel coronavirus, ja que estan poc ventilats i a baixa temperatura. Conscient del risc de contagi, el 5 de juny l'Ajuntament de Guissona va contractat tres nois –el Sergi, la Cristina i l'Adrià– perquè vagin recordant a tothom que es trobin pel carrer que cal portar la mascareta, i ben posada.\n"Noi, també t'has de tapar el nas amb la mascareta", diu el Sergi a un marrec que empaita una pilota pel mig del carrer. Ells no se la treuen en cap moment. Ni tan sols se la toquen amb les mans per ajustar-se-la millor com fem els que encara no ens hi hem acostumat. "La gent ens pregunta si ens confinaran a nosaltres també", explica l'Adrià. "És que potser demà ens aixequem al matí i ens diuen que estem confinats", diu el Sergi. I la Cristina, amb la lliçó ben apresa, afegeix: "I nosaltres els responem que si es posen bé la mascareta, és més difícil que ens confinin". Malgrat tot, pel poble la majoria de persones fan bondat i porten mascareta, amb l'excepció de la parròquia de les terrasses de bars i restaurants que, com a qualsevol altre poble o ciutat, tenen immunitat.\nEntre els veïns hi ha la sospita que el departament de Salut pugui fer l'anunci del confinament aquest divendres, tal com va passar la setmana passada a la comarca del Segrià. Alguns, de broma, diuen: "Divendres és el millor dia per anar a passar el cap de setmana a la platja".


Teresa de Cofrentes finalitzarà la construcció d’un alberg per a turistes amb l’ajuda de la Diputació | Valencia Extra\nTeresa de Cofrentes finalitzarà la construcció d’un alberg per a turistes amb l’ajuda de la Diputació\nL’alcalde, Francisco Cebrián, destaca l’aposta del municipi per “atraure un nou perfil de turista promocionant el senderisme\nEl president de la Diputació de València, Jorge Rodríguez, ha visitat Teresa de Cofrentes com a part de la ruta que li ha portat a recórrer diferents municipis del Valle de Ayora, amb la finalitat de conéixer en quins projectes i obres de millora s’estan invertint els recursos que arriben a pobles i ciutats de la província a través dels plans de la corporació. En el cas de Teresa, la principal aposta ha sigut pel turisme, un sector estratègic en el qual s’està invertint més de la meitat dels fons procedents d’aquestes línies d’inversió.\nEn concret, aquest municipi de 675 habitants està ultimant la construcció d’un alberg amb capacitat per a 60 persones que ja ha completat la primera fase gràcies al pla de Serveis i Obres Municipals (SOM). Un allotjament turístic que es complementarà amb la millora de la piscina municipal, una infraestructura esportiva en segona fase d’obres que es reforçarà com a atractiu turístic juntament amb les rutes de muntanya per la zona gràcies a l’aportació econòmica d’aquest mateix pla.\n“La visita de Jorge Rodríguez és molt positiva”, ha expressat l’alcalde de Teresa de Cofrentes, Francisco Cebrián. “Li hem presentat els projectes que tenim en aquests moments en marxa, entre ells l’alberg que estem construint per a promocionar el senderisme, amb capacitat per a 60 persones”, ha anunciat l’alcalde, qui també ha celebrat l’avançat estat de les obres de la piscina i els treballs de consolidació i il·luminació de l’entorn del castell i l’església.\nLa posada en valor de l’autonomia municipal\nEl president de la Diputació ha aplaudit aquesta aposta estratègica pel turisme i ha aprofitat la visita per a posar en valor la decisió de la corporació provincial de, no solament respectar, sinó impulsar l’autonomia municipal: “Els alcaldes i alcaldesses són majors d’edat: són els qui millor coneixen les necessitats dels seus pobles i ciutats”. “La Diputació havia d’acabar amb els plans teledirigits”, ha defensat Rodríguez.\nÉs aquesta filosofia la que ha permès a Teresa de Cofrentes decidir en què invertir els recursos públics, que en aquest cas també han servit per a pavimentar una de les rotondes d’accés, així com carrers i camins, al mateix temps que s’ha rehabilitat la biblioteca municipal i s’ha impermeabilitzat el dipòsit d’aigua potable.\nLa lluita contra la despoblació\n“La Diputació de València ha fet des del primer moment una aposta molt seriosa pel municipalisme”, ha afirmat Rodríguez en referència a aquesta i altres inversions realitzades a Teresa de Cofrentes. “Una aposta que s’acreix encara més en els pobles més xicotets perquè som plenament conscients que són els que més necessiten la nostra ajuda, una ajuda que contribueix a lluitar contra la despoblació”.\n“A Teresa de Cofrentes també estem treballant perquè la gent jove no es vaja”, ha dit Cebrián, qui ha traslladat al president que des del municipi estan dedicant nombrosos esforços per a veure si es pot fer “una almàssera ecològica” perquè “en la vall hi ha molta olivera i tot el que és ecològic és l’avenir del demà”.\nEn aquesta línia, el president de la Diputació ha defensat que “la gent té tot el dret del món a viure la seua vida en el lloc en el qual ha decidisc viure i, per tant, cada poble ha de tenir uns serveis bàsics perquè qui vulga quedar-se on ha nascut puga fer-ho, i qui haja decidit arribar per a quedar-se allí també ho puga fer”.\nAixí, la inversió total per habitant a Teresa de Cofrents ha passat d’estar en 707 euros en el període de 2014-2015 als 982 euros en els últims dos anys, ja en la present legislatura. Un increment de recursos que es concedeixen cada any sobre la base de criteris objectius i no en funció del color polític de cada ajuntament, i que situen a aquest municipi en el podi d’inversió total per habitant de la comarca i nou vegades per sobre de la mitjana provincial.\nEn el cas de Teresa de Cofrents, la quantitat global transferida mitjançant els plans provincials supera ja el mig milió d’euros en aquesta legislatura, enfront dels 278.000 euros del període anterior. “No es tracta que un municipi reba més que un altre sobre la base de qui governa, sinó sobre la base de les necessitats reals i a projectes concrets que són avaluats amb uns criteris objectius als quals han de respondre sempre les administracions públiques, en la qual cosa avui la Diputació de València és un exemple”, ha destacat el president provincial.


Nano Romia: I duatló de Rosselló\nPer fi ha arribat el gran dia de córrer la duatló de Rosselló, desprès d'un final d'una setmana plena de pluja semblava que hi hauria una mica de treva el fi de setmana. Dissabte va ploure poc i avui el dia començava amb bona cara.\nExtranyament avui he dormit tota la nit d'una tirada fins que a les 7:00 un rellotge mal ficat en hora m'ha llevat el son i ja no he pogut tornar a dormir més. Tots els preparatius ja estaven fets des d'ahir per la nit així que solament em quedava esmorzar i anar a buscar el dorsal.\nLa duatló començava a les 10:00 del matí i hi havia 160 participants entre corredors i corredores. Jo estrenava equipació, un maillot i coulotte blanc i negre del Taymori molt còmoda per anar amb bici perquè la badana és supercomplerta però un pel incòmoda per córrer, i portava el polar de Gerard del Manxa perquè el meu s'ha quedat sense pila.\nSortida a les 10:05 jo surto des del final del grup perquè tinc intenció de començar a un ritme suau i acabar d'escalfar bé les cames per no patir l'estrabada de l'Albagès, les primeres sensacions no sónn bones sembla que els bessons estan carregats sobretot l'esquerra però poc a poc em vaig notant còmode i puc augmentar el ritme. El circuït és bastant de puja - baixa però assequible, puc acabar els 6 quilòmetres en 26 minuts ( 13,8 Km/h de mitjana) i surto de la transició portant 28 minuts i 36 segons (56é) classificat.\nEl començament amb bici no em resulta tan fàcil com esperava ( sempre he considerat que estic més fort en bici que corrent) el terreny està tou i comencem pujant per una bancals on la roda queda xuclada pel fanc. Faig gairebé tot el trajecte amb el Jordi Navarro "Maqui" de Rosselló que em va avisant de quan hi ha un tram llarg de planeig, quan tenim pujada llarga, quan vaixada per sender, etc.. i això és d'agrair. Poc a poc vaig abançant gent i puc acabar els 19 Kms (havien de ser 20 però a causa de la pluja hi han hagut modificacions) en 53 minuts ( un ritme de 21,5 Km/h la veritat és que força bé tenint en comte el terreny) i això m'ha ficat a la 38ena posició.\nComenço l'últim tram de cursa pedestre portant 51 minuts i 53 segons desprès de sortir de la 2na transició. Queden 3 quilòmetres per acabar la cursa i les cames són com de xiclet, estan tobes desprès de la bici, encara que poc a poc es van ficant a lloc. En els 3 quilòmetres finals puc passar a 2 participant més i acabar en 36ena posició amb un temps parcial de 12 minuts 29 segons ( 14,4 Km/h) i 1 hora 32 minuts 52 segons en total.\nEstic molt content i motivat perquè no he tingut cap incident amb la musculatura, tot i que a l'últim tram començava a notar els bessons, i els ritmes han estat força bons tenint en compte el terreny ( no hi havia molt fang però era bastant de puja baixa).\nLa setmana que ve tinc vacances, a veure quin entrenament segueixo.\nPublicat per Unknown a 23:56\nAcabar de buidar les cames.\nDuatló al laboratori.\nSetmana difícil abans de la duatló.\nErmitanyos 2011. Un hat - trick en tota regla.\nÚltim dia abans dels ermitanyos\nCosta entrenar si no estàs al 100%.\nComença el primer compte enrere de la temporada.\nÚltim dia abans del "Kit kat" del Pilar.\nYastem en los ditxosos "arrofredats"\nUn dia dur\nDia Complert amb canvi de plans.\nEncara no surto a córrer.\nNova sessió d'spinning\nPreparat per tornar a córrer\nReprenem les classes d'spinning\nTransbessons 2011 o... Si no vols pols no vagis a ...


i30 Fastback N, un cupè de somni\nHyundai presenta la variant N del seu Fastback\nTot i que encara no l'hem pogut provar, molts de vosaltres ens heu comentat més d'una vegada que el nou i30 N és una autèntica meravella, un producte gairebé rodó capaç de fer front als León Cupra, Focus ST o Golf GTI sense despentinar-se, a un preu inferior a tots ells.\ni30 Fastback N / Hyundai\nAra li toca el torn a la variant Fastback que presenta a París el nou i30 Fastback N, amb el mateix motor gasolina 2.0 turbo de quatre cilindres que ofereix 275 CV de potència i 353 Nm de parell associat a un canvi manual de sis relacions i plataforma de tracció davantera.\nQuan ara fa uns mesos vam provar l'i30 Fastback de 140 CV ja vam quedar sorpresos per l'agilitat i eficàcia del model i el seu tacte esportiu gràcies a la suspensió endurida i a una direcció efectiva i comunicativa poc habitual en el segment.\nEn alguns mercats també n'hi haurà una versió una mica menys potent de 250 CV per omplir la demanda d'aquells conductors que no necessitin un model tan radical per fer-lo servir diàriament.\nEns imaginem que la variant esportiva emfatitzarà totes les virtuts del Fastback convencional gràcies al sistema N Grin Control, que permet cinc modes diferents de conducció. El conductor pot escollir entre els modes Eco, Normal, Sport, N i N Custom (personalitzable) per obtenir experiències de conducció diferents en un mateix cotxe.\nInterior i30 Fastback N / Hyundai\nA més a més, el nou i30 Fastback N segueix oferint la mateixa practicitat dels seus 450 litres de capacitat al maleter, el gran argument del cotxe coreà enfront els rivals europeus. L'altre gran punt fort de l'i30 Fastback N és la seva estètica trencadora i disruptiva sense caure en barroquismes innecessaris. Amb tot, és una aparença que de ben segur cridarà l'atenció dels conductors més joves.\nTot i que encara no en sabem el preu definitiu, l'i30 Fastback N costarà una mica més dels 35.000 euros que costa l'i30 N (descomptes promocionals al marge) al nostre país.


Albert Rodés a les notícies de Barcelona Tv\nWritten on 13 abril 2014 .\nAl BTV Notícies vespre del 9 d'abril hem donat la nostra opinió sobre la proliferació d'habitatges d'ús turístic en edificis residencials i les repercussions que aixó pot tenir sobre la convivència veïnal.\nNova obligació fiscal per a les Comunitats de Propietaris\nWritten on 28 Març 2014 .\nUna nova obligació recau sobre les Comunitats de Propietaris, des d’aquest any.\nA partir de l'1 de gener de 2014 les comunitats de propietaris en règim de propietat horitzontal també hauran de presentar el Model 347.\nWritten on 11 Novembre 2012 .\nA la tornada de vacances ens hem trobat amb la desagradable sorpresa que la Disposició transitòria sisena del Reial Decret-Llei 20/2012 de 13 de juliol (publicat al BOE el dissabte 14 de juliol) ha suprimit totes les bonificacions en les quotes a la Seguretat Social per contractació de treballadors majors de 45 i 55 anys (quantittats fixes que fins ara s’estenien durant tota la durada dels contractes) i també la dels treballadors majors de 60 anys, bonificació que anava augmentant d’any en any.\nWritten on 10 Mai 2012 .\nL’escàndol de la Sociedad Pública de Alquiler\nWritten on 22 abril 2012 .\nA la contraportada de La Vanguardia de dijous 19 d’abril, Steven Kelman, catedràtic de Gestió Pública de l’escola de Govern Kennedy deia: “Un altre gran principi gestor; el govern només s’ha de concentrar a fer el que només pot fer ell. Quan la iniciativa privada pot substituir la pública amb avantatge demostrable, és més eficient que els gestors públics cedeixin la gestió als privats.”


L'Institut de Ciències Polítiques i Socials (ICPS) va ser creat el 8 de novembre de 1988 per la Diputació de Barcelona i la Universitat Autònoma de Barcelona sota la forma jurídica de consorci. L'ICPS és formalment un institut adscrit a la Universitat Autònoma de Barcelona.\nL'ICPS està regit per un Consell de Govern integrat per un president, un vicepresident i fins a quinze vocals designats per les dues institucions fundadores. L'òrgan permanent del Consell de Govern és la Comissió Executiva. El Director acadèmic és elegit pel Consell de Govern. Des de la seva creació fins l'any 2000 en fou Director el professor Isidre Molas. Des de desembre de 2004 l'ICPS és dirigit pel professor Joan Marcet.


Sant Boi Notícies – Pinotxo a l’aventura\nPinotxo a l’aventura\nfeb 22, 2012 Oci i cultura, Teatre i dansa Comentarios desactivados en Pinotxo a l’aventura\nLa Companyia Tatoina presenta una versió actualitzada del popular conte infantil.\nA través de titelles que representen als personatges principals de la història de Pinotxo, els més petits podran gaudir de les peripècies més conegudes del nen de fusta sorgit de la imaginació de l’escriptor italià Carlo Collodi a finals del segle XIX.\nLa Companyia Tatoina està formada per Jordi Vicente i Aina March, actors i titellaires, que creen els seus propis espectacles, amb música en directe i buscant la participació del públic.\nPinotxo a l’aventura està recomanada per a nens a partir de 3 anys i es podrà veure el diumenge 26 de febrer a les 12h a Cal Ninyo (c/ Major, 43) i l’entrada té un preu de 3€ (els socis del Club Tr3sC tenen 2×1 en les entrades).\n– Blog Companyia Tatoina\nConcurs d'idees anticrisi amb bosses reciclades RUW Cursos d'informàtica


Newsletter. Sant Ignasi de Loiola. Abril 2020\nBenvinguts al butlletí del mes de abril del 2020\nA causa de la pandèmia del Coronavirus actual, he cregut necessari transmetre una mica d'esperança enmig d'aquesta situació tan terrible que estem vivint.\nAvui –per ahir– la paraula que està en boca de tots és recessió. El FMI ha emès un comunicat categòric: la recessió serà general, les economies de tot el món –especialment les europees– faran una reculada important...\nAvui, la paraula “clau” és des confinament. Malgrat que sigui parcial i només afecti a un determinat grup de la població, el cert és que s’ha començat una petita relaxació de les mesures de confinament...\nDarrerament s’ha suscitat un altre debat interessant: el de la vigilància. Fins on poden arribar les forces de seguretat en els seu afany de controlar i vigilar a la població? Hom està d’acord que amb l’estat d’alarma el estado té més poder de controlar i sancionar...\nAhir vaig escoltar l’opinió d’un epidemiòleg. Era expert en crear models matemàtics de cara a preveure quina és la situació actual pel que fa a la pandèmia i que és el que ens espera...\nDarrerament s’ha endegat un gran debat entre els polítics –fins i tot una rivalitat– per veure qui és més eficient, qui és el primer en obtenir mascaretes i tests. D’alguna forma els malalts –fins i tot els morts– ja no estan tant d’actualitat...\nEstem en plena Setmana Santa. Avui és Divendres Sant. Contemplem Jesús a la creu. Diem que Ell va morir per nosaltres, per donar-nos vida. Què vol dir? I com és que es va deixar matar i d’aquesta manera? Però contemplem Jesús crucificat sabent que després ressuscita...\nDarrerament hem vist sorgir tot un seguit de misses que podríem dir-ne “virtuals”. Son eucaristies transmeses des de les esglésies i catedrals. El mossèn té un ordinador al davant i transmet per streaming...\nAhir vaig llegir al diari –digital, com correspon– un article que, com es sol dir col·loquialment, “em va arribar”. L’article tractava d’una infermera de la UCI que...\nDarrerament, en ple debat sobre la “tornada”, s’ha arribat a un mena de dilema que “plana” enmig de les diverses corrents d’opinió: què és més efectiva, l’autoritat o la solidaritat? En països com la Xina...\nAquesta situació tan terrible que estem patint està passant factura als qui van als davant, als polítics. D’alguna manera podríem dir que s’estan “retratant” i aquesta situació i la seva gestió –més o menys afortunada– els pot passar factura...\nDarrerament ja es parla, cada cop més, del retorn a la vida d’abans. Malgrat que les xifres de contagiats i de morts segueixen augmentant, sembla que –segons els entesos– s’està rellentint, és a dir, estan baixant respecte als dies anteriors...\nSi ahir parlàvem d’aquesta situació com un fet històric, de la mateixa manera, hem de parlar d’un “atur històric”, el que ara ve... De fet, ja estem a nivell “record” d’ERTOS, és a dir, d’expedients de regulació...\nUn dels aspectes més rellevants d’aquesta situació entre la gent és la preocupació. No és per menys. Aquesta malaltia es transmet molt fàcilment i tots estem molt alerta. Només cal passejar una mica pel carrer...\nL’altra dia, el Secretari General de la ONU va dir unes paraules molt reveladores: “aquesta pandèmia és la situació més greu que viu la humanitat des de la Segona Guerra Mundial...” És d’agrair que una autoritat...\nAquests dies s’està parlant molt d’economia. El decret promulgat pel gobierno a una hora pràctica i assequible –a les 12 de la nit– ha desfermat la polèmica. Molts empresaris i treballadors no sabien què fer, si obrir o no, si anar a treballar o no fer-ho...\nQUINA BONA FEINA FAN ELS NOSTRES SANITARIS!\nAquests dies tothom parla de la feina que fan infermers i infermeres, metges i metgesses. Tots els hi estem agraïts de la seva dedicació, per les hores que hi posen, del tracte que donen als malalts, dels riscos que prenen...\nAquests dies, els especialistes no paren de dir-nos que ja estem a prop d’assolir el “pic” de la corba. Es refereixen al moment en que la tendència canviarà i començarà a baixar el nombre dels infectats i, en conseqüència, el nombre de defuncions. És a dir, el principi del fi. No sé si …\nUn dels fets diferencials d’aquest confinament que estem vivint –i, en molts casos patint– és el de tenir els nens –i nenes– a casa. I ara què fem amb ells? És pregunten molts pares i mares. Abans hi havia el recurs dels avis i àvies però ara això ja està descartat...\nUn altra aspecte important de tot el que ens està passant és el fet d’haver-nos de tancar a casa. Segons els entesos –metges i epidemiòlegs– és el millor que podem fer. En quedar-nos a casa reduïm el risc de contagi de forma important...\nL’aspecte més terrible d’aquesta pandèmia és la gran quantitat de persones que moren. Està morint molta gent. Fins fa poc, Itàlia era la que més morts tenia però ara Espanya ja l’ha superat. És particularment crítica la situació de Madrid...\nn dels aspectes que no s’ha escapat del anàlisi dels cronistes del que està passant aquest dies ha estat la presència dels militars. No se’ls ha escapat perquè el tenien davant! En totes les rodes de premsa hi han estat presents. Amb aquell posat hieràtic...\nLA GENT GRAN, GRUP DE RISC\nUna de les principals preocupacions amb tot això que està passat és la gent més gran. Els joves poden patir la malaltia però, en general, tenen més defenses per combatre-la i se’n surten més fàcilment, tot i que també es donen casos greus i morts...\nUna de les grans preguntes d’aquesta situació que estem vivint es saber si el sistema sanitari podrà aguantar... Diuen que demà ho sabrem. A mesura que van creixent el número d’afectats greus, més saturats estan els hospitals...\nAquesta pandèmia ha desvetllat moltes coses. La majoria d’analistes no dubten en afirmar que n’hem de treure una lliçó per a la vida, que és una oportunitat per a canviar –per convertir-nos diem nosaltres–, per deixar actituds i ...\nUnes de les realitats que més costa d’acceptar en el nostre temps és el patiment i la mort. No és estrany. Vivim en un món on es privilegia el dia a dia, el gaudir del moment. Per tant, el més capacitat, el que tingui més recursos...\nUn dels aspectes que més em de cuidar aquest dies és la pregària. Fa uns dies hem van passar per un grup de wattsap uns suggerència curiosa –per dir-ho d’una manera suau–: pregar tres parenostres en un moment determinat...\nPER QUÈ DÉU HO PERMET?\nComencem una nova secció en la nostra pàgina web. He cregut necessari transmetre una mica d’esperança enmig d’aquesta situació tan terrible que estem vivint. També he vist que és necessari...\nL’evangeli de Jesús amb la samaritana que hem escoltat avui és un dels fragments més significatius –i més teològics– del Nou Testament. L’escriu l’evangelista Joan, que té l‘evangeli amb més missatge, el més teològic dels …


Mantenint la memòria dels oficis al camp català\nSant Climent de Peralta, Aj. Forallac (el Baix Empordà), De desembre a juliol\nEl Cau dels Pins atrau molts curiosos\nConstrucció del paller\nUna màquina ajuda a construir el paller\nLes Festes del Segar i el Batre de Sant Climent de Peralta, un nucli agregat al municipi de Forallac, estan organitzades per l’Associació Cultural El Cau dels Pins amb la col·laboració de l’Ajuntament de Forallac.\nLa celebració, que va néixer l'any 1996, té lloc en el camp del Cau dels Pins. La festa es desenvolupa en tres moments diferents al llarg de l'any que es corresponen amb els tres processos naturals que tenen lloc al camp. Així, al desembre es fa la Festa de la Plantada, al juny la Festa de Segar i al juliol la Festa del Batre.\nCada tercer diumenge de juliol, el Cau dels Pins de Sant Climent és l’escenari de la tradicional Festa del Batre, que permet reviure aquest ofici tradicional tal i com es feia abans.\nAntigament aquesta tasca era un dels processos productius més amplis i complexes del món pagès i consistia en aixafar manualment les espigues de les garbes per tal de separar el gra de la palla. En el cas de Forallac, però, s’ha optat per no fer-ho manualment, sinó amb una màquina de batre i un tractor de mitjans de segle XX. Tot i així, la participació de pràcticament una quinzena de col·laboradors es fa imprescindible per completar la construcció del paller. Aquest procés és especialment espectacular si seguim les evolucions de la persona que està a dalt i distribueix la palla a mesura que cau pel tub de la màquina de batre. A dalt d’aquesta, diverses persones introdueixen les garbes per separar el gra de la palla. Mentre dura el procés, la pols, la fressa i la calor donen fe de la duresa que comportava aquesta feina.\nLa batuda i la construcció del paller comencen a mig matí. En acabar té lloc un dinar popular i a continuació ball per a tothom.\nData de publicació digital: 7/6/2007 3514 lectures\n17111 Forallac (el Baix Empordà)


Comprar Vidre quadrat Ratlles 300x300 | Lámparas Herrero\nIniciBotiga Física i Venda OnlineTulipes i cristall Vidre quadrat Ratlles 300x300\nVidre quadrat Ratlles 300x300\nVidre plafó rajola 300 ratlles\nRef: Cristal Plafon baldosa 300 rayas\nMesures: 300 x 300 x 40 mm.\nLes tulipes de vidre són el revestiment ideal per a molts aplics de paret i llums de sostre l'estructura no té cap atractiu especialment. Aquest producte compleix la mateixa funció, però en comptes de ser una tulipa, es tracta d'un vidre quadrat per plafó amb ratlles. Cert és que, segurament no té la forma típica tradicional que tenim en ment a l'imaginar un element de vidre que cobreix una simple bombeta o l'estructura nua d'un aplic de paret.\nNo obstant això, és justament la seva forma quadrada la qual li dóna a aquest vidre per plafó, un aire diferent. A causa del seu disseny aquest cristall quadrat està especialment indicat per a cobrir un focus o un plafó de paret, però pot encaixar perfectament també com una opció més de llum de sostre.\nTot i ser quadrat, el vidre té una forma bombada, el que li dóna menys serietat i rotunditat, Les formes corbades sempre aporten en general, un aspecte més suau a tot.\nEl cristall de fons està fabricat en un color blanc opac, mentre les ratlles que a manera decoratiu s'entrecreuen en la superfície són transparents, creant un resultat final de contrast en la peça. Les ratlles en diferents mides de llarg, són totalment rectes i surten en diverses direccions.\nEs tracta d'un vidre quadrat senzill, de fàcil instal·lació, força discret i que aconseguirà matisar la llum que surt de l'plafó o bombeta d'una manera suau i sense comprometre en excés la decoració, perquè és molt neutre d'aspecte.\nCristall aplic àcid mat mitjà cercle de 200 mm\nVidre quadrat decorat veler 300x300


Un estudi alerta que la salut visual dels joves és pitjor ara que anys enrere a causa de la quantitat d'hores que dediquen al dia al mòbil\nper Agències / AF divendres, 24 de maig 2019 - 21:30h\nMés miops i des de més joves: els problemes visuals de les noves generacions | CatalunyaDiari.cat\nEls nadius digitals tenen una graduació més alta en miopia i requereixen ulleres abans. És una de les conclusions d'un estudi que posa de manifest que els joves d'entre 7 i 12 anys necessiten, de mitjana, mitja diòptria més de graduació que la generació anterior. L'increment de graduació entre els més joves és, de mitjana, major que el de la generació anterior.\nDe fet, es calcula que és el doble —de 0,88 a 1,75—, tot i que encara no han arribat a l'edat universitària i per tant, encara estan en desenvolupament. Per això, els autors de l'estudi de l'Associació Visió i Vida alerten que tindran una miopia molt més gran en l'etapa universitària que no pas la generació anterior.\nL'estudi ha fet patent que els joves passen moltes més hores de mòbil que d'activitats a l'aire lliure | CatalunyaDiari.cat\nL'estudi alerta que els joves dediquen menys de set hores a la setmana a les activitats a l'aire lliure i que en canvi, utilitzen el mòbil entre quatre i vull hores cada dia. De fet, Enrique Jiménez, òptic del Servei d'Oftalmologia de l'Hospital Sant Joan de Déu de Barcelona, assegura que la principal causa de l'increment de la miopia és el creixement del globus ocular.\nAquest creixement, diu, no es pot atribuir únicament a raons genètiques, sinó que també poden estar relacionades a la quantitat d'hores que els infants passen en tasques de visió pròxima com són els ordinadors, les tauletes o els mòbils, i a la manca d'exposició dels nens a espais oberts i llum solar-\nEs calcula que el 2050 hi haurà gairebé cinc milions de persones miops en l'àmbit mundial, amb gairebé mil milions en la categoria d'alta miopia.\nL’Hospital Sant Joan de Déu desenvolupa un tractament amb un virus per al càncer infantil de retina.


Butlletí de notícies de la Comissió de Llengua (gener 2014) - Consell de l'Advocacia Catalana\nHome / El Consell informa / Butlletí de notícies de la Comissió de Llengua (gener 2014)\nButlletí de notícies de la Comissió de Llengua (gener 2014)\nin El Consell informa, Servei lingüístic 2,758 Views\nComencem el 2014 amb una web i un butlletí renovats. L’estructura dels continguts s’ha mantingut i s’ha apostat per un disseny més modern i intuïtiu. No som els únics que estem d’estrena, la revista de Llengua i Dret també ha modernitzat la seva plataforma i ha posat en marxa un blog, i la revista Llengua i ús, coincidint amb el seu 20è aniversari, també presenta un disseny nou.\nConsulteu les notícies del butlletí de gener.\nPrevious: Terminologia vinculada al tast de vins\nNext: ‘Un estat de dret malalt’, per Miquel Sàmper


» Àrea Laboral\nGirbau i Solé us ofereix assessorament en matèria laboral i de seguretat social. Confecció de nòmines i documents relacionats amb la seguretat social.\nObertura de centres de treball: Estudi i plantejament de les diferents possibilitats laborals, mercantils i fiscals en l’obertura d’una nova empresa o centre de treball, inclosos els estudis de seguretat, salut i les diferents llicències administratives.\nAtenció a citacions de l’ Inspecció de Treball i altres òrgans de control.\nContractes: Assessorament, estudi i confecció de contractes laborals i d’ específics per a l’alta direcció, representació comercial a celebrar en cada moment. Redacció del contracte i inscripció al Servei Públic de Treball.\nAcomiadaments (en les diferents modalitats): Elaboració de la carta d’acomiadament, quitança i qualsevol altra documentació que l’acompanyi.\nAssistència davant el Servei de Conciliació o de la Seu Judicial en cas de reclamació contra el mateix.\nReclamació de quantitat: Assessorament i assistència a judicis per reclamació de quantitat per part dels treballadors.\nCàlcul de la indemnització i de la quitança.\nAcomiadaments col·lectius (expedients de regulació de treball): Elaboració de la memòria justificativa, sol·licitud davant el Servei Autonòmic de Treball i elaboració de tota la documentació necessària per a la formalització de l’acomiadament.\nProcediments sancionadors: Tramitació de la documentació en cas de sanció als treballadors, assistència a judicis en cas d’ impugnació per part dels treballadors.\nSeguretat i higiene en el treball: Realització de l’informe, estudi de la situació a l’empresa i adopció de la proposta de conformitat a la normativa vigent. Assessorament i assistència en cas d’ intervenció administrativa o denúncia.\nServeis de mediació, arbitratge i conciliació: Per reclamacions dels treballadors o sindicats. Assistència jurídica davant els organismes de Conciliació, Jutjats Socials i Tribunals Superiors de Justícia.


Global Voices en Català » Un diari mexicà publica una edició en llengua maia · Global Voices en Català » Print\nTraducció publicada 20 octubre 2015 7:00 GMT 1\t · Escrit per J. Tadeo Traduït per Geda Gurí\nCategories: Belize, Guatemala, Mèxic, Ètnies i races, Indígenes, Notícies dels ciutadans, Premsa i mitjans de comunicació\n“La Jornada”, un dels diaris més importants a Mèxic, ha publicat recentment una edició on hi apareix contingut traduït a la llengua maia. Aquesta edició serà diària i es publicarà a Mèrida, capital de l'estat del Yucatán , al sud-oest de Mèxic.\nSegons l’Institut Nacional d'Estadística, Geografía i Informàtica (INEGI) , el maia, amb uns 800.000 parlants, és la segona llengua indígena més parlada del país, després del náhuatl. La població que avui en dia encara usa el maia es troba als estats mexicans del Yucatán , Campeche , Quintana Roo , Tabasco i Chiapas. \nLa mateixa font  indica que al país hi ha uns 6,6 milions de persones que parlen alguna llengua indígena, cosa que el 2010 representava el 6,5% de la població mexicana, i que també deixava veure una disminució des del 1930, on aquesta població fregava el 16% de la població.\nEl maia també es parla a Belize i a Guatemala. És una part del llegat de la cultura maia, famosa per la seva riquesa literària i arquitectònica per construccions com el Tikal a Guatemala i el Chichén Itzá  a Mèxic.\nAixí és com  “La Jornada” va definir la seva edició maia:\nEl web Chilam Balam  qüestiona la iniciativa de publicar aquest diari en maia:\nLa versió nacional de “La Jornada” és un diari amb un alt contingut crític amb el govern i constantment alineat en el discurs amb els partits polítics del país que s'identifiquen d”esquerres”, entre ells el Partit de la Revolució Democràtica , i més recentment el Moviment de Regeneració Nacional . Clarin (Xile) i la BBC (Gran Bretanya) són algunes de les organitzacions associades a la publicació d'aquesta edició nacional.\nEn una segona etapa de distribució, “La Jornada Maya” pretén arribar a Quintana Roo i Campeche, al sud-oest del país. Si aquesta iniciativa prospera, serà una de les més interessants que s'han emprès per tal de preservar i donar veu a una llengua ameríndia  en risc de caure en desús, i qui sap si d'extingir-se.\nURL to article: https://ca.globalvoices.org/2015/10/un-diari-mexica-publica-una-edicio-en-llengua-maia/\n Institut Nacional d'Estadística, Geografía i Informàtica (INEGI): http://www.inegi.org.mx/prod_serv/contenidos/espanol/bvinegi/productos/censos/poblacion/poblacion_indigena/PerfilMayaweb.pdf\n Quintana Roo: https://ca.wikipedia.org/wiki/Quintana_Roo\n Tabasco : https://ca.wikipedia.org/wiki/Estat_de_Tabasco\n mateixa font: http://cuentame.inegi.org.mx/poblacion/lindigena.aspx?tema=P\n Tikal : https://ca.wikipedia.org/wiki/Tikal\n Chichén Itzá: https://ca.wikipedia.org/wiki/Chich%C3%A9n_Itz%C3%A1\n Així és com: http://www.jornada.unam.mx/ultimas/2015/07/05/sale-primer-numero-de-201cla-jornada-maya201d-9165.html\n Partit de la Revolució Democràtica: https://ca.wikipedia.org/wiki/Partit_de_la_Revoluci%C3%B3_Democr%C3%A0tica\n Moviment de Regeneració Nacional: https://es.wikipedia.org/wiki/Movimiento_Regeneraci%C3%B3n_Nacional\n llengua ameríndia: https://es.wikipedia.org/wiki/Lenguas_amerindias


Vaig conèixer Caterina Albert d’una manera francament fugissera: un nebot del senyor Boi Rahola, propietari del mas que havia venut als meus avis, al terme de Castelló d’Empúries, em va acompanyar cap a la primeria dels anys 1960 a una festa que se celebrava a l’Escala. Potser era la festa major, potser una altra, a l’entrada del bon temps, amb sardanes i discursos cautelosos. De lluny, a la plaça de la Vila, aquest Rahola em va dir: “Aquella és la Víctor Català”. Jo ja estava assabentat que era l’autora de Solitud, obra que, amb els anys, he arribat a considerar la més gran novel·la catalana dels temps moderns i contemporanis. Ara ja crec, sense exagerar gaire, que és la nostra Jane Austen, amb la diferència que l’escriptora anglesa va tenir descendència literària, i la nostra novel·lista, per desgràcia, no. Cap altra novel·la catalana no ha tingut aquesta força expressiva i rampelluda, amb elements de novel·la gòtica i d’altres de novel·la sentimental i pastoral.\nNo la vaig veure mai més, en part perquè va morir l’any 1966, ja molt vella, i en part perquè només rebia a casa seva -la casa “de dalt”, al llavors anomenat carrer Major-, i sempre al llit, enmig d’un parament molt pulcre, pròpiament i dignament decimonònic.\nMés tard vaig fer coneixença de Lluís Albert, nebot i fillol de Caterina, a qui visito de tard en tard a la seva casa del passeig que porta el seu nom, sempre a l’Escala: és una propietat que conté un sector-museu, que es pot visitar a hores convingudes, i un altre sector on viu el musicòleg Albert, amb la seva dona. En una d’aquestes visites, el nebot de Víctor Català em va ensenyar un moble que contenia una enorme sèrie de patracols. “¿Què hi aquí, senyor Albert?”, jo que vaig preguntar. I aquest home, que ja comença a ser tan gran com ho va arribar a ser la seva tieta, em va dir, amb molta prudència, que en part eren manuscrits de l’escriptora i en part una correspondència que volia mantenir en secret. Qualsevol investigador d’aquells que guanyen fama per haver publicat els inèdits d’una glòria nacional -inèdits que imagino personals i compromesos-, s’hauria cobert de glòria.\nPerò no van ser els patracols allò que més em va interessar de la casa dita Clos del Pastor: al jardí d’aquella casa oberta al mar, construïda per l’amiga de Català Antònia Bartomeu i Baró per facilitar el descans de l’autora els mesos d’estiu i fruir de la seva companyia, hi ha una rèplica en bronze, de Josep Llimona, de L’espinari, aquella famosa escultura hel·lenística en què un minyó es treu una espina del peu esquerre, que repenja en la cama dreta. Em vaig quedar tan admirat per aquella estàtua que en tinc una rèplica petita, de metall, al meu despatx: cada vegada que la miro reto un homenatge a qui considero una de les més grans escriptores que ha donat Catalunya.


Recuperen més de 18 tones de roba a Castelló per donar-hi usos socials - Diari de Girona\nRecuperen més de 18 tones de roba a Castelló per donar-hi usos socials\nddg 26.01.2020 | 00:06\nLa Fundació Humana va recollir 18.248 quilos de tèxtil usat a Castelló d'Empúries durant tot el 2019 per donar-li una segona vida mitjançant la reutilització o el reciclatge. Aquest registre representa un augment del 8,12% respecte l'any anterior (16.878 kg).\nL'any passat els donants van dipositar la roba, el calçat, els complements i el tèxtil de la llar que ja no utilitzaven als contenidors de color verd de la Fundació. El servei de recollida selectiva del tèxtil és gratuït i representa un estalvi per als municipis adherits.\nLes tones recuperades per la Fundació equivalen a 41.000 peces de roba la gestió de les quals implica un doble benefici: el primer és ambiental, perquè en redueix la generació de residus i contribueix a la lluita contra el canvi climàtic.\nLa reutilització i el reciclatge del tèxtil durant l'any passat van representar un estalvi de 57 tones de CO2 a l'atmosfera. Un estudi de la Comissió Europea indica que per cada quilo de roba recuperat i no incinerat es deixen d'emetre 3,169 kg de CO2.\nEl benefici social consisteix en la creació de llocs de treball inclusius, estables i de qualitat: la Fundació Humana genera un lloc de feina indefinit per cada 36.000 kg de tèxtil recollits. A més, els recursos obtinguts es destinen a projectes socials.\nLa responsable de la Fundació a Catalunya, Àgata Soler-roig, assegura que Humana «contribueix a fer més sostenible el sector de la gestió de residus amb una visió d'economia circular, ja que introdueix de nou la roba a la cadena de valor».\nLa fundació es va crear el 1987 i duu a terme programes de cooperació arreu del món, a l'Àfrica, Amèrica Llatina i l'Àsia.


El ple del Consell Comarcal de la Ribera d’Ebre aprova un pressupost de 5.503.976 euros pel 2014 - Consell Comarcal de la Ribera d'Ebre\nEl ple del Consell Comarcal de la Ribera d’Ebre aprova un pressupost de 5.503.976 euros pel 2014\n27 novembre 2013 · Noticies\nEl pressupost és un 1,8 % inferior al passat exercici pressupostari i prioritza el servei a les persones i la promoció econòmica de la comarca\nEl ple del Consell Comarcal de la Ribera d’Ebre ha aprovat el pressupost per l’exercici 2014, que ascendeix a 5.503.976 euros, un 1,8 % menys respecte l’any anterior. El pressupost ha comptat amb els vots favorables del govern comarcal (CiU), l’abstenció del grup comarcal del PSC-PM i el vot en contra del grup comarcal d’Esquerra.\nEl president del Consell Comarcal de la Ribera d’Ebre, Jordi Jardí, ha explicat que “és un pressupost auster, rigorós, realista i adaptat a l’actual situació econòmica”. Segons Jardí, “el govern comarcal treballa activament per tal que l’actual situació de reducció en els imports dels convenis que tenim amb altres administracions no afecti l’àrea de serveis a les persones que, malgrat tot, s’incrementa lleugerament”. El president comarcal ha afegit que “aquest pressupost garanteix la qualitat dels serveis comarcals i fixa un full de ruta per potenciar els actius de la comarca i els seus municipis, des de l’austeritat i l’eficiència”. A més, el president comarcal ha destacat que el pressupost reflecteix el compromís de l’equip de govern comarcal per treballar en la reindustrialització de la comarca i en la creació de llocs de treball, en la promoció turística, i en la potenciació dels actius industrials, culturals i agroalimentaris.\nL’àrea de serveis a les persones és la part més important del pressupost i representa prop del 50 per cent del total del pressupost. Durant la presentació del pressupost, el president del Consell Comarcal, Jordi Jardí, ha destacat que “en l’actual situació econòmica, les polítiques socials són fonamentals i així ho reflecteix el pressupost comarcal”. Jardí ha fet referència al transport escolar, al servei d’assistència a domicili, al transport adaptat per a persones amb mobilitat reduïda, als ajuts individuals de menjador, a la gestió dels serveis socials garantits i als àmbits de joventut, cultura, habitatge, serveis tècnics i medi ambient.\nPel que fa a l’àrea de promoció econòmica, Jordi Jardí ha reiterat el compromís del govern comarcal per la dinamització econòmica de la Ribera d’Ebre en el marc del projecte “Treball a les 7 Comarques”, subvencionat pel SOC (Servei d’Ocupació de Catalunya) i cofinançat pel Fons Social Europeu. Per aquest motiu, aquesta àrea compta amb un pressupost superior al 17 per cent del total del pressupost comarcal pel 2014.\nDurant la celebració del ple també s’ha informat de les resolucions de presidència amb el nomenament dels vicepresidents comarcals. Concretament, el conseller comarcal Gil Martí ha estat nomenat vicepresident primer, i el conseller comarcal Ivan Vilanova, vicepresident quart. La resolució també inclou la ratificació en el càrrec dels consellers Sixte Melchor com a vicepresident segon i Gemma Carim com a vicepresidenta tercera.\nD’altra banda, el ple comarcal també ha aprovat la modificació inicial del reglament de Gimnàstica per a la Gent Gran, i el conveni amb l’Agència Catalana del Consum de la Generalitat de Catalunya i el Consell Comarcal de la Ribera d’Ebre per a la realització d’actuacions en matèria de consum.\nFinalment, el ple s’ha iniciat amb la presa de possessió del càrrec de conseller comarcal de Xavier Borràs, regidor de la Torre de l’Espanyol, que substitueix al regidor de Garcia, Gregori Voltes.


La batedora rítmica de Zoo: vida efervescent més enllà d’Orxata - EL PAIS - Zoo Posse\nInici // Notícies // La batedora rítmica de Zoo: vida efervescent més enllà d’Orxata – EL PAIS\n3 Desembre 2014 3 Abr 2018 // Notícies //\nEl nou projecte de Panxo (Orxata, Riot Propaganda) debuta en llarga durada amb ‘Tempestes que vénen del sud’\nAmb els Orxata (abans Orxata Sound System) en període d’hibernació, la trajectòria de Zoo va agafar una bona embranzida fa uns quatre mesos, quan el tema “Estiu” va gaudir d’una acollida excepcional: 200.000 reproduccions des que es va difondre per Internet. L’àlbum, però, “ja estava en marxa”, tal com ens comenta Toni Sánchez, més conegut com a Panxo, una de les veus dels Orxata i DJ com a Riot Propaganda.\n“El que sí que va fer això és que em replantejara un poc la manera com enfocar l’àlbum i em repensara les possibilitats del projecte”, ens diu. I no cal que ho jure, perquè Tempestes que vénen del sud (Propaganda pel Fet, 2014) mostra un ventall ben ric de sonoritats, de temàtiques líriques i de possibilitats, encara amb molt de camí per a desenvolupar. Substanciat també en les col·laboracions que l’integren (At Versaris, Los Chikos del Maíz, Roy Mercurio), que atorguen al disc una potencialitat transversal ben clara: “Més que un procés de creació col·lectiva, ha sigut un procés individual en què m’he envoltat de bons amics que admire molt pel seu talent i que m’han ajudat molt en certs moments”.\nHip hop, r’n’b, ska o rock són algunes de les denominacions d’estil que podem trobar en aquest debut en llarg. El rap és la base de tot, però només la base des de la qual s’acoloreix un llenç molt més ampli. “Jo sempre he fet rap, és la música que m’ha agradat practicar”, diu Panxo, alhora que assumeix que “sempre he escoltat altres músiques, quasi sempre barrejades amb rock”. Aquest disc és potser també una apel·lació a públics més amplis? Una crida a transcendir al públic que encara no ix de les caselles que marquen les restringides prescripcions genèriques d’aquesta fragmentada era?: “Pense que qualsevol músic vol arribar al nombre més elevat de públic possible, i somia tocar davant de deu mil persones; a mi, de tota manera, el que m’ha mogut ha sigut una necessitat de fer alguna cosa més ràpida que el rap més clàssic que havia practicat quasi sempre”.\nArticle complet ací\nValencia 20 NOV 2014 – 14:20 CET\nEL 2015 HI HAURÀ ZOO PER A UNA BONA ESTONA – TRESDEU\nNou Disc RAVAL amb descarrega gratuïta\nDivendres 24 Setembre 2021 - 0:00h\nDissabte 25 Setembre 2021 - 0:00h\nCARPA (Pàrquing de l'Institut)\nDivendres 8 Octubre 2021 - 0:00h\nZoo: “volem fer un disc nou i gaudir-ne el procés”


Mesures per facilitar l’associacionisme: eliminar taxes d’ocupació de la via pública – Castelló en Moviment\nAmb la finalitat de garantir la igualtat d’oportunitats i promoure l’activitat associativa, Castelló en Moviment hem proposat que es modifique l’ordenança fiscal que regula la utilització de la via pública, per tal de facilitar la realització d’activitats socials i culturals a la ciutat.\nDonada la facilitat tècnica d’aquesta modificació, l’agrupació municipal demanem que s’aplique quan abans millor a fi de no penalitzar la tasca del teixit associatiu local. Tal i com afirma Iñaki Vallejo, “aquesta mesura, recollida al Pacte de Govern, ha de servir, junt a d’altres que entenem que són més complexes d’abordar, a promoure i facilitar l’activitat del moviment associatiu i cultural local”.\nCastelló en Moviment impulsarem properament altres iniciatives destinades a enfortir en teixit associatiu i els moviments socials i culturals de la ciutat, per tal de garantir i promoure la participació ciutadana en els assumptes col·lectius.\nAnna Peñalver es reuneix amb l’equip de la Conselleria de Sanitat