5 PREMI RECERCA PICTÒRICA 2008 — Ajuntament de Salou\n5 PREMI RECERCA PICTÒRICA 2008\n5 PREMI RECERCA PICTÒRICA 2008 https://www.salou.cat/ca/noticies/5-premi-recerca-pictorica-2008 https://www.salou.cat/@@site-logo/logo-salou.svg\ndivendres 02 maig 2008\nLa Regidoria de Cultura de l'Ajuntament de Salou, edita les bases d'aquest important premi que enguany s'escau la seva cinquena edició, la qual comptarà novament amb el mecenatge de l'empresa d'Estructures Ferru S.A., en memòria del Sr.José Luis Rubio.\nEn l'edició d'enguany, el jurat estarà format per Josep M. Cadena, periodista i crític d'art de El Periódico; Daniel Giralt-Miracle, crític, comissari i historiador de l'art; Clòria Bosch, directora dels Espais d'Art de la Fundació Vilacasas i Conxita Oliver, crítica d'art del Diari Avui.\nActuarà com a comissaria, la Sra. Raquel Medina, crític d'art, membre d'ACCA-AICa, i doctora en Història de l'Art.\nPer més informació, no dubteu en posar-vos en contacte amb l'Àrea de Cultura de l'Ajuntament de Salou a través del correu electrònic rcuenca@salou.org i en el telèfon 977-309217.\nTots els interessats en participar en l'edició d'enguany, cal que retornin les inscripcions degudament omplertes i la documentació, abans del dia 20 de juny a l'Ajuntament de Salou, o per mitja de correu electrònic a rcuenca@salou.org i rmedina@tinet.org\nBases i inscripcions (0,05 Mb)\nActe del jurat (0,01 Mb)\nInvitació (1,20 Mb)\nPremis (0,02 Mb)


Torna el Vermutejant - CENT PER CENT\nEl Vermutejant, la cita que cada dissabte du fins a la plaça de ses Verdures música en directe i les propostes gastronòmiques que els xefs de Manacor fan a partir dels productes de proximitat de la plaça, tornarà a partir d’aquest dissabte, dia 6 de maig. “Hem fet un parèntesi durant els mesos d’hivern i ara tornam al nostre objectiu amb més força, el qual és potenciar la imatge de Manacor com a referent gastronòmic i cultural, a més d’acostar la gent a la plaça de ses Verdures”, explica la regidora d’Educació i Desenvolupament Local, Catalina Riera.\nEls cuiners dels restaurants Can March, Somnis i Sa Factoria, que varen impulsar aquesta proposta i que han participat activament en totes les edicions del Vermutejant han volgut acostar-se a la plaça de ses Verdures per explicar als comerciants els detalls d’aquesta nova edició. Tots els dissabtes, des del 6 de maig i fins el 24 de juny, des de les 11 h del matí i fins a les 13 h tots els que visitin la plaça de ses Verdures hi trobaran un tast de les millors receptes que ofereixen els professionals de la restauració i música en directe.\nAquesta nova temporada del Vermutejant, durà música i gastronomia fins a la plaça de ses Verdures. Per això “tornam oferir a tots els restaurants del municipi i a tots els músics de Manacor la possibilitat de mostrar la seva feina a la plaça de ses Verdures”, ha explicat Catalina Riera. I és que “l’objectiu que tenim tots és que els veïnats i veïnades de Manacor i tots els que ens visiten siguin conscients del que poden oferir els músics i els cuiners del municipi, a més de mostrar-nos com un municipi que genera fruites, verdures i productes de consum amb el gust de sempre”, ha afegit Riera.\n“Hem de reivindicar i recuperar el mercat de la nostra ciutat. La gent hi ha de poder venir a comprar, a conversar i a aprendre de tot el que saben els placers sobre els productes que cultiven i que venen”, afegeix el xef Tomeu Bauzà, del restaurant Sa Factoria, el qual juntament amb els companys de professió Enrique Cañete, del restaurant Somnis, Miquel Gelabert, del restaurant Can March, i Nofre Brunet, del cafè El Palau, han visitat els comerciants de la plaça de ses Verdures per donar a conèixer la nova temporada del Vermutejant.\nprevious post: L’IES Manacor i el col·legi Sant Francesc d’Assís, finalistes de La Garangola\nnext post: La II Exposició Internacional de Pintura al Pastel aplega obres de 28 artistes d’arreu del món


Esperança Camps - Dietari | Carretera secundària, de Joan Carreras\nDilluns, 9 d'abril de 2012\nJa sé que em sum una mica tard al cor de persones que ja han opinat sobre aquesta novel·la, però no m’hi vull resistir. Fa temps que vaig decidir que només escriuria sobre llibres que m’han agradat, que no em sent capacitada per a desqualificar l’obra d’un escriptor pel simple fet que a mi no m’hagi agradat. Així és que si ara peng aquestes línies sobre Carretera secundària queda clar que ho faig perquè la lectura ha estat més que plaent. Tenint en compte que el vaig llegir d’una tirada, el divendres sant, mentre intentava refer-me d’un refredat que em va assaltar amb traïdoria, la cosa encara té més mèrit.\nLa primera frase de la novel·a de Carreras és premonitòria. “La carretera s’estreny després del revolt”. I sí, per a Jonàs Moll s’estreny tant que després d’aquell cap de setmana la seua vida ja no tornarà a ser la mateixa. Ben mirat, la vida de ningú no és la mateixa després del dia anterior. Aquest transitar per la carretera és la metàfora universal. El més sorprenent de la novel·la és quan comences, penses que estàs davant una obra de retrobament. Esperes trobar-te el pare de Jonàs que imagines com un vell en els seus últims dies, i els imagines tots dos xerrant a la vora del foc, evocant temps passat i esperes que el fill reflexioni sobre la figura del pare mentre aquell li desvetlla algun secret inconfessable, però per sort, no ho és això el que et trobes. A la manera de les nines russes, d’una història en surt una altra, perquè quan t’asseus a sopar amb l’Albert Soler ja veus que la carretera en té un altre de revolt, però potser no en el sentit que imaginaves, no estaves preparat i has de tornar a fer un cop de volant per continuar la lectura i llançar-te de cap dins una investigació policial que també té entrants i sortints i unes ombres que no t’esperaves. I encara hi ha la història de la relació de Jonàs amb el seu fill, i amb el seu germà, i amb la seua ex dona, i amb ell mateix...\nUn dels grans mèrits d’aquesta novel·la és que és més gran del que sembla aparentment, que va creixent a mesura que el lector s’hi capfica. És com una cova que només deixa entreveure una part ínfima del que conté, i quan comences a caminar trobes tot d’estances sorprenents. I una altra cosa que m’ha semblat magnífica és l’habilitat arquitectònica de Carreras d’amagar la bastida, els artificis. La història llisca suau, com una dolça droga, i el lector no se n’adona on és fins a la darrera pàgina, quan la història no acaba, sinó que torna a començar.\nLa recoman, esclar\nJuli Capilla | 11/04/2012, 07:31\nGràcies per la recomanació, Esperança. La veritat és que la novel·la pinta molt bé. Beníssim!


Control de Serveis Control de Processos Qualitat de l’Espai Públic i de Centres d'Activitats Control normatiu\nEt trobes aquí > INICI > PRODUCTES I SERVEIS > Control >\nStrengths és una gran coneixedora dels contractes de serveis prestats tant a l’administració pública com al sector privat. Tenint en compte les diferents òptiques (subministrador, contractant i usuaris del servei), l’àrea de Control ajuda a millorar la rendibilitat i la qualitat dels serveis implantats.\nStrengths disposa d’un equip de professionals altament qualificats en les diferents matèries clau relacionades amb la gestió de serveis, principalment economistes i enginyers d’organització, tots ells amb una dilatada experiència en el sector serveis.\nStrengths compta amb la tecnologia més puntera per agilitzar i optimitzar l’anàlisi de la informació, basada en sistemes de localització mitjançant GPS i SIG i sistemes digitals de captació de dades (PDA’s). A més, ha desenvolupat una plataforma web per a la consulta de les dades dels seus clients.\nL’Àrea de Control de Strengths està especialitzada en:\nControl de Serveis\nQualitat de l’Espai Públic i de Centres d'Activitats\nPots contactar amb nosaltres a través del mail survey@strengths.es o bé omplint el següent formulari


' ' ' ' ' La lionesa: Ossos de Sant ' ' ' '\nAquest any, en el taller de panellets que hem fet a l’Associació Jardí Santa Susanna de Caldes de Montbui, hem introduït una nova elaboració: els Ossos de Sant.\nTot i que no són típics de la nostra terra, sempre m’ha agradat molt fer-los. Sembla ser que aquets dolços són originaris del centre de la península ibèrica, concretament de Madrid. Típics també per les dates de tots sants i com molts d'altres dolços s’ha estés per a tota la península, igual que els nostres panellets.\nAquest dolços es fan amb massapà cuit i estan farcits amb crema de rovell d’ou i un acabat brillant amb glaça morta.\n250g de farina d’ametlla marcona\nSucre a punt de bola fort (129⁰C)\n325 g de sucre a punt de bola fort\nTres cullerades d’aigua\nSucre llustre (el que admeti)\nCrema de rovell d’ou\nSucre (el pes de dos ous sencer amb closca)\nPoseu el sucre i l’aigua al foc i en un bol apart poseu la farina d’ametlla. Quan el sucre estigui al punt l’aboqueu al bol on hi teniu l’ametlla i desprès afegiu la glucosa. Remeneu bé. Tot seguit poseu aquesta massa a sobre el marbre i treballeu-la una mica fins que tots els ingredients estiguin ben barrejats i la massa fina.\nDeixeu reposar fins que estigui freda.\nElaboració crema de rovell d’ou\nBarregeu els ous sencers amb el sucre i la vainilla. Poseu-los a foc fins que bulli sense deixar de remenar per que no s’enganxi.\nElaboració glaça morta\nPoseu l’aigua i el suc de llimona en un bol i amb una cullera de fusta aneu remenant i afegint el sucre llustres fins que quedi un puré.\nMuntatge del ossos de sant\nUna vegada teniu el massapà fred, estireu-lo amb el corró fent una làmina d’uns 3 mm de gruix\nMarqueu unes ratlles amb la part del ganivet que no talla (marques característiques dels ossos de sant)\nGireu la làmina i feu-ne uns rectangles de 50 x 60 mm. Enrotlleu-los aquests rectangles com si fossin uns canelons, ajudats amb un pal rodó de 7 o 8 mm de diàmetre.\nUna vegada tingueu les peces enrotllades ja podeu començar a omplir amb la crema de rovell d’ou ajudats amb una mànega pastissera.\nUna vegada tingueu els Ossos de Sant farcits, procediu a donar-les-hi brillantor, banyar-los amb la glaça morta (mireu la fotografia) i els poseu-los al forn a 120 ⁰C durant un minut.\nDeixeu-los refredar bé abans de consumir.\nEtiquetes de comentaris: massapà cuit, massapà fi, ossos de sant, Panellets, tots sants\nLaia 30 d’octubre de 2012 a les 22:50\nNo sabia de l'existència d'aquests dolços fins avui, però la manera de fer-los m'ha cridat molt l'atenció!! És molt curiós, i que bé ho expliques!!! A veure si m'animo!! Ara, això pel colesterol, fotut, fotut eh!!\nCinta 31 d’octubre de 2012 a les 7:39\nQuina pinta! no els coneixia no, però em sembla que l'apunto segur! Petons!"\nAlbert 31 d’octubre de 2012 a les 11:47\nEls volia fer i t'has avançat !!!...jeje. Em penso que ho deixaré per l'any que ve...massa calories !!!\nA la glaça no hi posava llimona, però fa bona pinta.\nJo utilitzava un corró ratllat per donar la forma...però a casa no en tinc...i ho marcaré com has fet tú.\nPer cert, el massapà el fas molt elaborat amb sucre al punt i glucosa?....es habitual fer-lo així?. Suposo que la textura resultant és força elàstica i manipulable....i no té el gra del sucre. Més fina, no?.\nPerò molt bona feina company.\nEnhorabona per difondre el secret professional dels ossos de sant.\nRoser 31 d’octubre de 2012 a les 12:28\nsaps que mai els he tastat?? ara ja no tinc excusa, tinc la recepta perfecte! petons\nel taller de cuina 31 d’octubre de 2012 a les 12:59\nFantàstic aquest pas a pas!! aquest any ja no hi sóm a temps, però me l'apunto per l'any vinent!!!\nLA COCINERA DE BETULO 31 d’octubre de 2012 a les 17:34\nQué ben explicat. No els he fet mai, pot ser qualsevol dia m'animo perque estàn molt bons i cassolans millor encara.\nVisc a la Cuina 2 de novembre de 2012 a les 22:53\nQuina cosa més preciosa!\nMiquel 3 de novembre de 2012 a les 21:41\nTremendos mestre Narcís y ademas muy bien explicado,creo que me atrevere a probarlos a hacer para el proximo año.Muchas gracias por compartirlo\nCristina 4 de novembre de 2012 a les 20:05\nJo tinc la recepta per fer-los en algun moment...A casa aquest any no volien dolços tant provincians..;-D A més són dolcíssims , oi?


La demonització de la classe obrera – Etnologia.cat\n13 febrer 2013 xarxesDeixa un comentari\nJones, Owen (2012) Chavs: La demonización de la clase obrera. Madrid, Capitán Swing, 315 p.\nA la Gran Bretanya actual, la classe treballadora s’ha convertit en objecte de por i escarni. Des de la Vicky Pollard de Little Britain a la demonització de Jade Goody, els mitjans de comunicació i els polítics rebutgen per irresponsable, delinqüent i ignorant a un vast i desafavorit sector de la societat els membres s’han estereotipat en una sola paraula carregada d’odi: chavs.\nEn aquest aclamat estudi, Owen Jones analitza com la classe treballadora ha passat de ser «la sal de la terra» a l’«escòria de la terra». Desvetllant la ignorància i el prejudici que són al centre de la caricatura chav, retrata una realitat molt més complexa: l’estereotip chav, diu, és utilitzat pels governs com a pantalla per evitar comprometre’s de debò amb els problemes socials i econòmics i justificar el augment de la desigualtat. Basat en una investigació exhaustiva i original, aquest llibre és una crítica irrefutable dels mitjans de comunicació i de la classe dirigent, i un retrat aclaridor i inquietant de la desigualtat i l’odi de classes a la Gran Bretanya actual. L’edició inclou un nou capítol que explora les causes i les conseqüències dels episodis de violència que van ocórrer durant l’estiu de 2011 a Anglaterra.\nEl joc entre la tradició i la modernitat. Una experiència en el context d’Horta de Sant Joan


25 de octubre de 2020 (19:16 CET)\nLa regidoria de Comerç ha començat els tràmits per a reformar la nau de pescateria del Mercat del Cabanyal amb la contractació dels servicis d'assistència tècnica per a la redacció del projecte d'execució i direcció facultativa de la intervenció. També està actualment en licitació la redacció del projecte per rehabilitar la façana i la coberta del mercat.\nEl regidor de Comerç, Carlos Galiana, ha explicat que «aquestes dos futures intervencions estan valorades en més d'un milió d'euros i milloraran de forma molt significativa les prestacions tant de la nau de ponent del Mercat del Cabanyal, que es destina a usos de venda de peix i marisc, com la part exterior del mercat».\nEs tracta de dues intervencions que es finançaran amb fons EDUSI (Estratègies de Desenvolupament Urbà Sostenible i Integrat) i no seran la primera inversió d'aquest fons que rep el recinte municipal. La primera va consistir en la renovació completa del sistema de climatització del mercat, que urgia canviar-lo per la quantitat de temps que tenien els anteriors aparells.\nGaliana ha dit que «aquesta inversió naix després de diverses reunions amb l'equip directiu del Mercat del Cabanyal que vam tindre arran de la seua intenció de passar de l'actual model d'autogestió a la gestió directa per part de l'Ajuntament. A través de la gestió directa, des de la regidoria, podem plantejar projectes com aquesta gran inversió en la part de la pescateria del mercat».\nSUBVENCIÓ AL MERCAT DEL CABANYAL I AL CENTRAL\nD'altra banda, Galiana ha explicat que per compensar les taxes que no han pagat els venedors i venedores de la resta de mercats municipals, la Regidoria de Comerç ha reorganitzat el seu pressupost i ha destinat 260.000 euros en forma de subvenció les associacions d'aquests dos recintes.\nAçò se suma a la línia ajudes dirigides a la reactivació econòmica en els mercats i mercats municipals, que ha ascendit a 830.000 euros, als quals han pogut presentar-se els mateixos venedors i venedores dels mercats. Quantia que se suma als 1,2 milions dedicats a subvencions directes al comerç de proximitat.


Enterococcus faecalis - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nL'Enterococcus faecalis és un bacteri Gram-positiu comensal, que habita el tracte gastrointestinal d'humans i altres mamífers. Com altres spp. del gènere Enterococcus, E. faecalis pot causar infeccions compromeses en humans, especialment en ambient d'hospital. L'existència d'enterococs es potencia perquè ha tingut l'habilitat d'adquirir resistència a virtualment tots els antibiòtics en ús.\nEspècie Enterococcus faecalis\nL'hàbitat normal d'aquests és el tub digestiu d'animals de sang calenta. Són indicadors de contaminació fecal, pel que la seva presència en els aliments indica falta d'higiene o defectuoses condicions de conservació, excepte en aliments en què intervé com a flora bacteriana natural de processos fermentatius, com és el cas de formatges, embotits crus i fins i tot productes carnis.\nSón molt resistents a condicions adverses (congelació, dessecació, tractament tèrmic, etc.) pel que són bons indicadors per valorar les condicions higièniques i de conservació dels aliments congelats i dessecats.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Enterococcus faecalis\nEnterococcus en el Bug Index de la U. de Florida Arxivat 2007-02-09 a Wayback Machine.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Enterococcus_faecalis&oldid=27224916»\nDarrera modificació: 17 maig 2021 a les 00:10\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 17 maig 2021 a les 00:10.


Sistema seguretat en àrees perilloses.\nÀrees perilloses (HA)\nIniciSeguretat en el treball Àrees perilloses (HA)\nImplementació de solucions per a la prevenció de riscos laborals, per caigudes de persones a fosses o a cintes transportadores en el sector del reciclatge i, més concretament, en recuperadors de paper i cartró.\nClaitec ha realitzat la instal·lació de la solució d'àrees perilloses en més de 100 plantes de recuperació, protegint a tots els treballadors que operen en àrees perilloses. Ha fet possible, en casos de caigudes a les cintes transportadores, poder evitar l'accident -mortal en molts dels casos-, mitjançant parades automàtiques de la màquina.\nACCIDENTS ZERO = PARADES DE MÀQUINA EN DETECTAR CAIGUDES EN CINTES\nTots els operaris han de portar clauers electrònics (Tags), així com totes les màquines, amb les seves respectives cintes transportadores, han de tenir instal·lades antenes detectores, amb distàncies ajustables entre 1 i 5 metres, per detectar a la persona portadora del tag en cas de caiguda a la cinta. Automàticament es produeix una parada de la màquina, evitant un greu accident.\nAntenes detectores en màquina: Activador RFID.\nAntena verificació de clauers (tags).\nDetecció de persones quan s'ha produït una caiguda en màquines i cintes transportadores: Detecció regular i robusta entre 1 metre a 5 metres.\nParades de maquina en detectar el clauer d'una persona a la zona de pas de l'antena i la cinta.\nFacilitat d'instal·lació, amb projectes "clau en mà" per part de Claitec o de l'instal·lador local.\nDurabilitat i robustesa dels dispositius que conformen el sistema:\nSense afectació per vibració de motor.\nSense afectació per interferències entre antenes.\nSense afectació per estructures metàl·liques de les màquines.\nDetecció del clauer en qualsevol posició i amb cobriment de material.\nEvitem falses alarmes a causa de l'ajustament regular de les antenes.\nPremses i trituradores, compactadores.\nDeteccions perimetrals en fosses.


Imposició lingüística... - Xavier Serrahima: el racó de la paraula\nPosted on 30 de setembre de 2008 By Xavier Serrahima\tSense comentaris a Imposició lingüística…\nDiumenge passat Barcelona va viure una manifestació en contra de la “imposició lingüística” a l’ensenyament. No cal entrar a discutir quanta gent hi va assistir: els càlculs sempre són inexactes i subjectius, en un acte d’aquest tipus. I més i hem de confiar en les estimacions de la Guàrdia Urbana, que sembla fer servir un mètode aleatori per a determinar les quantitats de manifestants… Des de la desaparició del col·lectiu Contrastant, que oferia un sistema de càlcul ajustat als metres quadrats que ocupaven, no hi ha manera de saber-ho. Qui cregui que eren molts, que llegeixi diaris de tendència espanyola. Qui cregui que eren pocs, diaris de base nacional catalana… menys.\nEl que compta és que el que pretenien reivindicar era la defensa del bilingüisme “a l’ensenyament”. I, més en concret, demostrar el seu rebuig contra la “imposició lingüística a les nostres escoles”. En una primera aproximació, doncs, no deixa de resultar sorprenent que es limitessin a defensar el bilingüisme només a les escoles, en comptes de reclamar-lo arreu i per tot…\nTan sols el volen a les escoles, el bilingüisme? Consideren els convocants i els grups adherits que no cal reclamar-lo en cap altre àmbit social? Creuen que només és necessari als centres educatius? Són del parer que l’únic lloc on no es compleix el bilingüisme és als centres escolars? Creuen que només en aquest àmbit es produeix una “imposició lingüística”?\nMés que sorprendre’s per aquest fet, potser convé demanar-se per quin motiu no van gosar anar més enllà? No són els grans defensors del bilingüisme i de la llibertat idiomàtica? Com és que el reclamen només en aquest àmbit en concret?\nConvé que ho analitzem amb calma i profunditat. Com és possible que aquests grups que es defineixen a ells mateixos com a “no nacionalistes” no s’hagin ampliat les seves demandes i hagin reclamat contra la “imposició lingüística” en tots els àmbits socials? Per quina raó no demanaven un bilingüisme total i absolut, perfecte, del tot equilibrat, sense discriminacions de cap mena, en tots i cadascun dels àmbits del nostre país? Per què es limitaven a reclamar-lo, únicament i exclusiva, en l’àmbit escolar?\nCom deia en Raimon: <<Qui pregunta ja respon!>>. Ho reclamen a l’ensenyament perquè és l’únic sector de tot Catalunya on, d’acord amb la Llei de Normalització lingüística, la llengua que “s’imposa” es… la catalana! En tots els altres – televisió, ràdio, premsa escrita, cinema, música, etiquetatge, organismes públic i privats… – la llengua que “s’imposa” és… l’espanyola! Reclamar, doncs, la fi de la “imposició lingüística” en general implicaria exigir que s’acabés amb l’escandalosa discriminació del català en tots i cadascun dels àmbits que no siguin el pròpiament escolar…\nSuposaria, doncs, que aquests declarats “no nacionalistes” es prenguessin seriosament aquell seu principis bàsic – aprofitant, al mateix temps, per a demostrar que no defugen el populisme fàcil — que assegura que els drets de les persones estan sempre per damunt dels dels territoris… Estendre la crítica de la “imposició lingüística” a tots els àmbits posaria a prova la seva coherència política, en comportar reclamar al govern espanyol el compliment estricte del bilingüisme real, en tots els àmbits de Catalunya. En tots els àmbits, no pas en l’únic on el català té preeminència…!\nEssent com són “constitucionalistes” cal que rectifiquin urgentment i exigeixin a l’estat espanyol l’acompliment de l’article 3.3 de la seva llei de lleis, la Constitució, que estableix que “la riquesa de les diferents modalitats lingüístiques d’Espanya és un patrimoni cultural que serà objecte d’especial protecció”…\nParlem-ne\tTags:català, llengua catalana, llibertat\nPrevious Post: Laporta reclama igualtat de tracte…\nNext Post: Intolerància lingüística…


PESSEBRES I DIORAMES AL PEU DEL ROMEU - TOTLLEIDA\nPer jaumedelleida Última actualització Dic 31,2021\nPessebres i diorames nadalencs, exposats al PEU DEL ROMEU del carrer Major de Lleida, durant el NADAL de 2021, per distints mestres pessebristes. Tot i que s’hi exposen molts més diorames bíblics, en aquest vídeo solament hi figuren els relatius al temps de Nadal.\nEl “més clicat” ahir, 30 de desembre, a totlleida.cat NOTÍCIES. Diari digital de proximitat. Informació de confiança.


El Consell renuncia a 1,3 milions per reformar Can Weyler (Cristina Ros)\nEl Consell renuncia a 1,3 milions per reformar Can Weyler\nCosme Bonet admet que no pot complir els terminis dels fons estatutaris provinents de Turespaña\n4 min. Palma 27/05/2018 15:00\n651x366 Durant aquest mandat s’han fet obres d’emergència a la façana de Can Weyler. / ISAAC BUJ Durant aquest mandat s’han fet obres d’emergència a la façana de Can Weyler. / ISAAC BUJ\nHan passat gairebé vuit anys des que, el 7 de juliol de 2010, el Consell de Mallorca, aleshores presidit per Francina Armengol, va adquirir Can Weyler, el casal gòtic del carrer de la Pau de Palma, catalogat Bé d’Interès Cultural (BIC) des del 1993. Es va comprar al Bisbat per poc més d’1,5 milions d’euros, que eren la meitat d’una partida de 3,1 milions provinent de l’Instituto Español de Turismo (Turespaña), uns fons estatutaris finalistes per a l’adquisició i la rehabilitació de Can Weyler amb l’objectiu inicial que esdevingués centre d’interpretació dels recursos turístics de Mallorca.\nJa des dels primers informes encarregats, els tècnics advertien de les greus patologies que afectaven l’edifici i instaven el Consell que “limiti l’accés a l’edifici i que procedeixi a la retirada del mobiliari existent per deixar l’immoble sense cap sobrecàrrega”, a més de recomanar la urgent consolidació de l’edifici.\nAmb més d’1,5 milions, el Consell de Mallorca, com a propietari de Can Weyler, havia de fer les obres de rehabilitació i adequació del casal gòtic als usos prevists. I ho havia de fer, segons imposen els fons estatutaris, en els terminis establerts pel conveni, uns terminis que, després de dues sol·licituds de pròrroga demanades en el mandat de Maria Salom, expiren a finals d’aquest 2018.\nInacció i renúncia\nEn la darrera Comissió de Patrimoni, el conseller insular d’Economia i Hisenda, Cosme Bonet, com a responsable de Turisme a Mallorca i, per tant, responsable directe de Can Weyler, va expressar la incapacitat de dur a terme i concloure les obres en els terminis que s’imposen. Així, el Consell renuncia a 1,3 milions d’euros, que és la quantitat que restava del total de 3,1 milions cedits per Turespaña, després de l’adquisició de l’immoble i del pagament de diversos estudis i petites intervencions d’urgència.\nCosme Bonet ha declarat a l’'ARA Balears' que “informar el Govern que no s’arriba al termini que ens dona l’Instituto Español de Turismo i que, atès que no hi ha possibilitat de noves pròrrogues, hem de renunciar als 1,3 milions dels fons estatutaris, no vol dir que no tinguem la voluntat de fer la reforma. Can Weyler es rehabilitarà amb fons propis del Consell de Mallorca per esdevenir un centre d’interpretació del centre històric de Palma”.\nSegons el conseller, després de quatre anys de mandat de Maria Salom, durant els quals “no es va fer cap actuació a Can Weyler, el mes d’octubre del 2015 en vàrem reprendre les obres de consolidació, se’n va cosir la façana com a mesura més urgent. Aquestes obres acabaren el maig del 2016. De llavors ençà, estam en espera de l’estudi de Patrimoni. En tot cas, no negaré que en aquests tres anys no hem tingut la capacitat d’agilitar el procés que ha de concloure en la rehabilitació, però no renunciam a l’obra. Vàrem haver de prioritzar les obres d’emergència i després esperar que es fessin els treballs arqueològics”.\nS’ha de recordar que, el desembre de 2010, el Departament de Turisme, que dirigia la socialista Bel Oliver, tota vegada adquirit Can Weyler, va encarregar un estudi històric artístic de l’immoble a l’historiador Marià Carbonell i al geòleg Antonio Ruiz, un estudi també del subsol fet amb georadar que va concloure que el casal s’aixeca sobre les restes dels banys àrabs anomenats de Renovard de Malbosc, que apareixen identificats al 'Llibre del Repartiment'.\nEl president d’ARCA, Pere Ollers, va declarar ahir a l’'ARA Balears ' que desconeixien que el Consell renunciàs als fons estatutaris per a la reforma de Can Weyler. Mostrà la indignació de l’entitat que, durant molts anys, va tenir a Can Weyler la seva seu i va facilitar-ne la compra al Bisbat per part de l’Administració insular. “És un desastre sense pal·liatius”, exclamà Ollers. “Han passat dues legislatures per damunt Can Weyler i pràcticament no han fet res. És una qüestió d’urgència, però no hi ha cap voluntat de fer-hi res. És tristíssim veure com s’omplen la boca amb el patrimoni i després no fan res per recuperar un dels testimonis del gòtic civil més rellevants que hi ha a Ciutat, tenint en compte la possibilitat de trobar-hi els banys d’en Renovard. Podrien intervenir-hi demà mateix, però no ho fan”.


Entrenament ràpid i eficaç de 30'. Té com a objectiu modelar i tonificar els músculs del core: tronc, espatlles i malucs. Ajuda a augmentar l'equilibri, la mobilitat i la prevenció de lesions.\nEl CrossFit és un tipus d'entrenament d'exercicis funcionals, constantment variats, executats a alta intensitat. Un programa de força i condicionament físic total on treballaràs tant a nivell cardiovascular com de força en sessions express de 30 minuts.\nEl CrossFit és un tipus d'entrenament d'exercicis funcionals, constantment variats, executats a alta intensitat. Un...\nÉs una activitat basada en el ioga, el tai-txí, el pilates i la relaxació. A través d'aquesta activitat milloraràs la teva flexibilitat, la força general i a nivell de core, la teva postura i nivell de concentració a part de reduïr possibles nivells d'estrés.\nÉs una activitat basada en el ioga, el tai-txí, el pilates i la relaxació. A través d'aquesta activitat milloraràs la...\nTotes les activitats dirigides (cycling, body pump, body combat, pilates, tonificació, aeròbic, step...), però dirigides als nostres abonats/des més joves! (entre 16 i 21 anys)\nTotes les activitats dirigides (cycling, body pump, body combat, pilates, tonificació, aeròbic, step...), però...


Treballs de construcció a Roses i Empuriabrava, Costa Brava - Apivend\nObres i reformes integrals a Roses i Empuriabrava, Costa Brava\nA Apivend 2000 SL, realitzem reformes integrals (de cases, pisos, locals i oficines) i reformes parcials (cuina, bany, terrassa, etc) en la zona de Roses, Empuriabrava i localitats adjacents de la província de Girona i Costa Brava. Assessorant als nostres clients des de la nostra experiència, per a que es compleixin els seus objectius des del principi del projecte fins a la seva finalització.\nPosem a la seva disposició, la possibilitat de construir el xalet o vila que vostè desitgi, en la parcel·la millor ubicada segons el seu criteri, posant a la seva disposició un ampli ventall de possibilitats en quant al terreny a escollir.\nApivend 2000 SL, compte amb un grup de professionals qualificats, amb els quals abastem tots els gremis. Posem a la disposició dels clients tota la documentació necessària requerida per poder portar a terme la nostra activitat. Tots els nostres treballs es garanteixen per escrit.


[Opinió] Tots som totes | contrainfo.cat | Projecte contrainformatiu autogestionat de Mallorca\nPàgina principal » Defensa del català, Feminisme, sexualitats i antipatriarcat, Opinió\n[Opinió] Tots som totes\nPublicat per orxata dia 8 març 2012 – 19:463 Comentaris | 485 views\nEl difícil i recurrent debat sobre el llenguatge sexista torna a estar damunt la taula. Ara, és l’organització Endavant OSAN qui decideix entrar-hi de ple. I ho fa agafant el bou – que aquí no és l’espanyolisme, sinó el patriarcat – per les banyes.\nEn aquest sentit, és una llàstima no disposar del suport d’autoritats en la matèria i intel·lectuals compromesos com Gabriel Bibiloni. A ell li vull dir que compartim absolutament la preocupació per la llengua catalana així com, n’estic ben segur, el compromís contra les injustícies que patim.\nTanmateix, però, la proposta d’Endavant OSAN (decidida a l’Assemblea Nacional Extraordinària Antipatriarcal de finals de 2011) de rebutjar el masculí com a genèric, substituint-lo per mots col·lectius i, quan això no és possible, fent servir el femení com a genèric amb subjecte de persona em sembla molt encertada. I, el més important ara, perfectament defensable políticament i lingüística. És més, cal seguir-la. I exposaré el perquè.\nSe’ns explica que una cosa és el gènere gramatical de les paraules i una altra el sexe d’allò que indiquen. Que, per exemple, el gènere masculí (anomenat també gènere no marcat) poc té a veure amb el sexe masculí. Cert. Però en els mots on el sexe és rellevant (els referits a persones o animals) això no és així: hi ha una gairebé absoluta coincidència entre el gènere i el sexe: el no marcat amb el masculí i el sí marcat amb el femení. Precisament per això se’ls anomena així, masculí i femení, i no d’altra manera.\nLlavors, el problema el trobam quan amb la mateixa paraula de gènere gramatical masculí (o no marcat, tant és) volem anomenar a homes, per una banda, i també a homes i dones, per l’altra. És a dir, l’anomenat masculí com a genèric (per exemple: “tots els treballadors fan vaga”). Aquest ús, sovint força confós, sí inclou les dones, però ocultant-les i fent-les invisibles. Les dones hi són, però en petit, a segona línia i sense fer renou, que aquí estam els homes. Això és sexisme lingüístic i, per tant, també ho hem de combatre.\nN’hi ha prou amb utilitzar termes col·lectius (com poble o gent) o el femení com a genèric referint-nos al subjecte persones. I si cal, per evitar confusió, desglossam en ells i elles o moltíssimes altres opcions. Tot, sempre, absolutament normatiu.\nEl que no se’ns explica és per què casualment és el gènere no marcat (el masculí) el que inclou el femení. Se’ns fa veure que és quelcom natural, lògic, tradicional. Però no és gens agosarat pensar que aquest ús té el seu origen i tradició en el patriarcat. No és casual que la històrica (i actual) major projecció social dels homes també es manifestàs en una major masculinització del llenguatge; així com la constant minorització social de la dona, igualment, es reflectís (i encara ara ho fa) en la seva ocultació de la parla quotidiana.\nEns diuen, i tenen raó, que acabar amb el masculí com a genèric i utilitzar el llenguatge en femení és un canvi que afecta a l’estructura profunda de la llengua. I tant que sí! Era d’esperar que volent acabar amb el patriarcat s’haguessin de “tocar” els fonaments bàsics, tant de la nostra societat com de la llengua en què s’expressa aquesta. És cert. Però que se’ns expliqui quins terribles problemes ocasionarà aquest nou ús proposat. Perquè jo no en veig cap. Ans al contrari, com la metàfora de l’olivera, és precisament la flexibilitat la que reforçarà el català: serà una llengua adaptada als nous temps i que, a més a més, empenyerà pels que han de venir.\nTambé ens diuen que és un ús artificiós i sense tradició. Aquests dos arguments també són certs. És artificiós, sí, però no menys que algunes de les propostes que ens arriben per part de les autoritats lingüístiques (com ara Gabriel Bibiloni: Helena, Henric, la Pobla (per Sa Pobla), crocodil, estatística…) Propostes que, molt sovint, les professores divulgam en la nostra tasca docent per tal d’intentar que deixin de ser “artificioses” i esdevenguin “normals”. I quant a la tradició… Ja se sap, algunes tradicions millor oblidar-les i substituir-les per altres de noves i millors per a la societat.\nQuan se’ns invoca l’economia del llenguatge, em sembla estar escoltant la patronal quan parla de la crisi i les retallades. Aquí som jutge i part: qui té el poder de retallar retalla, però segons els seus interessos. Per economia (ara lingüística) retallam i, justament, ens quedam amb el masculí com a genèric i fem invisibles les dones. I per cert, és mentida que sempre seguim aquest principi d’economia del llenguatge, no ho fa la classe política i moltes empreses a l’hora de vendre el seu producte. Llavors sí que se n’adonen que el masculí com a genèric no abraça del tot les dones, i clar, les fan presents, ja sigui amb el femení com a genèric o desglossant.\nTampoc no podem acceptar la fal·làcia de dir que el patriarcat és un problema social totalment deslligat del llenguatge, amb qui no hi té res a veure. Ja fa temps que la filosofia del llenguatge ens explicà l’estreta relació entre ideologia, llengua i poder: la llengua no només anomena la realitat, sinó que la crea i, si es vol, la modifica. També, conscientment o inconscient, la pot consolidar. Ignorar tot això seria negar el potencial del llenguatge en el canvi social.\nSempre se’ns ha explicat que la llengua és més que un simple mitjà de comunicació, és la representació col·lectiva d’una manera de pensar i ser en aquest món, la nostra. Se’ns dubte és així. Realment, allò que parlam avui dia és la conseqüència de la nostra història, per una banda, i així com som avui dia, per l’altra. Si la nostra societat ha estat històricament i encara avui és patriarcal, és d’imaginar-se que això no haurà influït en la nostra manera de parlar? I no haurà penetrat, inclús, en l’estructura més profunda de la llengua? És així, no és concebible que la llengua s’hagi mantingut pura. Ni la gramàtica catalana ni l’ús lingüístic han caigut del cel: no s’han format en una atmosfera asèptica ni en una societat ideal. Són construccions humanes (socials, històriques i ideològiques) principalment masculines, que eren i són les que ostenten el poder.\nA la proposta d’Endavant, potser hi hagi alguna mancança: és un camí que tot just començam i durant el recorregut del qual potser haguem de rectificar en algunes qüestions. Ja ho veurem… Com també es veurà quina acceptació té la iniciativa. Però sigui quina sigui, sempre hi sortirem guanyant: pot quedar en un ús només emblemàtic que motivi reflexions i canvis d’actitud o, per contra, impulsada per gran part dels moviments socials pot esdevenir una nova manera de parlar per part de la nostra societat. Per tot això, que no és poc, cal la implicació constructiva de les autoritats del món acadèmic, sense immobilisme ni menyspreus, si no volen quedar al marge de l’avenç.\nEntre totes farem una societat millor, sense “inclusions” que fan invisible. En definitiva, on la dona ocupi el seu lloc, també en el llenguatge.\nDavid Pujol, professor de secundària i militant d’Endavant Mallorca\n8 març 2012 a les 20:02\nMagnífic article! Molt ben explicat.\n9 març 2012 a les 16:43\nEl que no entenc és perquè és més natural escriure en femení com a gènere no marcat que en masculí. Si no hi hagués hagut mai patriarcat es faria així amb naturalitat? Això no implica substituir un patriarcat per un matriarcat on els homes estiguin en un segon pla sense fer renou?\n4 març 2013 a les 23:53\nÉs tan natural tenir el gènere masculí com a no marcat com ho és tenir el femení. Per això hi ha llengües amb el femení no marcat, i no repercuteix en la forma d’organització social. En aquest cas és atzar, és així. De fet, però, el que és més natural és que la llengua no tingui gènere, és a dir, que tingui gènere únic, com ara és el cas de l’anglès i altres llengües, en total el 85% de les llengües del món. Les llengües amb distinció de gènere són minoria, i encara excloent, dins d’aquestes, llengües amb més de dos gèneres, cosa que, per tant, exclou també la possibilitat d’establir la correlació gènere gramatical-sexe-fet cultural.\nParlar de fets lingüístics prenent en compte només la realitat de la llengua catalana (o francesa, o italiana, o X) és un error bàsic d’anàlisi, en tant que la facultat del llenguatge és universal i la descripció d’aquests fets ha de tenir en compte els denominats universals lingüístics.


Acords del Ple del Consell Comarcal del 26 de juny de 2006 - Consell Comarcal de la Ribera d'Ebre\nAcords del Ple del Consell Comarcal del 26 de juny de 2006\nEl Consell Comarcal de la Ribera d’Ebre va celebrar sessió plenària el dia 26 de juny de 2006. Els principals acords adoptats van ser els següents (si no es diu res, per unanimitat):\n1. Es va llegir i es va aprovar l’acta de la sessió anterior.\n2. Es va aprovar el conveni anual entre el Consell Comarcal de la Ribera d’Ebmre i l’Agència Catalana de Consum de la Generalitat per a la coordinació de l’activitat en matèria de consum. El conveni preveu una aportació econòmica al Consell Comarcal per valor de 29.500 euros durant el 2006..\n3. Es va aprovar el conveni entre el Consell Comarcal de la Ribera d’Ebre i el Departament de Medi Ambient i Habitatge de la Generalitat relatiu a l’Oficina d’Habitatge de la Ribera d’Ebre. El conveni preveu una aportació econòmica al Consell Comarcal per part del Departament de 22.000 euros durant el 2006.\n4. Es va aprovar una modificació del pressupost del Consell Comarcal per a 2006, de suplement i habilitació de crèdits finançats pel romanent líquid de tresoreria de l’any 2005 i nous i/o majors ingressos. Es van habilitar partides per import d’1,1 milions d’euros per a operacions ordinàries i per a l’adquisió d’un solar, construcció d’una nau i adquisió de maquinària per a arranjar . També es va aprovar ampliar una partida existent amb 610.000 euros per a l’adequació de les instal·lacions de la seu comarcal.\n5. Es van ratificar diversos decrets de Presidència.\n6. Es va efectuar la sessió de control i fiscalització dels òrgans de govern.\n7. El president va fer públiques diverses informacions d’interès als consellers, entre les quals l’entrada en servei el proper curs d’una Escola Oficial d’Idiomes a la comarca.\n8. El Ple va finalitzar amb un torn de precs i preguntes.


Iniciem la recerca documental | Cinema en curs\nInstitut Castellet (Sant Vicenç de Castellet) - Documental - 4t ESO\nIniciem la recerca documental\nDocumental - Documentació i recerca (documental)\nAquest any el grup de Cinema en Curs farem un film documental. Encara no sabem ben bé sobre què tractarà el nostre film, però ens hem posat com a punt de partida dialogar amb persones que han anat a viure lluny del seu lloc d’origen.\nVolíem parlar amb persones que haguessin viscut en altres llocs, llunyans o propers, i saber com era l’experiència d’arribar a un lloc nou, on no hi coneixes res ni ningú. A partir d’aquí també volíem saber quines emocions sentien sabent que anirien a un lloc desconegut, si estaven espantats, il·lusionats i de quina manera van gestionar totes aquestes emocions.\nA l’institut tenim l’aula d’acollida i dos dels seus alumnes, l’ Amadou, que ve de Guinea Conakry, i el Syed, que ve de l’ Iran, van venir i els hi vam poder fer preguntes sobre el que teníem curiositat en relació a la seva experiència d’arribar a un lloc nou tan allunyat de les seves realitats culturals.\nEns van explicar les seves experiències, com es van sentir a l’ arribar a un lloc nou i deixar el de sempre, com i amb qui van venir i perquè ho van fer. També ens van explicar com s`havien integrat al nou entorn, a la nova gent, al nou idioma i a la nova cultura i què els hi havia agradat més, quines dificultats havien trobat i d’altres curiositats.\nEls estem molt agraïts i segur que ens servirà molt ja que no tots hem viscut una arribada a un lloc nou i poder veure diferents punts de vista enriqueix molt els nostres coneixements sobre el tema. Ha sigut, de ben segur, un bon inici de la investigació de l’àmbit del projecte.\nA partir d’aquí, tots hem buscat persones properes a nosaltres que ens poguessin servir de testimonis per explicar com ells personalment van passar aquesta experiència de canviar de lloc.\nArticles del taller: Institut Castellet (Sant Vicenç de Castellet) - Documental - 4t ESO (10)\nDocumental Plans d’exploració, localitzacions, planificació\nExploració - Estació\nHem anat a fer exploracions a l'estació de Sant Vicenç de Castellet.\nDocumental Paràmetres Visionats: Fragments a classe\nHem fet una pràctica de profunditat de camp acompanyats pel nostre cineasta....\nHem fet una pràctica amb la càmera de fotos per conèixer i jugar amb les òptiques....\nHem començat a treballar els paràmetres cinematogràfics a partir de la llum....\nDocumental Documentació i recerca (documental)\nAquest any el grup de Cinema en Curs farem un film documental. Encara no sabem ben bé sobre què tractarà el nostre film, però ens hem posat com a punt...\nUs presentem els nostres primers tràvelings....\nPrimers diaris d'espai\nCompartim amb nosaltres aquest quatre diaris d'espai. ...\nBon dia! Inspirats en David Perlov, aquests són els nostres plans des de les finestres de l'insitut.\nPrimera sessió amb el cineasta\nEl passat dimarts dia 26 de setembre vam conèixer el nostre cineasta, en Jordi Morató. Ell ens ajudarà a realitzar el nostre documental i ens donarà consells...\nSom el grup d'alumnes de 4t d'ESO de l'Institut Castellet que fem el taller de Cinema en curs....


Funeràries — Ajuntament de Rubí\nSou a: Inici / La teva ciutat / Serveis funeraris / Funeràries\nEn l’actualitat, els serveis funeraris es presten en règim de lliure mercat: qualsevol empresa del sector pot oferir aquest servei a Rubí. Les empreses de serveis funeraris han de respectar la llibertat d’elecció i vetllar perquè aquesta sigui efectiva en tot moment. Els familiars o cercles propers de la persona difunta que disposin del poder de decisió tenen dret de poder escollir lliurement i amb facilitat l’empresa de serveis funeraris que considerin més adequada, independentment del lloc de defunció i/o del lloc d’inhumació o incineració.\nLes activitats i funcions habituals que presten els operadors de serveis funeraris són:\nInformació i suport per a la realització dels tràmits administratius preceptius\nPràctiques higièniques en el cadàver\nSubministrament de fèretres i urnes cineràries\nCol·locació en el fèretre i transport des del domicili de la defunció fins al domicili mortuori, així com fins al lloc d’inhumació o cremació\nFuncions de tanatori\nTanatopràxia, tanatoestètica i pràctiques sanitàries obligatòries\nServei de sales de vetlla\nQualsevol que requereixi l’ús d’instal·lacions específiques\nOrganització de cerimònies segons els usos i costums socials i religiosos\nLloguer de vehicles d’acompanyament\nGestions davant les organitzacions religioses, etc.\nLa liberalització dels serveis funeraris es va materialitzar en el Reial Decret Llei 7/1996 i posteriorment, pel cas de Catalunya, en el Decret Legislatiu 3/2010, que modificava la Llei 2/1997.\nAnteriorment a aquesta legislació, els ajuntaments estaven obligats a garantir la prestació dels serveis funeraris. És per això que, en data 27 de gener de 1984, el Ple Municipal va atorgar la concessió del servei de pompes fúnebres a l’empresa Funerària Montserrat Truyols, S.A. i, en data 23 de setembre de 1994, va ampliar el termini de la concessió a canvi de la construcció de l’edifici del tanatori. El contracte de concessió entre l’Ajuntament i l’empresa Funerària Montserrat Truyols, S.A. finalitza el 27 de gener de 2034.\nConcessió de serveis funeraris\nTarifes vigents dels serveis funeraris\nL’existència d’aquest contracte no implica que la ciutadania de Rubí estigui obligada a contractar l’empresa adjudicatària. Tal com s’ha explicat, els serveis funeraris es presten en règim de lliure mercat.\nAdreces de contacte d’empreses de serveis funeraris instal·lades al municipi, a municipis propers i d’altres:\nFunerària Montserrat Truyols, S.A. (http://www.truyols.com)\nFunerària de Terrassa (http://funerariaterrassa.cat)\nTorra, S.A. Serveis funeraris de Sabadell (http://www.funerariatorra.com)\nPomfusa, S.A. (http://www.pomfusa.com)\nÀltima Serveis Funeraris Integrals (http://www.altima-sfi.com)


Estàs aquí:Inici / Actualitat / La sortida guiada al Museu del Ter, tot un referent per al patrimoni industrial d’Alfarràs.\nAquest dissabte passat es va fer el viatge a Manlleu, a visitar dos elements històrics dels voltants de manlleu, el Museu del Ter i Can Sanglas i la colònia Rusiñol “Can Remisa”.\nUn viatge al passat tèxtil del Ter, paisatges tèxtils paral·lels, tot un referent per la gestió de patrimoni industrial d’Alfarràs, la Colònia Casals, la fàbrica Viladés i el Moli d’Alfarràs amb el canal de Pinyana. Una sortida acompanyada per més de 70 veïns d’Alfarràs i pobles del voltant, dedicada a la sensibilització i a l’estima per a la conservació del patrimoni i la memòria obrera.\nEl museu del Ter es troba en l’edifici de l’antiga filatura de cotó de Can Sanglas, una de les primeres fàbriques del riu que es van construir a Manlleu i està situada al final dels més de dos quilòmetres del Canal Industrial del Ter, un dels més emblemàtics de la industrialització catalana.\nEn el tram de 45 quilòmetres del riu Ter, al segle XIX s’hi van instal·lar 33 fàbriques tèxtils, totes elles eren de filats, només feien fil.\nEls més de 70 veïns d’Alfarràs i pobles del voltant, van poder visitar tot el museu amb l’exposició de maquinària tèxtil, entre la qual, van conèixer i recordar el procés de fabricació del fil i van poder veure el funcionament de la famosa turbina hidràulica Fontaine (com la que hi havia a les fàbriques d’Alfarràs) i que a través de la turbina, encara fabriquen llum i en treuen un rendiment econòmic. També van veure en funcionament màquines tan antigues, com les contínues, la carda, el batan, etc.\nDurant la visita guiada al Museu, es va poder veure, un altre cop, la figura de les dones a les fàbriques. Un 80% de les persones que hi treballaven, eren dones., igual que passava a les fàbriques de Filatures Casals i Viladés.\nLa fàbrica de Can Sanglas (avui seu del Museu del Ter), abans de ser una fàbrica, era un Molí, un cas paral·lel del qual va passar a la fàbrica Viladés, i a l’evolucionar amb la maquinària, el que va suposar substituir la roda hidràulica que feien anar els molins per la turbina hidràulica. Això va fer que després del Molí, s’hi instal·lés una fàbrica de filats, perquè la turbina hidràulica aprofitava més la força de l’aigua.\nPetit recull fotogràfic del Museu del Ter “Can Sanglas”\nTurbina en funcionament\nEn acabar la visita al Museu del Ter, es va fer una segona visita guiada a la Colònia Rusiñol “Can Remisa”\nAquesta colònia és de 1866 des de que s’hi van instal·lar els industrials Reticent. Després, el 1870, l’avi de Santiango Rusiñol, va adquirir Ca Reticent, per convertir-la en la Fàbrica de Filats i Teixits de Cotó de Jaime Rusiñol. Està situada a la carretera de Manlleu i es pot visitar la casa de l’amo, els jardins i un dels edificis d’arquitectura romàntica i modernista.\nCan Remisa comptava amb habitatges, una capella, un economat, una fonda i una petita escola. Al llarg de la dècada de 1880 la família Rusiñol va ampliar la colònia i va construir un imponent casal batejat per Santiago Rusiñol com el Cau Faluga, una veritable joia del modernisme industrial.\nLa restauració del Cau Faluga per convertir-lo en restaurant ha significat la recuperació d’un dels edificis més destacats del patrimoni industrial del Ter.\nAquesta última fàbrica fa 10 anys que la van tancar, i durant la visita, es va poder veure encara bobines de fil, teixits, un mostrari de les diverses classes de cotó que es treballava i l’evolució d’aquest a materials més sintètics. També es va poder veure una petita part de la maquinària en funcionament, les contínues.\nPetit recull fotogràfic de la Colònia Rusiñol\nDes d’aquí agraïm als veïns d’Alfarràs i dels pobles del voltan que ens van acompanyar a conèixer aquests dos elements històrics i industrials destacats i de l’època de la revolució industrial, on molts dels presents, s’hi van sentir indenficats, on gran part de les seves vides laborals i familiars, van transcórrer dins de les Colònies i les fàbriques de tèxtils.\nAquesta sortida va estar organitzada per l’Ajuntament d’Alfarràs, amb la col·laboració del Museu del Ter, que forma part del Sistema Territorial del mNACTEC (Museu Nacional de la Ciència i de la Tècnica de Catalunya).\nArxivat com a: Actualitat, agenda activitats, Patrimoni industrial i tèxti Etiquetat com a: fàbriques tèxtils


Four-Bedroom Holiday home in Tranekær 2 Tranekaer Dinamarca - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 241 allotjaments a Tranekaer.\nSnode Hesselbjerg, Tranekaer, Dinamarca - Veure al mapa\nMés informació sobre Four-Bedroom Holiday home in Tranekær 2\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Tranekaer, Four-Bedroom Holiday home in Tranekær 2 és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nFour-Bedroom Holiday home in Tranekær 2 ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb banyera hidromassatge, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable, reproductor de DVD/CD, nevera a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Four-Bedroom Holiday home in Tranekær 2 la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Tranekaer.\nCal que informeu el Four-Bedroom Holiday home in Tranekær 2 de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació. Cal abonar l’import total de la reserva abans de l’arribada. Dancenter t'enviarà una confirmació amb tota la informació del pagament. Un cop hagin rebut el pagament, t'enviaran un e-mail amb les dades de l’establiment, com ara l’adreça i el lloc on has de recollir les claus. Les despeses de l'electricitat no estan incloses en el preu i caldrà abonar-les el dia sortida en funció del consum del client.


Bergh View Ciutat del Cap Sud-Àfrica - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\n130 Pentz Drive, Flamingo Vlei, Blouberg, Bloubergstrand, Ciutat del Cap, Sud-Àfrica, 7441\nbasat en 18 comentaris "Everything was perfect!\nGermany Vista exterior\n16,86 Aeroport internacional de ciutat del cap (CPT)\n129,85 Aeroport de Robertson (ROD)\n11,93 Estació de Ciutat del Cap\n12,86 Parada de Bus MyCiti Bus Service Roeland\n3,13 Mediclinic Milnerton\n0,90 Clicks Pharmacy\n1,05 Pick n Pay\nSobre Bergh View\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Ciutat del Cap, no busqui més enllà de Bergh View. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. A Bergh View, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos habitació familiar. Totes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. Camp de golf (a 3 km), piscina exterior de l'hotel, són llocs ideals per a relaxar-se després d'un llarg dia. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Bergh View no troba competidors en cap categoria.\nCal que informeu el Bergh View de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.


Actualitat archivos - Blog\nBlog / Archivo por Categoría "Actualitat"\nValorant la verema 2018\nLa verema 2018 ja ha arrencat a pràcticament totes les DO’s on Cellers Unió té presencia. La més recent ha estat la DOQ Priorat on els treballs s’han iniciat recentment... Llegeix més →\nGranissat de vi? Aprèn a fer-lo!\nCom sembla que la calor encara té intenció de passar una bona temporadeta entre nosaltres, us posarem una coseta ben refrescant: granissat de vi! La proposta, com no podia ser... Llegeix més →\nGarnatxa Blanca, una de les varietats del moment\nDarrerament hem vist les varietats de raïm garnatxa prendre pes en el mercat internacional i aconseguir premis d’alta volada. Sabíeu que la blanca, és una de les més valorades pels... Llegeix més →\nLlibres de vi per regalar (o autoregalar-te) aquest Sant Jordi.\nS’acosta la diada de Sant Jordi i no volem deixar passar l’oportunitat de proposar-vos algunes publicacions interessants editades recentment a l'entorn del vi. Guies amb informació i puntuacions de vins catalans; llibres... Llegeix més →\nÉs temps de vi i calçots\nAvui parlarem de calçots...i d’un dels seus grans acompanyants: el vi. Diuen que es poden fer al microones i que arrebossats o en tempura no estan malament...Però res de tot... Llegeix més →\nAlgunes Apps de vins per al teu smartphone\nLa revolució digital fa temps que ha arribat al món dels vins. Avui en dia només fent una foto a l'etiqueta d'una ampolla de vi, ja podem tenir bastanta informació... Llegeix més →


Proposta inicial Diàlegs amb l’entorn / Narratives en construcció | Grups de treball LABmediació\nProposta inicial Diàlegs amb l’entorn / Narratives en construcció\nAquest és un projecte col·laboratiu d’exploració de l’entorn a través de l’intercanvi cultural entre col·lectius diversos (escoles, associacions, etc.) que comparteixen un mateix context (barri, ciutat…).\nEl propòsit del projecte és explorar el teixit social i cultural compartit a través del diàleg entre els diversos col·lectius implicats mitjançant metodologies artístiques, etnogràfiques, visuals, d’arxiu…\nEl projecte es concretarà en tantes propostes com contextos d’intervenció s’involucrin i respondrà a les necessitats a l’enfocament dels col·lectius implicats. Tanmateix, el fil conductor que els connecta és una concepció educativa que desborda allò escolar i que es vincula amb les pràctiques d’aprenentatge comunitari, algunes pràctiques artístiques contemporànies i l’activisme social.\nEl projecte aporta la possibilitat de participar en una experiència compartida d’aprenentatge i recerca en què (en funció del posicionament i les possibilitats des d’on s’incorpori cadascú) el participant pot aportar coneixements, experiència, mitjans o infraestructures o rebre’n d’altres agents implicats i gaudir de l’intercanvi cultural que aquesta transacció possibiliti.\nDesenvolupar estratègies per posar en relació els col·lectius, organitzacions o centres amb el seu entorn.\nFomentar la cohesió, la convivència i el treball cooperatiu entre els diversos membres de les comunitats implicades.\nPortar a la pràctica diferents maneres d’explorar i conèixer l’entorn, així com utilitzar diferents llenguatges (literari, visual, audiovisual…) per concretar les descobertes.\nAfavorir la implicació, l’empatia i la participació del teixit social del barri a partir de la interrelació dels treballs transversals que generin els diferents agents implicats.\nGenerar narratives visuals contemporànies a partir de la investigació del patrimoni i les persones: en relació amb el veïnatge, als centres escolars de la zona, amb el centre cívic, altres grups.\nDonar visibilitat al projecte més enllà de l’àmbit estricte del Centre d’Art, com pot ser la comunitat educativa, els artistes, altres espais de la ciutat, el centre cívic, el barri, etc.\nElaborar una xarxa de comunicació/plataforma TIC per donar visibilitat, difusió i intercanvi d’idees al projecte i les propostes i construcció – en xarxa – de noves o altres narratives.\nEl caràcter innovador del projecte i el fet que implica diversos col·lectius que no acostumen a treballar plegats.\nEl coneixement del barri i el seu context sociocultural antropològic.\nEl foment de la participació ciutadana.\nLa transversalitat del currículum en l’educació formal.\nLa recerca i la difusió del patrimoni.\nLa interrelació entre artistes, docents i públics.\nLa por a sortir de la rutina diària per part de tots.\nEl caos en la participació i implicació de molts agents.\nEls recursos econòmics escassos.\nL’elaboració i la definició del projecte, ja que es tracta d’un procés participatiu.\nEn la proposta inicial que va sorgir de l’Obert per Reflexió hi van col·laborar:\nDavid Balsells / Chantal Grande, Fundació Forvm / SCAN Tarragona\nToni Carrasco / Ester Ferrando / Magda Murillo / Alfred Porres / Eloïsa Valero, Grup de recerca per la formació docent ICE\nCecília Lobel, L&B art + comunicació\nAlbert Macaya, Ciències de l’Educació de la URV\nJoan Pascual, L’Ovella Vermella\nAkim Qui, Asociación Espíritu Libre\nJosep Salmeron / Isabel Taixés, IES Gabriel Ferrater\nNúria Serra / Marisa Suárez, MAMT Pedagògic\nÀngels Torras, Institut Municipal d’Educació de Tarragona


Cristina Hoyos i Salvador Távora entren a l'Acadèmia d'Arts Escèniques\nAdmesos com a membres d'honor en un acte emmarcat dins el Fest, Festival d'Arts Escèniques de Sevilla\nLa Fundació SGAE i el Patronat de l'Alhambra i el Generalife de Granada continuen aquest divendres 13 de gener amb el cicle d'estrenes de lectures dramatitzades 'El teatre es llegeix en l'Alhambra', una proposta en col·laboració amb l'Associació Encompañía, que inaugura 2017 amb la representació de l'obra 'Les cançons que els cantaven als nens', de Raúl Dans (XXIV Premi SGAE de Teatre Jardiel Poncela - 2015). El muntatge, d'uns 90 minuts de durada, està indicat per a un públic adult, que tindrà lliure...\nExitosa presentació a la Biblioteca Nacional d'Espanya, el passat dia 12 de desembre, del projecte El Quixot universal. Segle XXI.\nPREMIS TEATRE ATENEU 2015-2016\nMàlaga s'ha consolidat com el referent cultural del sud d'Europa, però l'enorme potencial que té en les arts escèniques no té la repercussió que mereix en la interessant oferta pública i privada en tots els àmbits de la cultura de la ciutat. En aquest sentit felicitem la nova producció i exhibició pròpia de Factoria Echegaray, a la qual l'Ateneu de Màlaga, conscient de la importància del teatre i els mínims reconeixements que hi ha a les companyies malaguenyes, que demostren cada any una...\nEls ateneus andalusos i catalans reclamen una reducció fiscal per a la Cultura\nIII Fòrum Ateneus 2016\nL'Ateneu de Mairena de l'Aljarafe ha acollit el II Fòrum Ateneus organitzat per la Federació d'Ateneus d'Andalusia i la Federació d'Ateneus de Catalunya. Els ateneus són escoles de democràcia, cultura i llibertat; espais de cooperació intergeneracional i àgores de pensament crític enfront de l'individualisme creixent. Uns setanta membres de trenta entitats ateneísticas s'han trobat aquest dissabte, 12 de novembre, al II Fòrum d'Ateneus celebrat a l'Ateneu de Mairena de l'Aljarafe (Sevilla). La...\nFederació Ateneus d'Andalusia a Eutopía16\nFestival de la creació cultural jove.\nLa Federació Ateneus d'Andalusia va estar present en ll Festival Eutopía el passat 22 de setembre amb dues activitats culturals "Amb mirada de dona", una performance i un debat, que "feminizarán" aquesta cita amb la creació jove. Po matí, un col·lectiu de joves ateneistes de Màlaga van posar en escena La Performance Vulva al bulevard de Gran Capità, la plaça de les Tendillas i al carrer Cruz Conde. Un total de 12 artistes multidisciplinars van representar pels carrers de la ciutat una escenografia original en la qual...\nL'Ateneu de Màlaga, fidel als seus principis fundacionals, pretén fomentar un debat públic sobre la reiniciació democràtica, procés que suposa el retorn dels fonaments ètics de la política i de la comunicació, i la implicació d'una ciutadania formada i informada que exigeixi a els polítics respostes justes i eficaces als seus problemes. La crisi econòmica ha revelat una crisi política que afecta greument la legitimitat de les institucions ia la credibilitat dels actors públics. El progressiu...\nEl "ànima" de La Carboneria de Sevilla es trasllada.\nEl desnonament i tancament d'una part del local ve per part dels seus propietaris, els amos de l'Hotel dels Mercaders SL\nMalgrat el desnonament parcial, seguirà estant activa des del seu pati, al qual s'accedeix pel carrer Céspedes 21 i no per Levíes, com es feia fins ara.\nEn 1858, veu la seva llum l'Ateneu Literari, Artístic i Científic de Cadis, i avui 18 de juliol celebra la seva 158 aniversari, això no és una casualitat, això s'entronca en el substrat social i cultural que Cadis tenia. El liberalisme gadità i aquest afany cultural ja eren senyals d'identitat del poble gadità. Gregorio Marañón, en el seu pròleg del llibre de Ramon Solís L'Cadis de les Corts, diu "Cadis al principi del segle XIX, era de totes les ciutats espanyoles la que per la seva cultura, la seva fermesa,...\nL'objectiu d'aquesta iniciativa era la conscienciació sobre la importància que la UNESCO inclogui Lloc dels Dòlmens d'Antequera que comprèn Els Dòlmens, El Torcal i la Penya dels Enamorats, al seu catàleg de Patrimoni de la Humanitat. El lema "Pedra sobre Pedra" defineix no només l'estructura física dels llocs, també evoca el camí seguit per l'ésser humà fins avui. És un gest de complicitat a la ciutat, la seva història i la seva fisonomia i és comprensible en tots els idiomes. Per...\nLa Casa Invisible demana l'adjudicació de l'edifici després de "complir el darrer requisit".\nEl 14 d'abril van presentar el projecte bàsic de rehabilitació de l'edifici.\nLa Fundació dels Comuns ha estat declarada d'interès públic, requisit últim exigit per l'Ajuntament de Màlaga per a formalitzar l'adjudicació de l'edifici de carrer Nosquera, a la capital, a la Casa Invisible.\nReconeixement als Fundadors de l'Ateneu de Màlaga\nQui va ser fundador i president de l'Ateneu de Màlaga, Juan Antonio Lacomba Abellán, el passat divendres 06 de maig, va ser nomenat President d'Honor de l'Ateneu de Màlaga en el seu 50 aniversari. És medalla d'Andalusia i autor de la més important obra sobre la història d'Andalusia. L'acte es va celebrar a la Casa Palau del Jardí Botànic de la Concepció, on es va gaudir d'un exquisit concert «barroquísimo».


Celler Terra Remota | Celler a Sant Climent Sescebes Girona\nInici Cellers a l'Empordà Celler Terra Remota Tornar\nTel. 34 972 193 727 - Fax\nTerra Remota - Arquitecte Pepe Cortes-Nacho Ferrer\nSituació: Els Tallats, km. 6 carretera de Capmany GI602 - 17751 Sant Climent Sescebes (Girona)\nTerra Remota és un celler propietat del matrimoni format per Marc i Emma Bournazeau, d’origen francès, però amb arrels catalanes. En concret, l’avi d’Emma Bournazeau era un català que va marxar a França just acabada la Guerra Civil i es va instal·lar a Perpinyà. Terra Remota representa per a aquesta família –i especialment per a Claude Florensa, pare d’Emma- un retorn a la terra de procedència, la recuperació d’una identitat perduda i, en definitiva, un retorn als orígens que posa fi a la nostàlgia pròpia de qualsevol procés d’exili. El somni de la família comença a fer-se realitat l’any 2000, quan adquireix a l’Empordà els terrenys que avui ocupa Terra Remota. Un cop adquirida, els Bournazeau es van adonar de l’existència d’alguns vells peus de cep, que revelaven l’antiga dedicació al cultiu de la vinya en aquest lloc, abandonat com a conseqüència del boom turístic que va viure l’Empordà als anys 60. Aquest fet va contribuir a refermar la seva idea de dedicar la finca a la viticultura.\nEn aquest sentit, l’experiència de Marc Bournazeau va ser decisiva i és que la seva vinculació al negoci vitivinícola no és nova. En efecte, Marc Bournazeau ha liderat dos cellers abans d’aquest, un d’ells al seu país d’origen, França (Château Saint-Roch) i l’altre a Xile (Bodega Las Niñas). Aquest fet tindrà una transcendència decisiva en la configuració del projecte i de l’estil dels vins de Terra Remota. Amb Terra Remota, Marc Bournazeau ha volgut abocar a l’Empordà la seva dilatada experiència en el món, per aconseguir el millor d’aquesta terra.\nCabernet Sauvignon, Garnatxa, Syrah, Tempranillo / Ull de llebre, Chardonnay, Garnatxa Blanca\nTerra Remota és una finca indivisa de 40 Ha., enclavada als contraforts de la serra de l’Albera, un terreny a la falda prepirinenca amb terrenys de sauló, resultat dels processos d’erosió de la serra granítica, erosió afavorida per la tramuntana. Aquest terreny és interessant per a la viticultura, ja que no és fèrtil i facilita un bon drenatge. Per altra banda, altres parcel·les de la finca –la minoria- presenten un terreny de naturalesa granítica, típic de l’Albera. Al llarg de 2 anys, entre 2003 i 2004, es varen posar en cultiu 23 Ha. Tot i la necessitat prèvia de rompuda del terreny, el celler va mantenir petites zones del boscatge autòcton (pi, alzina, roure, matoll...), en la seva voluntat de respecte al medi ambient que el caracteritza. Són en total 12 parcel·les diferenciades on s’hi ha plantat varietats i clons de baixa producció. La idea ha estat mantenir en part la producció típica de la zona Empordà, per la qual cosa es va plantar Garnatxa Negra (6 Ha.), Garnatxa Blanca (1,5 Ha.) i Ull de Llebre (1 Ha.); tot i que també es van plantar varietats millorants de llarga tradició a França i provada aclimatació a l’Empordà, com Syrah (6 Ha.), Cabernet Sauvignon (6 Ha.) i Chardonnay (1 Ha.). La finca compta a més a més amb una parcel·la de 0,80 Ha. de Chenin Blanc en règim experimental.


Jo, que se'm disculpi l'estultícia, però no entenc absolutament res del que escriu aquest tal Almogàver.cat.\nSóc jo sol? M'he de preocupar per la meva salut mental?\nEn tot cas, passant a la qüestió central, jo el que faria des de l'INH és reflexionar profundament de quina manera des dels sectors del procés ultraespanyolista d'ERC-CUP-Convergència (llegeixi's en un mot: PSOE) se li paga el seu suport implícit i explícit a tal procés-de-ja-no-se-sap-què. Més aviat la tal campanya deu figurar entre els pactes d'ERC etc. amb el PSOE.\nL'INH sabrà què fa. Ara, la resta no crec pas que perjudiqui l'INH. La campanya que han engegat és com d'apologia de consum propi. Els quatre que engatussin, ja val més així, de curts que deuen ser. Per no dir que ja ho estaven, d'engatussats. La resta, és publicitat gratuïta. Tot i que suposo que hi hauran noves sorpreses de locals que se us negaran etc. vés a saber, què sé jo. Però quin altre mal pot haver-hi amb tot plegat, mentre no cremin ningú a la foguera? Tot arribarà... Per això: que mentrestant jo no em xusclaria el dit.\nPer Expert el 26 de febrer de 2020 a les 17:25 0 0\nNo sé si és convenient, però sembla que és posen quelcom faltons aquests "portents del linxament" Ara almenys un d'aquest portents des-aprecia al Professor Charles J. Merrill i diu a més, que no està d'acord amb en Bilbeny suposo que vers la teoria de la catalanitat d'en Colom. Bé, sembla que un simple vídeo, contradiu les seves inexactes ximpleries; repassem si us plau aquest vídeo. Crec que mereix la vostra atenció i temps.\nSecrets from the Grave https://youtu.be/V9odAoY6fow\nLes barbaritats del Baydal són pròpies del seminari franciscà de Benissa (Marina Alta) d'on ell és originari.\nPublicat a Nacio Digital:\nPer almogaver.cat el 26 de febrer de 2020 a les 00:31 4 0\nTinc la sensació que aquesta colla de doctors de pa sucat amb oli estarien a favor de prohibir la llibertat d'opinió. Allò que hem sentit a dir tantes vegades de que tot es opinable, sembla que aviat no es podrà dir, especialment si el tema té a veure amb la història de Catalunya.\nEl llibre " Pseudohistoria contra Catalunya " és una reacció furibunda contra la opinió d'en Jordi Bilbeny en gran mesura i contra l'INH en menor mesura. Que valents la colla de doctors emparats per la Real Acadèmia de Madrid ! . Estem assistint a una reacció espanyolista de manual, aquests doctors em recorden a la Soraya - " Hemos descabezado al INH " . No és de nota - Cum laude - . Tot el contrari\nUn país que ha viscut aterrit i enganyat per la dictadura, la monarquia absolutista, d'origen francès, i suportant la seva propaganda de el règim, tants anys !. Alguns intel·lectuals responen a la recurrent por, inconscient, a desaprendre les seves realitats deformades. ndavant, Sr. Bilbeny, admirat, pel seu rigor i valientía. Els Covards no veuen ni les evidències, i quan hi ha hipòtesis d'estudis en curs no poden evitar intentar destruir. Felicitacions Sr. Bilbeny i companyia\nSi no hi haguera hagut un Bilbeny, se l'hauria d'haver inventat i si no hi haguera hagut un Vila, també se l'hauria d'haver inventat, en un país tan orfe i franciscà com el nostre. En canvi de mandarins i comerciants n'anem sobrats, els podríem exportar.


Aquest és el segon poema en el número de Papers de Versàlia dedicat a Paul Éluard. A «LEURS YEUX TOUJOURS PURS», de Capitale de la douleur És el meu pensament que sostenen la vida i la mort. I tots els dies, els lents, els alegres, els de miralls repetits, els de roderes marcades fondament en el fang, els de plantes marcides en un agostejar inflexible. A mi em manquen les ales per volar sobre ells, per enlairar el pensament que es troba ran de camí, un camí que formen les paraules dels dies, del fang, del marciment, d’aquesta vida i d’aquesta mort.\nHo he dit ja diverses v egades en aquest blog, i ho seguiré repetint sempre que sigui necessari. La revista (més aviat, el llibre, ara) que publica el col·lectiu Papers de Versàlia és una de les millors iniciatives que hi ha en el món de la literatura del nostre país. Abans publicaven una miscel·lània de poemes i textos en prosa de diversos autors. I ara publiquen anualment un especial dedicat a un poeta sota el títol comú de "Quaderns de Versàlia". Fa poc que ha sortit el número 5, i la setmana vinent, d'avui en vuit, el presenten a l'Institut Francès de Barcelona . Hi he col·laborat en cada un dels números, una col·laboració que per a mi és sempre un regal. Després, els poemes que van aparèixer en els volums anteriors, els vaig recollir en Punt rere punt . Fins ara han sortit els volums dedicats a Rainer Maria Rilke, a Emily Dickinson, a Giuseppe Ungaretti, i a W. H. Auden. I aquest darrer es per a Paul Éluard. No només és una selecció de poetes de primera línia


No vols caldo, dues tasses: futbol cada dia i a totes hores\nALBERT SOLÉ Barcelona. Actualitzada el 28/08/2011 00:00\nSi a algú no li agrada el futbol, que n'hi ha molts, val més que se'n vagi del país o que s'ho prengui amb molta paciència. De futbol n'hi haurà cada dia, igual que l'any passat, però ara també hi haurà partits pràcticament a totes hores, de dissabte a les 4 de la tarda a diumenge a les 12 de la nit. Un malson per als ateus futbolístics i una delícia per als malalts de futbol, que podran asseure's davant la televisió a qualsevol hora que sempre trobaran futbol de qualitat.\nLa setmana comença dilluns amb l'últim partit de la jornada de Lliga del cap de setmana (a les 21 h), gairebé cada dimarts i cada dimecres hi haurà els partits de la Lliga de Campions (a les 20.45 h) i els dijous els de l'Europa League (en horaris diferents). Els divendres comença la jornada amb el partit de Segona (a les 21 h) i els dissabtes arrenca el seguit de partits sense fi: a les quatre un partit de Segona i a les sis, a les vuit i a les deu (el de TV3 i La Sexta) un partit de Primera diferent. I els diumenges encara comencen abans amb un partit de Primera a les dotze del migdia i quatre més a les quatre, a les sis, a les vuit (el de Canal +) i a les deu. Seran nou horaris diferents (només se solaparan dos partits de Primera) quan han imposat els operadors televisius aquesta temporada per treure més rendiment de cada partit, i a més perquè amb els partits que es juguin d'hora (els de les 12 h i les 16 h), puguin ser consumits també al mercat asiàtic. En funció dels resultats els mantindran per la temporada vinent o bé els tornaran a canviar, però sempre per buscar-ne el màxim rendiment. És a dir, s'han acabat les tardes de diumenge escoltant la ràdio amb quatre gols a l'hora.


les meves circumstàncies i jo: ALZHEIMER\nDes d'ahir que la crònica política i social dels diaris s'ha omplert d'aquesta paraula, Alzheimer. I tot arrel de que en Pasqual Maragall ha fet públic que n'és malalt. No vull entrar en l'anàlisi política. Ni tampoc dir més o menys el mateix que ja han dit altres persones i que comparteixo en gran mesura. Del que vull parlar és de la malaltia...\nFa uns mesos vaig veure morir una persona. Va ser la fi d'un procés degeneratiu que havia començat 13 anys abans i que havia portat per títol Alzheimer. Al principi s'oblidava de fer el sopar. Després va tenir una fase agressiva. Després es va oblidar de tothom. Després va deixar de parlar. Després de caminar. En algun punt se li va haver de posar bolquers. Més endavant se li va haver de fer papilles. Feia temps que se li havia de donar el menjar. Al final estava enllitada la major part del temps. Li van sortir llagues. Se li havien de fer cures. Es va aprimar moltíssim. Va entrar en coma. I es va morir. I tot això en 13 anys.\nQuin panorama eh? Us imagineu això viscut per la família més directa? Dir-vos que va ser una agonia seria dir-vos molt poc.\nEl més fotut? Doncs que tant la persona com la família no es van poder acollir a res. Ni Llei de la Dependència (aprovada a 30 de novembre de 2006 però en lentíssim desplegament), ni Llei de Serveis Socials (aprovada el passat dia 11 d'octubre), ni servei públic d'assistència domiciliària... Les úniques ajudes? 4 duros que no servien per treure l'angoixa a ningú, bolquers i medecines gratis. Res més...\nQue la gent fa anys que es mor d'Alzheimer és un fet. Que l'Alzheimer és una soberana putada, també. Però fa especial ràbia que avui tots els diaris tinguin un apartat de "Què és l'Alzheimer i com es combat". Collons, què passa? Que ningú ha patit Alzheimer abans d'en Maragall? I també fan ràbia paràgrafs com el que apareix a El Periódico:\n"El diagnóstico fue confirmado la pasada primavera en el Hospital General de Massachusetts, en Boston. Maragall acudió a este centro de referencia mundial en la investigación del alzhéimer acompañado por la neuróloga Teresa Gómez Isla, que a partir de ahora dirigirá su historial clínico en Barcelona. La doctora, que coordina el Laboratori de Recerca del Alzhéimer del Hospital de Sant Pau, cursó parte de su especialización en esta dolencia en el citado hospital de Boston."\nA la persona que jo vaig veure morir, cap metge del servei públic de salut de Catalunya la va acompanyar a EEUU. No va tenir opció a cap diagnòstic precoç per part de cap centre de referència mundial. És ben bé que la salut continua sent una qüestió de butxaca, eh? De que siguis "algú"... Quan l'estàs palmant tant li és si ets de dretes o d'esquerres... La qüestió és que tinguis el nom i les peles perquè se t'obrin les portes als millors tractaments, als millors metges i si poden ser internacionals millor. Quina vergonya, eh?\nI això no vol dir que no em sàpiga greu lo d'en Maragall, eh? Realment, l'Alzheimer és una putada com una catedral i suposo que tant ell com la seva família ho deuen estar passant malament. Fent-se'n a la idea. Intentant afrontar-ho amb enteresa. Sincerament, espero que tingui sort. Que pugui frenar la malaltia com més temps millor. I que sigui un procés poc traumàtic. El més fàcil possible. Tant és qui és o qui hagi estat. Ningú es mereix l'Alzheimer.\nUna circumstància de la Gatxan a les 17:59\nM'has deixat impactada... estic d'acord amb tu totalment. Aquí la pasta i la fama ho són tot i a les primeres de canvi tothom se'n va els Estats Units, els que poden clar... Els que no podem sempre ens queda la rencansa de pensar que per el "puto dinero" nosaltres o el nostre familiar no optarà a totes les possibilitats de recuperació possibles.\nPel tema del Alzheimer, tinc sort, mai he viscut un cas d'aprop però és escruixidor saber que és com tornar a endarrere... com torna a la infantessa fins el punt que t'ho hagin de fer tot com si tornessis a ser un nounat.


el blog de la prèvia: de febrer 2012\n3a Divisió - Jornada 27 - 03 Mar 12\n27-31 Gols a favor - Gols en contra 37-34\n4-6 Penals a favor - Penals en contra 1-2\n59-36 Gols a favor - Gols en contra 36-59\n... I el darrer, fou l'1 de desembre de 2002 en partit corresponent a la Jornada 13 del Campionat de 1a Catalana i acabà també amb triomf local per 2-1 (Montero 2 / Casillas). (Crònica)\n... El partit serà enregistrat per la Xarxa de Televisions Locals i serà emés diumenge a partir de les 15:00 hores dins del programa XS-Esports. A Vilafranca, el podreu seguir per Penedès TV.\n... El Vilafranca, aquesta temporada, ha jugat 2 partits en dissabte i els ha perdut: Pobla Mafumet (2-0) i Espanyol B (3-0).\n... A més, ha jugat 4 partits contra equips que ocupaven llocs de descens i el balanç és: 1 PG (4-3 vs Masnou) i 3 PP (2-0 vs Balaguer, 0-1 vs Vilanova i 4-2 vs Amposta).\nPublicat per La prèvia a les 21:43 6 comentaris:\nPublicat per La prèvia a les 20:28 6 comentaris:\n3a Divisió - Jornada 26 - 26 Feb 12\n3r Classificació 8è\n43 Punts 35\n34-31 Gols a favor - Gols en contra 37-34\n1-2 Penals a favor - Penals en contra 7-3\nReyes (6) Màxim golejador Toni (9)\n17-8 Gols a favor - Gols en contra 8-17\nTemp. 97/98 (3a Div) = 5-2\nAquesta temporada (2 Victòries locals - 2 Empats - 4 Victòries visitants)\nLocal: 16 TG 1 TV 0 Penals favor # Visitant: 22 TG 2 TV 0 Penals favor\n... El primer precedent en partit de Lliga entre Vilafranca i Rubí data del 12 d'octubre de 1966 quan, en partit corresponent a la Jornada 8 del Campionat de 1a Regional, el degà penedesenc va guanyar als vallesans per 4-1 (Montiel, Escolà i Catasús 2 / Galcerán). (Crònica)\n... El Vilafranca mai ha guanyat quan ha coincidit que juga en dia 26 i Jornada 26:\n» Temp. 49/50 (1a Reg): FCV 0-0 CE Sant Celoni\n» Temp. 88/89 (3a Div): FCV 2-3 UE Olot\n» Temp. 05/06 (1a Cat): CD Banyoles 1-0 FCV\n... El col·legiat encarregat de dirigir el partit, Bertomeu García, ja va xiular el partit de la 1a volta entre Rubí i Vilafranca que acabà amb triomf penedesenc (0-1).\nPublicat per La prèvia a les 14:11 Cap comentari:\nPublicat per La prèvia a les 23:54 7 comentaris:\nPublicat per La prèvia a les 21:07 6 comentaris:\n3a Divisió - Jornada 25 - 19 Feb 12\n19è Classificació 3r\n21 Punts 43\n29-43 Gols a favor - Gols en contra 32-27\n69 Targetes grogues 62\nGustavo (4) Màxim golejador Reyes (6)\n57-20 Gols a favor - Gols en contra 20-57\nTemp. 10/11 (3a Div) = 0-3\nPrecedents amb el FC Vilafranca (4 PG - 0 PE - 0 PP)\nTemp. 11/12 (3a Div) / FCV 2-1 UD Vic\nLocal: 12 TG 0 TV 1 Penals favor # Visitant: 17 TG 0 TV 0 Penals favor\n... L'Amposta és l'únic equip de Tercera al qual no li han xiulat cap penal a favor ni en contra.\n... Després de sumar només un empat en les 16 primeres visites a Amposta, el degà penedesenc no ha perdut en els darrers 4 partits disputats allà (2 empats i 2 victòries).\n... Els del Montsià porten una bona ratxa com a locals amb 3 victòries (Espanyol B, Santboià i Terrassa) i 1 empat (Olot) en els darrers 4 partits a casa. No perden a casa des del 13 de novembre (1-3 vs Pobla Mafumet).\n... El porter Álex Ródenas va estar a punt de fitxar per l'Amposta la mateixa setmana que ho va fer pel Vilafranca. La seva arribada ha coincidit amb la ratxa de 9 jornades invictes.\n... Jordi Fabregat, entrenador de l'Amposta, ha estat sancionat amb 3 partits a rel de l'expulsió al camp de la Montañesa per uns suposats insults al col·legiat.\n... Abans i en el transcurs del partit, el club del Montsià celebrarà les eleccions a la presidència amb dos candidats: Toni Ruiz i Jordi Pérez.\nPublicat per La prèvia a les 20:37 3 comentaris:\nPublicat per La prèvia a les 23:34 7 comentaris:\nPublicat per La prèvia a les 14:06 7 comentaris:\nPublicat per La prèvia a les 21:05 26 comentaris:\n3a Divisió - Jornada 23 - 05 Feb 12\n37 Punts 27\n25-23 Gols a favor - Gols en contra 23-30\n55 Targetes grogues 60\n1-1 Penals a favor - Penals en contra 0-3\nReyes (5) Màxim golejador Achille (5)\n4 Partits guanyats 4\nZardaín López, Anna (Delegació de Barcelona)\nTemp. 08/09 (1a Cat) / CF Martorell 1-2 FCV\nTemp. 05/06 (1a Cat) / FCV 2-3 CD Premià\nAquesta temporada (2 Victòries locals - 2 Empats - 2 Victòries visitants)\nLocal: 18 TG 2 TV 0 Penals favor # Visitant: 22 TG 1 TV 1 Penals favor\n... Fins a 4 exvilafranquins hi ha actualment a les files de la Montañesa. Són: Eloi (170 partits amb la samarreta del Vilafranca), Marc Ramírez (70), Moya (32) i Molina (7).\n... Dels 3 penals en contra que li han xiulat a la Montañesa, només un ha acabat en gol (Espanyol B). Els altres dos (Terrassa i Masnou) els va aturar en Marc Ramírez.\n... Si només tinguèssim en compte els resultats de les 3 jornades de la 2a volta, la Montañesa seria líder en solitari amb 7 punts. El Vilafranca, 13è amb 3.\nPublicat per La prèvia a les 20:36 3 comentaris:


1. distribució complementària\nDistribució de dos sons semblants que apareixen normalment en contextos fònics diferents. [...]\n2. verb transitiu\nVerb que normalment exigeix un complement directe perquè l'oració tingui un sentit complet. [...]\n3. llengua estàndard\nVarietat comuna d'una llengua, legitimada i institucionalitzada històricament com a vehicle de comunicació supradialectal i internacional, i que normalment és apresa i usada d'acord amb una codificació normativa explícita. [...]\ncòrnica, és precària: Cornualla té aproximadament mig milió d'habitants, tot i que el nivell de coneixements obtingut és molt divers i només el posseeix una minoria, que, en un medi totalment anglicitzat, no el pot utilitzar normalment. [...]\n5. llengua de signes del Quebec\nAl Quebec conviuen dues llengües de signes, la quebequesa i l'americana. Normalment els infants sords n'aprenen només una, la pròpia del lloc on viuen: l'americana a la part anglòfona i la quebequesa a la francòfona. Només a Montreal és freqüent el bilingüisme. La llengua de signes del Quebec té [...]\nquirungut, 'del bosc') no s'ha de confondre amb ilonggo, que és una altra manera de denominar el hiligaynon (llengua del grup visaia, parlada a la regió de Visaya occidental). Els ilongots són una comunitat que viu normalment en àrees properes als rius, que els proveeixen de queviures i mitjans de [...]\nes van posar els fonaments de l'ortografia actual. Fins al segle XVII les lletres txeques es van desenvolupar normalment. A partir d'aleshores, amb la dominació austríaca i la Contrareforma, van entrar en un període de decadència, del qual van sortir a partir de la fi del segle XVIII i especialment [...]\nde l'entorn, els khvarxis han fet servir normalment la llengua àvar. Malgrat això, han aconseguit conservar la llengua i cultura pròpies a causa del seu aïllament en pobles de muntanya. La llengua no ha estat mai ensenyada a l'escola: els primers cinc anys d'ensenyament pri [...]


Davantal de Cirera: Verdures al forn\nOven-baked vegetables / Verduras al horno\nPer bé que a Catalunya tenim la nostra incomparable escalivada, deixeu-me que us presenti aquestes verdures al forn extretes d'un llibre de cuina de la biblioteca (Sí! A les biblioteques hi ha llibres, a més del wi-fi!). Ja us ho dic: no tenen res a veure amb l'escalivada (només tenen en comú que es couen al forn igualment). L'avantatge és que t'estalvies aquella feina tan feixuga de pelar els pebrots i companyia.\nEs tracta d'un plat que tant pot ser un primer, com un acompanyament d'una carn.\nIngredients (segons la mida):\nPreescalfeu el forn a 200ºC de dalt i de baix.\nÉs important l'ordre de col·locació de les verdures a la cassola per tal de garantir que la cocció és l'adequada per a cada verdura.\nEn una cassola apta per anar al forn, escampeu-hi un fons de pastanaga pelada i tallada a tires o rodanxes.\nA sobre, feu-hi un pis de carbassó prèviament rentat i tallat a rodanxes de mig cm aproximadament (amb pell).\nDesprés peleu la ceba i talleu-la a tires o rodanxes per repartir-la per damunt del carbassó.\nA continuació, renteu el pebrot i feu un altre pis amb les seves tires o rodanxes.\nDesprés procediu amb l'albergínia igual que haureu fet amb el carbassó.\nPeleu els alls i escampeu-los sencers per damunt de l'albergínia.\nFinalment, peleu les patates i talleu-les també a rodanxes de mig cm.\nAmaniu-ho bé amb oli del setrill i assaoneu-ho per damunt amb sal, pebre i les herbetes escollides (no en aquest moment, si escolliu el julivert).\nFinalment, enforneu-ho durant una hora tapat (sobretot!) un cop el forn hagi assolit la temperatura indicada.\nNo us espanteu perquè sembli una feinada. Tot al contrari, quan ho tens per mà, la preparació és ràpida. I, mentre dura l'hora de cocció, podeu anar fent una altra activitat (això sí: poseu-vos el rellotge de cuina que no us passi el temps!).\nUn cop cuit, escampeu-hi pel damunt el julivert fresc picat (si aquesta era la vostra opció, enlloc de la farigola, romaní...).\nAu, espero que us agradi!\nEtiquetes de comentaris: Salses o acompanyaments i confitures, Verdures\nA peu coix. Núria Sagués dissabte, 19 de maig, 2012\nM'encanten les verdures al forn però avui he après que les hi puc posar en una cassola, sempre ho feia en una safata.\nSí! Me n'alegro! Però que sigui prou fonda perquè t'hi càpiguen tots els pisos de verdures i, sobretot, cou-ho ben tapat!\nEduard (De plat en plat) dimarts, 26 de juny, 2012\nM'has donat una bona idea per sopar. Jo acostumo a fer-me-les més a la planxa.\nNúria dimecres, 01 d’agost, 2012\nEspero que t'agradessin les verduretes al forn...\nAnònim dijous, 13 de març, 2014\nsaveu si les tapadores de vidre amb la nansa de pasta de les cassoles castey poden anar al forn?\nNúria dissabte, 15 de març, 2014\nHola, jo diria que aquestes nanses de pasta no aguanten l'escalfor. Pots tapar-ho amb paper d'alumini.\nAnònim dissabte, 15 de març, 2014\nSi tambe tens rao .Gracies


Bàsquet Manresa - Barça Regal: La sisena consecutiva (76-88) - FC Barcelona\nHomeSeccionsBàsquetPrimer EquipNotíciesBàsquet Manresa - Barça Regal: La sisena consecutiva (76-88)\nBàsquet Manresa - Barça Regal: La sisena consecutiva (76-88)\nUn gran primer temps atorga la victòria al Barça Regal en un partit interromput durant mitja hora pel trencament d’un dels dos taulers\nSis de sis per al Barça Regal. El conjunt de Xavi Pascual ha guanyat aquest diumenge al matí a la pista del Bàsquet Manresa i segueix sumant triomfs abans de la Copa del Rei que arrenca dijous vinent. La del Nou Congost ha estat una victòria força còmoda, encarada des d’un primer temps en què el Barça Regal ha assolit més de 20 punts d’avantatge i on el trencament d’un dels taulers ha estat el gran protagonista del partit. Aquesta interrupció ha fet allargar el matx més del compte, però no ha impedit un nou triomf del Barça Regal, que també ha vist el debut de la seva última incorporació, Brad Oleson.\nUna defensa brillant\nEl Barça Regal, tot i les tres pèrdues de Mickeal a l’inici, ha estat el gran dominador en els primers compassos de partit. L'equip ràpidament ha assolit un avantatge de 10 punts (2-12 en el minut 6), basat en una gran defensa que ha permès una única cistella de camp del Bàsquet Manresa en tot el primer quart. La resta d’anotacions han arribat des la línia de tirs lliures, insuficient per a un equip local que perdia per 11-23 un cop superat el primer període, tram en què també ha debutat Oleson, autor de 5 punts en els seus primers minuts com a blaugrana.\nL’escletxa en el marcador s’ha anat obrint encara més en el segon parcial. El Barça Regal ha signat un parcial d’1-9 que ha deixat els manresans 21 punts per sota (19-40). Ha estat llavors, a l’equador del segon quart, quan una esmaixada de Hanga ha esquerdat el tauler, cosa que ha obligat a instal·lar-ne un de nou i que ha produït una aturada d’uns 30 minuts al partit. Quan s’ha reprès el matx, el Bàsquet Manresa s’ha trobat amb tot l’encert que li havia faltat fins llavors, tot i que només ha pogut apropar-se una mica als visitants abans de la mitja part (36-50).\nDes de l’incident amb el tauler el partit s’ha igualat. La diferència, però, era ja massa àmplia a favor del Barça Regal, que mai ha patit per la victòria, tot i la insistència dels manresans, que s’han apropat repetidament fins per sota dels 10 punts. Oleson i un gran Tomic han impedit qualsevol tipus d’opció de remuntada. El Barça Regal segueix creixent.\nBàsquet Manresa (11+25+19+21): Javi Rodríguez (5), Arteaga (9), Palsson (1), Arco (7), Ramsdell (2) –cinc inicial-; Asselin (16), Devries (8), Hernández (4), Hanga (17), Yanev (7) i Kody.\nBarça Regal (23+27+18+20): Huertas (7), Abrines (2), Wallace (5), Mickeal (8), Tomic (24) –cinc inicial-; Sada (2), Jasikevicius, Todorovic, Rabaseda (3), Oleson (10), Lorbek (16) i Jawai (11).\nÀrbitres: Juan Carlos Arteaga, Lluís Guirao i Anna Cardús.\nAnte Tomic, que ha anotat 24 punts i ha acabat amb una valoració de 30, ha estat escollit en el cinc ideal de la jornada. Ha compartit aquest guardó amb Nacho Martín, Andrés Nocioni, Ricardo Úriz i Morris Finley, l'MVP de la jornada.


Apartments and Rooms Jaka Crikvenica Croàcia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n3 llits extragrans i 1 futo...\nMés informació sobre Apartments and Rooms Jaka\nAl visitar Crikvenica, vosté es sentirà com a casa a Apartments and Rooms Jaka, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Apartments and Rooms Jaka, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Aparcament de cotxes, habitació familiar són només algunes de les comoditats que fan que Apartments and Rooms Jaka sigui diferent dels altres hotels de la ciutat.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Apartments and Rooms Jaka la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Crikvenica.


Ferit crític el conductor d'un camió bolcat a l'AP-2 que ha vessat tota la càrrega de quitrà\nLa via ha estat tallada des de les set de la tarda fins a tres quarts de nou del vespre\n2 min. Barcelona 18/09/2019 21:26\n651x366 Imatge d'arxiu d'un cotxe de Bombers / CRISTINA CALDERER Imatge d'arxiu d'un cotxe de Bombers / CRISTINA CALDERER\nEl conductor d'un camió bolcat a l'AP-2, al terme municipal de les Borges Blanques, que ha vessat tota la càrrega de quitrà que transportava –uns 20.000 litres– ha quedat ferit crític, segons han indicat aquest dimecres fonts del Servei Català de Trànsit (SCT).\nEls fets han tingut lloc cap a dos quarts de set de la tarda al quilòmetre 167, en sentit Girona, però els Bombers de la Generalitat seguien treballant a dos quarts de deu de la nit per rescatar el conductor atrapat entre la ferralla del camió.\nEl servei de Protecció Civil ha activat aquest dimecres la fase d'alerta del pla especial d'emergències per accidents en el transport de mercaderies perilloses per carretera i ferrocarril a Catalunya (Transcat).\nActualització de l'Alerta #TRANSCAT per l'accident de les Borges Blanques: https://t.co/4oh9ZNiVU7 #ProteccioCivil\n✅ Ens aquests moments queda normalitzada la situació viària de l'AP-2 a les Borges Blanques pic.twitter.com/5AkXxtTzdD\n— Protecció civil (@emergenciescat) September 18, 2019\nFins a vuit dotacions dels Bombers s'han dirigit al lloc de l'accident per recollir la càrrega, que ha vessat pràcticament del tot, i per alliberar el conductor del camió, que ha quedat atrapat. Cap a dos quarts de nou els Bombers han aconseguit aturar la fuita i s'ha reobert la circulació en sentit Lleida.


L'Ajuntament continua reforçant els serveis per minvar els efectes de la COVID-19\nDel 13 al 19 l''abril l'Ajuntament ha desplegat un seguit d'actuacions per fer front a l'impacte de la COVID-19.\nL 'Ajuntament intensifica les accions de suportdurant l'estat d'alarma i el confinament, especialment als col·lectius més vulnerables i a la via pública.\nL'Ajuntament ha realitzat un nou lliurament de mascaretes, guants i diferent material de protecció pels professionals de l'equip sanitari del Centre d'Atenció Primària de Montgat.\nL'Àrea de Serveis Socials continua prestant el màxim suport als veïns i veïnes amb més necessitats de Montgat i, durant aquesta setmana, ha ampliat la teleassistència a 40 usuaris/es nous.\nEls agents de la policia local han mantingut els controls de mobilitat a la via pública i d'aforament als supermercats del municipi.\nDimecres 15 es va celebrar la 4ª Junta de Portaveus amb representants del conjunt de forces municipals des del començament de la crisi sanitària (2ª en format online), en la que es van tractar els següents temes:\nÚs temporal de la casa de colònies dels Claretians com a alberg per a joves migrats amb necessitats socials; a petició de l'Ajuntament de Barcelona que es farà càrrec dels costos que se'n derivin.\nRevisió de la situació sanitària a la residència Sant Cebrià de Tiana; que acull veïns i veïnes de Montgat i on malauradament s'han registrat un nombre significant de morts les darreres setmanes.\nAdhesió de l'Ajuntament al Decàleg de l'Associació Catalana de Municipis i la Federació Catalana de Municipis amb 55 mesures per combatre la crisi del Covid19.\nPlanificació de la sessió del Ple de l'Ajuntament que es celebrarà el dimarts 21 d'abril per mitjans telemàtics.\nOferiment de l'equip de govern a la resta de grups municipals al Consistori per recollir les seves propostes de cara a la confecció del pressupost 2020.\nEs continuen desenvolupant tasques de desinfecció a la via pública, especialment als carrers i zones més transitades i a les illes de contenidors de reciclatge.\nS'han reprès al 100% els serveis de neteja viària i recollida selectiva de residus.\nS'ha dut a terme l'arranjament dels aparcaments de sorra propers a l'estació de Montgat Nord.\nEn col·laboració amb farmàcies, supermercats i la xarxa de voluntariat s'està facilitant la compra i subministrament a domicili de menjar i medicaments als veïns i veïnes de +65 anys i/o amb mobilitat limitada degut a quarantena mèdica o d'altres motius.\nAmb les limitacions conegudes per tots, l'àrea de cultura ha enllestit un programa de Festa Major online de Sant Jordi, en col·laboració amb les escoles, entitats culturals, socials i esportives de Montgat; programació que comença dilluns 20 i que trobareu a la pàgina Web de l'Ajuntament.\nGràcies una setmana més a Creu Roja, Càritas i tots els voluntaris i voluntàries que ens presten el seu suport durant aquests dies. Gràcies a tots!


Quina diferència hi ha entre BJT i Power BJT? Es pot transformar una BJT en una Power BJT? 2020\nQuina diferència hi ha entre BJT i Power BJT? Es pot transformar una BJT en una Power BJT?\nCom passa l’altra resposta de Manjunath, es tracta del factor de guany actual β. En els transistors de potència es redueix augmentant el nivell de dopatge de la regió emissora. En comptes de la closca exterior de plàstic, el semiconductor real està tancat per una capa metàl·lica de manera que connectar-hi un blindatge de calor seria molt més fàcil.\nÉs la màxima capacitat de càrrega actual la que els diferencia. La potència BJT té una capacitat de càrrega actual als amplificadors, en tant que amplificador tipus BJT té una qualificació inferior a les varietats Power. Normalment s’utilitzen en circuits de tipus d’alimentació. Aquests BJT de potència baixa beta comparen el seu homòleg d'amplificador. També tenen un cos de metall més gran per dissipar la calor generada a causa dels grans corrents que transporten.