ELS PRIMERS GESTOS DEL VERD: de maig 2009\nLa setmana pròxima ja comence els exàmens, així que estaré bastant desvinculada del blog, crec.\nAprofite i adjunte el següent examen de matemàtiques, verídic eh!:\nLes trobades d'escoles en valencià acolliren més de 20.000 persones ahir en Benimàmet. En aquesta 21 edició de les trobades participaren 60 centres educatius, la Universitat i el Politècnic de València; més de 100 tallers per a nens i nenes jaspiaven tots els carrers del poble i, a més a més, els escriptors Francesc Mompó, Mercè Viana i Dolors Jimeno -amb qui vaig tindre l'honor de compartir taula i conversa- firmaren exemplars dels seus llibres.\nEl valencià (català del País Valencià) és nostre!\nEls qui no tinguérem l'oportunitat de triar la cadena per veure el partit de Final de Copa, haguérem de fer-ho en la TVE1. Sí, sí, una televisió molt democràtica. En el vídeo es veu la censura inicial i la pasterada que van emetre per silenciar les crítiques.\nHe rescatat un vídeo al Youtube on apareixen les imatges que es veieren a TV3 a l'inici del partit:\nSense comentaris, no?\nFORÇA BARÇA! Ja tenim el primer!\nAhir, divendres 8 de maig, per fi es presentava Pell de pruna a Torís.\nAl voltant de les 19:00h ens reunírem amb els artistes (Joan Olivares i Jordi Albinyana) a la porta del local (Ca Lorena) on se celebrava l'esdeveniment, encabit en l'acte politicoeròtic que organitzava el Blog de Progrés Jaume I de Torís.\nObrí la vetlada el cantautor eroticogal·làctic, per fer joc amb la nit, Toni de l'Hostal, amb una de les cançons amb què guanyà el Festival de Benidorm: Yo soy putero.\nL'acte continuà amb uns parlaments reivindicatius sobre la censura de TV3 al País Valencià i un discurs adhoc sobre el tema de la nit llegit pels organitzadors del Bloc.\n(No tinc fotos d'aquest moment, però sí el moment Om d'alguns assistents).\nDesprés, crec, o durant, també crec, se serví el sopar amb una carta de menú de noms molt suggeridors. La realitat, com sol ocòrrer, deixà més d'una orquiti al paladar de més d'un.\nAra ja sí, el moment que ens combregà, si més no als que veníem del sud, arribà de la mà de la presentadora que il·lustrava amb la seva bellesa el motiu de la nit. Ens féu cinc cèntims del semblant dels dos artistes: el plàstic i el literari.\nEl parlament dels artistes l'inicià el pintor Jordi Albinyana que entre timidesa i humor acabà donant peu perquè el doctor Olivares el renyara, com manava el guió, i iniciara una explicació més seriosa sobre la gènesi de la novel·la.\nUn dels moments més àlgids de la nit fou quan l'autor es tirà a la boca un dels fragments de més tensió dramàtica com podem observar en el vídeo.\nUn altre dels espectacles fou oferit pel pintor Jordi Albinyana en el moment que dedicava els llibres als compradors; un vertader acte de creació que deixà bocabadats a tots aquells que s'hi acostaren perquè els el dedicara.\nFinalment, i per cloure la nit politicoeròtica les ames de La alegre Conchita (sex-shop de Benimaclet) ens feren una demostració de tot tipus d'artilugis didàctics. En la foto observem com Toni de l'Hostal, que mostrà un cert interés, es veié de seguida envoltat de públic femení, atretes pels seus encants.


VOCABULARI BÀSIC DE REBOSTERIA CREATIVA | De colors i sucre\nEn això dels pastissos hi ha tants d’exemples com persones i gusts. N’hi ha que es decanten més per la sobrietat i elegància dels colors neutres i la decoració justa, com dels que s’excedeixen en tot. I entre aquests dos pols hi ha una varietat infinita.\nAquesta entrada és per fer una aproximació a les diferents tècniques i temàtiques de la rebosteria creativa ja que les paraules que normalment s’empren per descriure les decoracions o les temàtiques solen ser anglosaxones. En més d’una ocasió he hagut d’explicar què significa fer un dripping, posar un topper o què és la tècnica de l’ombrée.\nNAKED i SEMINAKED CAKES\nAquest tipus de pastissos es caracteritzen per mostrar el seu interior sense cobrir, o cubrir parcialment. Normalment són pastissos d’aspecte rústic ideals per celebracions a l’exterior. Són molt demanats per noces d’inspiració boho, naturals però amb un toc elegant. Poden anar molt decorades a sobre però no és el més habitual. Normalment la decoració és a base d’elements naturals (flors, fruites…) o amb una simple decoració amb mànega pastissera. Fa anys que es fan i no passen de moda.\nSEMINAKED CAKE DE XOCOLATA AMB DECORACIÓ D’ELEMENTS VEGETALS NATURALS\nFa ja uns quants anys que Jackon Pollock va inventar aquesta tècnica de les arts plàstiques, encara que ell l’utilitzava posant en joc l’atzar com un element més dins de la seva creació. Els drippings pastissers estan a mig camí entre el control absolut de la gota i l’atzar. Es tracta de fer caure un element com és una ganache de xocolata (blanca o negra) o de candy melts (sí, més parauletes rares, són uns caramels de textura similar a la xocolata, i poden ser de diferents colors i sabors). El truc està en que la superfície sobre la que cau la xocolata encara tèbia sigui ben freda. Això fa que la gota es vagi aturant i no arribi fins a baix.\nDRIPPING CAKE DE XOCOLATA AMB DECORACIÓ D’ELEMENTS VEGETALS I FRUITES NATURALS I TOPPER\nLiteralment, pastís ratllat. Aquest tipus de pastissos encara no estan molt vists per aquí, però ja es fan de fa temps. Per fer-los hi ha dues opcions: a mà o amb eines especials. Si es fa a mà és necessari tenir molt de pols, i així i tot no queden unes línies nítides. Ajudats d’un scraper de formes sí que queden unes linies ben definides. Un scraper és una espàtula que pot ser totalment llisa (per allisar el contorn del pastís) o tenir diferents formes. En aquest cas, l’scraper ha de tenir la forma de merlets, com els dels castells. No amb totes les buttercreams queden bé les línies, ha de ser una buttercream amb molt de cos, com la de farina.\nSTRIPED CAKE DE GERDS I LLIMONA\nDECORACIÓ AMB STENCILS\nEls stencils es fan servir sobretot en el món de les manualitats. En rebosteria també es poder usar per deixar buits o per crear figures, com en les dues fotografies següents:\nSTRIPED RED VELVET CAKE AMB DECORACIÓ DE CALAVERA\nEn aquest cas, primer s’ha passat el dibuix de la calavera sobre la buttercream i després s’ha emplenat amb perles i figures de sucre, una a una. Du una mica de feina però el resultat és molt vistós.\nPASTÍS DE XOCOLATA AMB DECORACIÓ AMB STENCIL\nI en aquest segon cas s’ha posat l’stencil sobre la buttercream blanca i s’ha aplicat la buttercream de colors amb espàtula per sobre. Quan s’ha retirat l’stencil ha quedat el buit en blanc. Ambdós casos la buttercream que fa de base ha d’estar ben freda, si no es pot espatllar el resultat final.\nDECORACIÓ AMB ESPÀTULA\nLa decoració amb buttercream aplicada amb espàtula pot semblar en un principi una decoració un tant rústica, però pot aconseguir uns resultats molt fins i estèticament elegants. Podeu veure dos exemples en les següents fotografies.\nPASTISSOS DECORATS AMB ESPÀTULA\nHi ha diferents formes de decorar amb flors. La més senzilla és decorar amb flors naturals, simplement s’han de col·locar a sobre del pastís de manera més o manco equilibrada, creant diferents nivells i caigudes. NO totes les flors són vàlides. Consultau amb algun/a florista per saber si poden traspassar algun sabor desagradable al pastís, això seria terrible!\nPASTÍS DE VAINILLA DECORAT AMB FLORS NATURALS\nLa segona opció, i també la segona més fàcil és la de decorar amb flors utilitzant boquilles russes. Aquestes són unes boquilles que ja tenen en la seva punta una perforació que fa que quan pitjam la mànega pastissera la buttercream ja surti amb forma de flors. N’hi ha de molts de tipus: roses, tulipess, margarides… i també n’hi ha en forma de fulla.\nPASTÍS DE XOCOLATA DECORAT AMB BOQUILLES RUSSES\nI la darrera opció, i la més complicada ja que necessita tècnica i les eines adequades, són les flors de buttercream. També es fan amb boquilles, però en aquesta ocasió amb poques boquilles es poden fer molts tipus de flors. La buttercream ideal per fer-les és la de merenga, queda molt fina i transparent. És una tècnica en la que els coreans són experts, però ells utilitzen una buttercream a base de pasta de mongeta. Aquesta darrera no l’he tastada, per tant no us puc dir quin sabor té, però la buttercream de merenga és… mmm. Per posar-li una pega una mica grossa podriem dir que per treballar bé aquestes flors s’ha de fer amb una temperatura molt baixa, refredant les mans de tant en tant ja que si no la crema es fon. Imaginau el constipat de la primera vegada que les vaig fer.\nDECORACIÓ DE FLORS DE BUTTERCREAM DE MERENGA\nPASTISSOS AMB DECORACIÓ EN OMBRÉE\nL’ombrée és una tècnica que consisteix en fer que la buttercream passi d’un color a un altre suaument. Bàsicament és fer un degradat de colors. En teniu dos exemples en les següents fotografies.\nPASTISSOS EN DECORACIÓ EN OMBRÉE\nLa pròpia paraula ho diu, és crear la sensació d’un estampat de marbre sobre el pastís. Pot quedar realment semblant al marbre, o pot semblar més un aquarel·lat, de fet també existeix aquesta tècnica sobre fondant, però amb uns efectes diferents. En la següent imatge podeu veure com queda el meu primer intent de marbrejat, no en som cap experta. Temps al temps.\nPASTÍS DE XOCOLATA I VAINILLA AMB EFECTE MARBREJAT\nI en aquesta altre l’efecte més d’aquarel·lat.\nPASTÍS DE VAINILLA AMB EFECTE AQUAREL·LAT\nSupòs que m’he deixat alguna tècnica, però si de cas ja faré una altra entrada. El que vosaltres volgueu! Esper que us agradi. I si teniu alguna pregunta no dubteu en posar algun comentari.\n19 d'abril de 2019\tper decolorsisucre


RàdioSeu inicia la programació d'estiu amb 'Carretera i Manta', que recupera plenament la normalitat — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / RàdioSeu inicia la programació d'estiu amb 'Carretera i Manta', que recupera plenament la normalitat\nRàdioSeu inicia la programació d'estiu amb 'Carretera i Manta', que recupera plenament la normalitat\nEl programa-concurs ofereix premis cada setmana i es completarà amb una aportació a un projecte solidari local i el sorteig d'un viatge. S'hi pot participar de dilluns a divendres (11.30-13.00 h) pel 107.2 FM i www.radioseu.cat\n'Carretera i Manta' a RàdioSeu\nRàdioSeu ha iniciat aquest dimecres la seva programació d’estiu, que té com a emblema un any més ‘Carretera i Manta’, un programa-concurs que ha esdevingut un referent de la ràdio local catalana: enguany celebra la seva 27a temporada.\nEn aquesta edició, a més a més, 'Carretera i Manta' recupera plenament la normalitat i torna a començar a les portes de la celebració de Sant Joan. A més a més, es manté la totalitat dels patrocinadors de l'any passat i se'n reincorpora un altre d'anys anteriors. La setmana vinent, el programa celebrarà el 37è aniversari de RàdioSeu -el dia 1 de juliol- amb un espai que comptarà amb la presència de l'alcalde de la Seu d'Urgell, Francesc Viaplana, que donarà a conèixer l'agenda d'activitats de la ciutat per aquest estiu, amb un ampli ventall d’actes culturals i lúdics, alguns d’ells recuperats gràcies a l’aixecament quasi total de restriccions dels darrers mesos. Per aquest mateix motiu, enguany el magazine de RàdioSeu mantindrà la recuperació d'entrevistes a peu de carrer, ara ja sense mascareta.\nUna altra novetat és que, fins al començament d'agost, 'Carretera i Manta' emetrà una sèrie d'entrevistes per commemorar el 30è aniversari de la celebració dels Jocs Olímpics a la Seu d'Urgell, que va acollir les proves de piragüisme de Barcelona 1992. L'altra novetat és que el programa divulgarà el projecte 'Motarrots', promogut pel Consell Comarcal de l'Alt Urgell, que recupera els malnoms dels habitants de cadascun dels pobles de l'Alt Urgell, els quals el grup La Sonsoni ha adaptat mitjançant un cançoner. Un dels concursos setmanals estarà dedicat a aquests sobrenoms.\nSuport a l’activitat local i premis\n‘Carretera i Manta’, dirigit i presentat per Ignasi Cervera, amb el control tècnic de Pep Graell i Lluïsa Puig i la producció de tot l'equip de RàdioSeu, ofereix un any més als oients la possibilitat de participar (tot trucant al telèfon 973 36 06 17) i guanyar premis gràcies al suport de diversos patrocinadors i col·laboradors que hi aporten desenes d'obsequis. S’emet de dilluns a divendres al migdia (11.30-13.00 h) pel 107.2 FM i també des del web www.radioseu.cat.\nEl programa manté el seu vessant solidari, amb una aportació a un projecte local al final de l’estiu, i el suport a activitats i projectes locals, tot fent-se ressò de tota mena d’iniciatives que es duen a terme a l’estiu a la Seu, l’Alt Urgell i el Pirineu. Els patrocinadors d'enguany són un conjunt d'empreses ben vinculades a l'activitat econòmica i social de la zona: Caditours, Funicamp, Grapats, La Casa del Matalàs, Menja't l'Alt Urgell, Mister Craftsman, Pastisseria Vilarrubla, Ràfting Parc, Simac Electrònica i Stiu 3000. A banda d’un gran nombre de premis cada setmana, al final de l’estiu se sortejarà, un any més, un viatge ofert per CadíTours.\n'Carretera i Manta 2022' és possible gràcies al patrocini de:


» Sant Celoni incorpora un nou habitatge per destinar a programes socials\nSant Celoni incorpora un nou habitatge per destinar a programes socials\nL’Ajuntament de Sant Celoni i l’Agència de l’Habitatge de Catalunya (AHC), han ampliat el conveni de col·laboració que mantenen des del 2012, incorporant un nou habitatge propietat de l’AHC al dos ja conveniats anteriorment, per destinar a programes socials.\nA més d´aquests tres habitatges l’Ajuntament compta amb sis habitatges més, en el marc del projecte Lloguer segur, assolint-se per tant la xifra de nou habitatges que es destinen a atendre situacions socials desafavorides de famílies del municipi.\nPels propers mesos es preveu una dotació de dues unitats més, de propietat municipal. Des de l´Ajuntament es continua treballant per poder comptar amb més habitatges socials dins de les diferents actuacions que proposa el Pla Local d´Habitatge 2012-2017.\nHabitatge SocialSant Celoni


Mobile Talks: Tendències tecnològiques - Mobile World Capital Barcelona\nMobile Talks: Tendències tecnològiques\nLa irrupció de la tecnologia a les nostres vides, el desenvolupament de nous sistemes digitals i l’alta capacitat canviant dels sistemes de negoci ens han conduït a la immersió de la Indústria 4.0. L’era digital està impactant en els processos dels serveis cap a la ciutadania i, conseqüentment, també influeixen de manera transversal en el canvi i millora dels sectors.\nMobile World Capital Barcelona i Barcelona Tech City, van organitzar una nova sessió de Mobile Talks, el fòrum de debat sobre transformació digital al voltant de temàtiques com la innovació o l’impacte de noves solucions. La sessió va analitzar les últimes tendències tecnològiques presentades al Mobile World Congress 2017 i a 4 Years From Now (4YFN). La trobada ha comptat amb un panel de debat integrat per Aleix Valls, CEO de Mobile World Capital Barcelona, Genís Roca, president de RocaSalvatella; Fabian Simmer, digital officer de Seat; José María Boixeda, director d’estratègia, tecnologia i innovació del Grupo Gas Natural Fenosa i Sergi Cortés, fundador i emprenedor en sèrie de Cink.\nLa sessió ha comptat amb un petit acte de benvinguda per part de Juan Baselga, director de màrqueting i corporate engagement de Mobile World Capital Barcelona i Sergi Cortés que ha obert la sessió de debat com a moderador de l’acte. La jornada ha ofert l’oportunitat de conèixer les novetats presentades al MWCongress, el congrés internacional que alberga les tecnologies més disruptivas del moment i a 4YFN, l’esdeveniment més gran en l’àmbit internacional per a emprenedors, corporacions, inversors i startups del sector digital. Segons Genís Roca, “el Mobile World Congress va decidir venir a Barcelona però Barcelona va decidir crear 4 Years From Now Barcelona”.\nEn aquest sentit, els ponents també van explicar les seves concepcions al voltant de com el blockchain ha transformat el concepte actual d’economia i la dificultat de monetitzar qualsevol negoci mitjançant la Realitat Virtual. Aleix Valls va explicar que “el problema de monetitzar la realitat virtual, és que aquesta és virtual i no existeix al món real”. També es van destacar les oportunitats que ofereix la IA (intel·ligència artificial) per a les empreses amb la finalitat d’anar més enllà dels algoritmes tradicionals o com el 5G i el IoT està revolucionant el sector de l’automòbil. Fabian Simmer va exposar que “el sector de l’automòbil és un gran candidat per aprofitar el 5G en la conducció autònoma. Per la seva banda, Josep Maria Boixeda va defensar que “el IoT segueix sent la gran promesa en el futur de les tecnologies”.\nLa jornada de Mobile Talks va arribar a la conclusió que tant 4YFN com el MWCongress han estat i continuaran sent dos factors clau que donen sentit de negoci a les tecnologies.


Innovació i Programari Lliure: Un bon futur per a la tecnologia | des Linux\nInnovació Oberta i Programari Lliure: Un bon futur per a la tecnologia\nPer a ningú, és un secret que més enllà de les 4 llibertats de l'Programari Lliure, És a dir, més enllà de el model de desenvolupament i la filosofia de treball promoguda pel seu moviment, que es basa a crear tecnologies, principalment productes de programari, que al seu torn puguin ser usats, modificats i distribuïts lliurement, Es troba un deixo de rebel·lia per part de la majoria dels seus integrants contra el «Sistema» que opera no només en el tecnològic, sinó també en el polític, en l'econòmic i fins en el social.\nPunt que s'ha explorat d'alguna manera, en articles anteriors com Criptoanarquismo: Programari Lliure i Finances Tecnològiques, El futur? y Moviments Afins: Sí fem servir Programari Lliure també som Hackers?. Els quals et convidem a llegir o rellegir després per més informació. En fi, el programari lliure no només és crear per crear, és també innovar per oferir més llibertats a cada individu, llibertats que no només tenen a veure amb l'àmbit tecnològic.\nEn el nostre actual món, Un món totalment tecnològic, que ha evolucionat i evoluciona de manera cada vegada més ràpida i complexa, es fa pràcticament impossible que una sola organització, Pública o privada, de forma individual, sigui capaç de monopolitzar el talent, la innovació i els seus resultats.\nPer això, aquesta vella idea o mecanisme en què una organització executava el seu model de desenvolupament de programari o tecnologia centralitzant tots els aspectes dels seus productes tecnològics; ja no és funcional, és a dir, òptim i viable; es troba obsolet. El present i el futur de la tecnologia es troben en la col·laboració, precisament allò en el que es basa el Programari Lliure.\n1 Programari Lliure: Què és i que no és?\n1.1 sí que és\n1.2 No és\n1.3 Programari Lliure i Patents\n2 Innovació i Programari Lliure\n2.1 innovació Oberta\nProgramari Lliure: Què és i que no és?\nsí que és\nEs pot afirmar sense por a equivocar-se, que el Programari Lliure és una de les tecnologies que des de la seva fundació fins avui dia ha causat grans controvèrsies, Ja que des de la seva fundació fa ja diverses dècades, proposa i fa des de la seva filosofia de treball una nova manera en què tota la creació i ofert es fa de forma molt diferent de la que es aquesta acostumat o dicta el «status quo» imperant del comercial i l'empresarial, totalment oposat a la manera tradicional de programari privatiu, llicenciament, patents, i la màxima rendibilitat econòmica d'un producte elaborat.\nPer això, una cosa important per al moviment de l'Programari Lliure, és la difusió i l'enteniment de la filosofia que porta a crear i compartir, més enllà de mer fet de fer i donar. És vital, que hi hagi precisió informativa a el públic en general, sobre el que de veritat ofereix el Programari Lliure, Perquè el mateix pugui decidir apropiadament si vol usar-lo o no, i si ha o no compartir i difondre, està nova filosofia de fer les coses, per a un major bé comú.\nUna senzilla però precisa definició de Programari Lliure pot ser la següent:\n«El Programari Lliure és aquell que, després de la seva adquisició, pot ser utilitzat, copiat, analitzat, modificat i redistribuït pels usuaris amb total llibertat».\nEn conseqüència, cal que el mateix sempre conservi o preservi aquestes condicions perquè sigui considerat de tal manera. A més, s'ha de fer èmfasi, en què a l'parlar sobre Programari Lliure no hi hagi confusió entre els termes de «lliure» i «gratuït», doncs mentre el producte creat conservi aquestes característiques, no presenta cap problema amb que el mateix sigui distribuït comercialment.\nDe tal manera, que el Programari conegut com «Freeware» no es tendeixi a confondre com Programari Lliure, Ja que aquest es distribueix i es fa servir sense cap cost en general, però depèn d'una determinada llicència comercial, que no permet que el mateix pot ser alterat (modificat).\nI no es confongui tampoc amb el «Programari de domini públic», Que no necessita de llicència de cap tipus per a ser usat, pel fet que el mateix pertany a tots per igual, mentre que el Programari Lliure, sempre que respecti els seus principis fonamentals, funciona mitjançant l'ús de diferents llicències, entre les quals les més conegudes són: GNU, GPL, AGPL, BDS, MPL, entre d'altres.\nProgramari Lliure i Patents\nFinalment, és important deixar en clar que el Programari Lliure no és un producte infractor o violatori les regulacions o normatives legals existents, És a dir, que infringeix o viola les patents o els drets d'autor. Ja que de per si, aquest argument té poc basament, ja que els desenvolupadors de Programari Lliure no utilitzen Programari Privatiu per desenvolupar els seus productes, per tant, ni tan sols s'acosten a les patents.\nEls desenvolupadors de Programari Lliure no perden els seus drets com a autors dels programes de Programari Lliure, però si alliberen la utilització del que han creat d'acord amb els principis d'aquesta tecnologia. El bon Programari Lliure mai es basa en modificacions de codis font privats, De manera que sempre aquesta lluny de qualsevol demanda relacionada amb els buits o paraigües legals que facin possible que això pugui ocórrer.\nA més, és important aclarir-als possibles confosos sobre que un programa de Programari Lliure pot ser piratejat o pot tenir llicències caducades, que això no és possible, ja que el mateix basa tot el seu desenvolupament en codi lliure, independent, i no comercial, és a dir, que aprofita el que ja existeix sobre si mateixa per a treballar en noves versions millorades.\nUn bon desenvolupador de Programari Lliure mai roba o presa prestat codi aliè sense el respectiu permís del seu creador original (autor) o retribució dels crèdits respectius a la mateixa, ni espera al fet que cap llicència venci per aprofitar-se'n, atès que els mateixos ja disposen de suficients codis oberts per contribuir amb les seves aportacions.\nL'estat actual i futur de la tecnologia té en la col·laboració o el treball col·laboratiu un gran pilar, i precisament aquest principi és la base del programari lliure. I quan parlem de col·laboració, parlem al seu torn d'innovació, per que tota col·laboració obre la porta a noves innovacions producte de noves idees fusionant-se en formes mai abans vistes. D'aquest procés de col·laboració i innovació producte dins de l'Programari Lliure s'han donat o sorgit propostes de gran importància per a tothom. Una d'elles és el conegut com «Innovació oberta».\nLa «Innovació oberta» és un concepte creat pel professor nord-americà Henry Chesbrough, Teòric organitzacional, i utilitzat per primera vegada en el seu llibre anomenat «Open Innovation: The New Imperative for Creating and Profiting from Technology», Que va publicar el 2003, i on plasmo idees sobre com la tecnologia ha de ser gestionada i explotada. Idees que han estat molt influent i han portat un impacte públic positiu sobre el Programari Lliure i el Codi Obert.\nLa «Innovació oberta» és poques paraules, es aquella que fa que les empreses busquin, adoptin i promoguin noves tecnologies que sobrepassin l'àmbit de la seva pròpia organització en conjunt amb socis externs. Aquest «nova manera de fer les coses» fa possible la conjunció de el coneixement intern i extern que fa vida dins d'una organització, per aconseguir consumar projectes estratègics de recerca i desenvolupament (R + D) i així millorar la seva eficiència i eficàcia en el seu model de negoci.\nD'altra banda, permet un millor repartiment dels riscos i beneficis amb els socis externs, i afavoreix una major participació de tots els empleats de la mateixa. La qual cosa ens deixa en clar que la «Innovació oberta» és un avenç en matèria organitzacional i de la feina que basa els seus preceptes en el món de el desenvolupament de l'Programari Lliure.\nPel que fa a innovació es refereix les solucions o models plantejats a partir de Programari Lliure no són poca cosa. Ja que el Programari Lliure permet l'(re) aprofitament de les aportacions creats o per crear-se sorgits per les comunitats d'usuaris (empleats / clients / proveïdors), i augmenta no només l'oferta de les solucions o productes disponibles en un món tan canviant i sinó també la possibilitat de crear nous models de negoci o adoptar eficientment els existents a l'època.\nEn fi, el Programari Lliure incentiva la innovació, Ja que permet pensar-la en termes de crear noves coses de manera oberta i compartida, elaborar noves formes de treballar i relacionar-se amb els altres, i d'organitzar i gestionar la informació disponible diàriament o construir un nou model flexible d'aprenentatge electrònic.\nRuta completa cap a l'article: des Linux » Notícies » Innovació i Programari Lliure: Un bon futur per a la tecnologia


chalking sumouse, el joc de matemàtiques manipulatives per sumar i restar\nInici > Les Joguines>Chalking Sumouse\nCompra'l abans de 20 h i 19 minuts\nMides producte: ratolins: 4 x 2,5 cm.\nMides embalatge: 14 x 14 x 19\nDescripció de Chalking Sumouse\nChalking Sumouse és un joc matemàtic dissenyat especificament per fer sumes i restes de forma manipulativa.\nEs tracta d'un material amb una estètica molt cuidada i amb un disseny molt cuidat.\nEls ratolins es presenten en tres colors diferents on els taronges són les unitats, els verds són les desenes i els vermells les centenes.\nEl tauler es crea com un puzle de pissarra sobre el qual es pot pintar amb guixos o amb retoladors tipus guix per a pissarra.\nÉs un material que ens ha agradat molt perquè combina en una única proposta material manipulatiu i la possibilitat de representar l'abstracció dels nombres pintant sobre el tauler pissarra.\nUn material ideal perquè els nens i nenes s'iniciïn en el concepte de les sumes i les restes.


Terrassa dona suport a les escoles de la ciutat en la campanya de portes obertes\nL’Ajuntament de Terrassa, a través dels Serveis d’Educació, dona suport a les escoles i instituts de la ciutat en la campanya de portes obertes d’enguany, marcada per les restriccions. Les visites han començat ja i s’allargaran fins ben entrat el mes de març, amb el calendari que estableixi cada centre.\nFaçana de l'Ajuntament de Terrassa (EP)\nEnguany, el Departament d’Educació de la Generalitat permet les portes obertes presencials però amb una sèrie de condicionants, com ara que les famílies han de demanar cita prèvia al centre, que els grups no poden ser de més de deu persones o que no es pot lliurar documentació en paper. Cada escola o institut ha de decidir com organitza les seves visites dintre d’aquestes limitacions, que molt previsiblement impediran als centres tenir-ne tantes com de costum. Per aquest motiu, les escoles i instituts han preparat portes obertes virtuals, generalment a través de vídeos.\nEn aquest sentit, l’Ajuntament de Terrassa ha posat a disposició dels centres accions de formació per ajudar a millorar la qualitat d’aquests vídeos i fer-los útils per comunicar el que les escoles volen donar a conèixer en cada cas. Durant el mes de febrer s’han impartit tres sessions amb un gran èxit de convocatòria: hi han participat 69 dels 71 centres públics i concertats de la ciutat. En els propers dies tindrà lloc una altra sessió adreçada als centres públics de 0 a 3 anys i a les escoles municipals, que tenen el seu propi calendari de preinscripció.\nA més de les formacions, els Serveis d’Educació han recollit tots els vídeos fets per les escoles i instituts, juntament amb els contactes dels centres i informació genèrica sobre les portes obertes a www.terrassa.cat/portesobertes.\nLa regidora d’Educació, Teresa Ciurana, ha explicat que “en un context Covid, les portes obertes virtuals faciliten que totes les famílies tinguin accés a la informació dels centres independentment de què puguin assistir o no a les visites presencials, i això facilita la igualtat d’oportunitats”. Ciurana ha dit també que “alhora, amb aquest suport facilitem que les famílies coneguin altres projectes dins la seva zona que poden ser del seu interès més enllà dels més sol·licitats”.\nLes portes obertes són generalment el pas previ al període de preinscripció escolar, que enguany tindrà lloc durant la segona quinzena del mes de març. La Generalitat de Catalunya ha establert que el termini de presentació de sol·licituds serà del 15 al 24 de març per a segon cicle d’educació infantil i primària (de P-3 a 6è) i del 17 al 24 de març per a l’educació secundària obligatòria (de 1r a 4t d’ESO).\nL’Ajuntament de Terrassa està pendent de la publicació de la resolució de la Generalitat que ha de regular la resta del calendari de preinscripció fins l’adjudicació definitiva de places i la matrícula. Mentrestant, les famílies interessades poden consultar la pàgina www.terrassa.cat/presincripció, on trobaran tota la informació sobre els centres educatius de la ciutat i les zones escolars, incloent la consulta de centres per adreça, a més de la documentació necessària, els criteris de baremació i una secció de preguntes freqüents, entre altres continguts.


Tornant a Comarques: de juny 2013\nComenço amb un atreviment, ensenyant-vos la porta de la meva nevera. Espero no acabar ensenyant altres interioritats que això d'exhibir segons quines coses privades pot ser de molt mal gust.\nAquesta és la melmelada de llimona que he descobert fa poc. El nom és divertit: Thursday cottage: Bestial, potser més i tot que la Gunilla d'Önos.\nQuè més hi ha per aqui? un cava rosat Anna de Cordorniu (no noto diferències amb el cava blanc, honestament), una ampolla de Gessamí de Gramona, un tub ja mig gastat de Kalles Kaviar, que li encanta al meu fill ( i a mi també , cap problema).\nPublicat per Teresa a 2:23 3 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: home sweet home, íntim i personal, mmmmmmmmmm'agrada, nyam, que bo!, tonteries\nFa més de trenta anys\nVestida de princesa hippie vaig celebrar la meva comunió un diumenge de finals dels anys 70. Com que no he fet cap casament va ser un dels pocs dies de la meva vida que em vaig sentir la protagonista de la festa. Però aquell protagonisme es va esfumar a la meitat del dia pel que va passar. La meva germana va estar a punt de morir ofegada. Sort que va acabar bé.\nAl restaurant on es feia l'àpat hi havia una bassa. Una bassa fosca i fonda, d'aquelles de les cases de pagès, d'aigua opaca, amb un grapat d' ànecs que hi nedaven. La canalla, allò que es fa, vam acabar de dinar i vam sortir a fora a jugar i com no havia de ser d'altra manera, el que més ens va atreure van ser la bassa i els ànecs. Tots en fila al pedrís de més de 2 metres d'alçada d'aquella bassa llençant bocinets de pa als ànecs. Jo tenia set anys i la meva germana no havia fet encara els 5 i no savia nedar. Era petita i no llençava gaire lluny, es queixava que el seu pa no s'el menjaven perque no hi arribava allà on eren. En un intent de que la seva molla de pa arribés als palmípedes com feiem els altres, la nena va caure a dins la bassa. No hi havia adults que ens vigilessin. S'enfonsava, s'ofegava, la vaig veure treient el cap i les mans alçades desde l'aigua. Aterroritzada.\nEl meu cosí que llavors tenia dotze anys, sí, sí, només dotze anys, i que duia el braç enguixat, em va preguntar si savia nedar, li vaig dir que jo sí però que ella no, i es va llançar a l'aigua en una mil.lèssima de segon sense dubtar un instant. El braç del guix ( i tinc la imatge gravada al meu cap) aguantava la nena de la barbeta. Uns instants més tard un adult i un cuiner saltaven disparats dins la bassa per ajudar. El més difícil va ser treure'ls a tots d'allà dins. La paret de la bassa tenia tres metres i era molt alta.\nEl que havia pogut ser una tragèdia va acabar en un ensurt. Un terrible ensurt. El record final d'aquell dia és amb la meva germana, tan bonica ella amb el seu vestit nou xop, ficada dins els cotxe i plorant perque se li havien mullat les sabates. I el cosí salvador es diu profèticament Salvador.\nPublicat per Teresa a 1:09 2 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: comarques, em passa pel cap, imperfeccions, íntim i personal, va passar\nFí de curs i escola\nArriba el final de curs. Les escoles tanquen avui les portes per a fer una llarga i merescuda pausa fins el setembre. la rutina es trenca per a trobar el ritme estiuenc, més lent però més esbojarrat. Les families ( també les de dos membres!) hem de buscar-nos la vida amb casals, avis, activitats etc perque les feines no s'adapten a aquestes dilatades vacances escolars. M'acomiado del curs del meu fill amb la sensació de que una cosa més ja està feta, una petita etapa superada . Ens espera l'últim curs d'educació infantil i la sensacio que els petits creixen a passes agegantades. Els albúms de l'escola ho corroboren: els traços del principi són d'una manera i a les darreres pagines floreixen i s'afinen.\nAprofitant que m'embranco amb aquest tema. D'on ve aquesta psicosi de productivitat escolar tan exagerada? Inunden els pares amb feines i feines dels fills com si calgués un testimoni material de tot el que es fa a l'aula a cada minut. Deu ser encara la tradició post-franquista i juedo cristiana del " et guanyaràs el pa amb la suor del teu front". S'ha de ser rendible, hem de formar treballadors inesgotables que produeixin com gallines.\nAfortunadament el sistema ha canviat molt però en algunes coses encara beu massa directament d'una herència educativa molt arcaica.\nVaig posar un video al meu antic blog que il.lustra els canvis socials dels últim cents anys i com l'educació no ha evolucionat en paral.lel ofereint el que realment necessita la societat. En general, el sistema segueix preparant, encara avui, futura mà d'obra proletaria.\nM'agradaria saber si existeix alguna pedagogia que treballi totalment independent del llegat de la revolució industrial.\nPublicat per Teresa a 2:54 1 comentari:\nEtiquetes de comentaris: em passa pel cap, escola, futur, imperfeccions\nEuropa, casa meva\nSom al millor lloc del món. Som en un lloc on la gent fa servir els diners per a obtenir les coses, no roba ni mata, ni les pren del vei. Som en un lloc on els infants i els joves tenen dret a anar a l'escola, on tothom té dret a que l'atengui un professional de la salut. Som a un lloc on la gent gran després d'una vida de feina rep una pensió per la seva contribució de molts anys. Som en un lloc on quan hi ha una injusticia, algu vetlla perque sigui reparada amb unes lleis que hem triat nosaltres. Som en un lloc on encara es pot sortir al carrer sense la por de que ens puguin atracar, violar o degollar.\nHi ha molts llocs al món on no tenen res d'això. N'hem d'estar orgullosos i ho hem de voler conservar.\nSom a Europa, un lloc amb el pes de la història més feixuga, una història de llargs segles plens de lluites per a aconseguir justicia. Estimada vella vaca europea, m'agraden les teves llegendes antigues, m'agraden les teves històries passades, reals i inventades. M'agraden els teus fills il.lustres, m'agraden fins i tots les èpiques batalles que ha hagut de passar la teva gent, m'emocionen els teus episodis més terribles i ara, ara que ja ets una vella xaruga amb la feina quasi feta ara et qüestiones a tu mateixa?\nJo t'estimo i per això no vull que desapareixis. Em sento orgullosa de pertanyer a tu i de que tu siguis meva encara que només ho siguis una mica miqueta.\nNo et qüestionis a la teva edat, vella Europa, però sobretot no et moris!\nPublicat per Teresa a 23:00 1 comentari:\nEtiquetes de comentaris: em passa pel cap, futur, home sweet home, íntim i personal, mmmmmmmmmm'agrada\nUn altre que diu bajanades\nI és que a mi em cau bé aquest tipus, sempre he pensat que ha fet coses interessants al teatre. Però amb aquesta declaracioneta s'hi acaba de lluir.\nNo creu en les banderes. Ni jo. Apa vès. Les banderes són un símbol i dir això és com dir que no creus en que les banderes identifiquen un país, o potser que no creus en els països, en la seva existència? Que cony vols dir realment??? Que no ets sents identificat amb cap bandera? Ah! potser és això, jo tonta de mi!\nEls que són com ell no volen ser etiquetats de "nacionalistes" ni d'independentistes. No volen que els polítics els facin servir d'abanderats de cap causa, i llavors, cauen en aquestes bajanades sense sentit, totalment absurdes i totalmentt idiòtiques.\nÉs que potser són es creuen tan universals que no són d'enlloc? És que potser no han nascut en un poble/ ciutat/ barri/ carrer??? Es que potser no viuen a algun lloc i van com nòmades de racó de galaxia món a racon de món? Cretins en dic jo. Si és que no són d'enlloc no estimen cap lloc, si no es senten del seu barri/carrer/poble/ciutat/pais és que no l'estimen ni el respecten. Estan per damunt de les coses terrenals: ells, els pijo-progres són eteris, són atmòsfera i oxigen, suren a 200 metres damunt dels nostres caps; i nosaltres som la púrria que ens preocupem per on vivim, per casa nostre i perque a més tenim sentiments per la terra que ens ha parit.\nAu vinga, aneu a cagar!\nEl Periodico avui 11/06/2013\nPublicat per Teresa a 1:56 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: em passa pel cap, esclavitut, Hispaniae, homenots, puagh, souflé desinflat, Tensions polítiques, tonteries\nDe menjar i beure I\nNo acostumo a escriure gaire sobre el menjar i el beure. Però sempre he sigut de bon menjar i de bon beure, per això no sóc prima. Tampoc sóc grassa. Em sobren 4 Kg que sé perfectament de quin lloc rebaixaria. I no és el cul.\nM'agraden les coses bones. Les coses saboroses que es disfruten amb el paladar. Per exemple la xocolata, el salmó fumat que es fuma en calent, ( li dedicaré un post a aquest un dia), el iogurt grec, els crepes, el mango, les groselles, moltes menes de formatges, els albercocs, la llonganissa de Vic, els rossinyols (cantharelus sibarius), el vi i el cava i les melmelades de cítrics ( especialment les angleses o les d'estil angès). Il.lustro aquest post tan hedonista amb una melmelada sueca: la Gunilla Old english Marmelad que, tot i trobant-la facilment tots els supermercats d'allà i molt assequible, encara no n'he trobat cap aqui que l'iguali. Té la dolçor justa que no empalaga i l'acidesa i frescor al punt per a untar les torrades amb mantega i posar-hi al damunt una capa fina d'aquesta conserva celestial amb trossets de pell de taronga i acompanyar-ho t'un bon tall de formatge.\nLa salivera està servida.\nSi no és indiscreció preguntar, què us agrada a vosaltres?\nPublicat per Teresa a 1:51 2 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: home sweet home, íntim i personal, mmmmmmmmmm'agrada, nyam, que bo!\nCordills, cordes i cadenes\nSóc la gran de 4 germans.Tres de molt seguits i un de despenjat. A mi, la familia nuclear m’ha marcat molt. Sempre he volgut ser independent però a vegades encara m’ataca la sensació de que no ho he aconseguit. He viatjat, he viscut sola des dels 18 anys, he viscut a l’estranger durant uns anys, fins i tot m’he convertit en mare! Però segueixo enganxada als meus pares d’una manera molt marcada. No sé si és un factor cultural (que podria ser) o només és que em sento protegida si estem a prop. Tinc més de 40 anys i encara sento que estic unida al papa i a la mama.\nAl sud d'Europa tenim uns cordons umbilicals llarguissims que duren tota la vida. Recordo encara quan el meu avi estava a l'UVI, delirava i demanava la "mama". La meva mare creia que preguntava per la seva dona, ja morta, la meva àvia, però no. Ell demanava la seva mare. Tenia 86 anys i l'únic consol que tenia era cridar la seva mare. A tots ens passa igual. Ens sembla que ningú ens cuida millor que la nostra mama.\nEn costrast amb la tradició nordeuropea on els joves marxen de casa i es fan "homes i dones" als 18 o 19 anys, al Sud seguim aferrats a les nostres arrels familiars al llarg dels anys. Als del Nord els sorpèn que "aquí baix" amb 25 o 30 anys molts visquin a casa del seus pares i als del Sud ens sorprèn per exemple que "allà dalt" els fills que viuen a certa distància ( tan poden ser 100 com 900 Km) dels seus pares només els visitin dos cop l'any. Aquest deslligament causa i conseqüència de que ni els joves siguin considerants una càrrega pels pares ni esl pares pels fills quan els més grans arriben a la vellesa i tenen problemes de salut, mobilitat i solitud. L'Estat paternalista es fa càrrec tant dels joves que no tenen recursos, com dels grans que tot sols no es poden valer. Els vincles no són tan forts i el concepte familia es limita als anys que pares i fills viuen junts que no solen ser més de 18-20. Es té assumit que l'Estat cuida els ciutadans de forma paternalista ( que no és ben bé com la mama, oi?). Com un pare que vetlla perque no els falti res, cap medecina, cap recurs, cap habitatge. Però en el fons els falta el més important: l'afecte proper de la familia.\nAmb això el Nord no ens guanyarà mai.\nPublicat per Teresa a 2:26 2 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: comarques, em passa pel cap, futur, íntim i personal, vikinglandia\nIndecent, obscè, repugnant, escandalós\nNo sabeu la ràbia que m'ha fet entre altres coses que surten al títol del post assabentar-me que part dels nostres impostos vagin a parar a l'embriaguesa putrefacta dels qui teoricaments han de vetllar pel nostre benestar. Només puc dir que és indecent.\nNo és ja prou greu que s'omplin de mam mentre el que se suposaria que haurien fer és arreglar lucidament la situació que vivim, que a sobre ho tenen més barat que al carrer perque està subvencionat. És que som estúpids i no ens mereixem res més.\nCal revisar-ho TOT perque ens prenen el pèl desde fa segles. Vull un sistema nòrdic. On tots els qui serveixen els ciutadans hagin de passar comptes de la despesa Publica i Privada. Ja n'hi ha prou. Revolta i Començar de nou. res de canvi que ens en foteran uns altres d'igual o pitjors. Transmutació total del sistema Volem el poder per a la gent. No paguem més impostos si no sabem on va a parar cada cèntim d'euro que ens prenen.\nQuins sants collons!\nPublicat per Teresa a 1:37 1 comentari:\nEtiquetes de comentaris: Hispaniae, souflé desinflat, Tensions polítiques


El Liverpool venç i firma els millors números de la història de la Premier - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEl Liverpool venç i firma els millors números de la història de la Premier\nMourinho, nova víctima de Klopp John Walton/PA Wire/dpa\nMourinho, nova víctima de Klopp\nVint victòries i un empat en vint-i-un partits disputats. Són els espectaculars registres del Liverpool aquesta temporada a la Premier League. No havia passat mai en la història d'aquesta competició. Els de Klopp semblen no tenir rival i pràcticament tenen el títol a la butxaca. Els reds van guanyar 0-1 al camp del Tottenham gràcies a un gol de Firmino al minut 37. Els de Mourinho van buscar l'empat en el segon temps, però Son i Lo Celso van desaprofitar les millors ocasions de gol. El Leicester, segon classificat, va perdre a casa contra el Southampton per 1-2. Tot i avançar-se amb un gol del belga Praet, els locals van veure com els visitants s'emportaven els tres punts gràcies a les dianes d'Armstrong i Ings. El Leicester podria perdre la segona plaça si el Manchester City guanya aquesta tarda (17.30h) al camp de l'Aston Villa.\nEl Chelsea es va fer fort a la quarta posició amb una victòria clara contra el Burnley per 3-0. Jorginho, de penal, i Abraham (13 gols a la Lliga) havien marcat diferències en la primera part. Hudson-Odoi va tancar el resultat per als de Lampard en el segon temps. El Manchester United també va golejar el seu rival. Els de Solskjaer van passar per sobre del Norwich City, el cuer, per 4-0. Doblet de Rashford i dianes de Martial i Greenwood, que mantenen els cinc punts de desavantatge amb el Chelsea. Avui, a part del partit del City del santpedorenc Pep Guardiola, també es disputarà el que enfrontarà el Bournemouth i el Watford (15 h).


Alteracions visuals - EL RACO DEL MENUT\nPublicat el 14 de juliol de 2014\nTal i com es va comentar a l’anterior article sobre l’atenció a la diversitat podem trobar diferencies amb els ritmes d’aprenentatge, tots evolucionen seguint uns paràmetres determinats dins de la seva edat.\nTot i així pot ser que ens hi trobem amb un infant que tingui una alteració o trastorn que ens porti a fer un programa individualitzat (PI).\nRecordem que dins d’aquest programa, establirem els objectius i la metodologia que haurem d’emprar. Però abans de tot, haurem de saber quin grau d’incapacitat sensorial pateix l’infant i la causa de la seva lesió.\nHi han molts aspectes ha tenir en compte, com a partir de quina edat s’ha donat la lesió sensorial, l’entorn familiar, si accepten o no la discapacitat.\nEn aquest cas l’educació primerenca, afavoreix el desenvolupament de l’infant, estimulant el sentit afectat com la resta de sentits, sempre, però respectant les possibilitats.\nEls centres ordinaris han d’avaluar els recursos materials, professionals de la metodologia utilitzada i la implicació de tot l’equip docent per garantir la integració de l’infant i el desenvolupament integral.\nEns centrarem en les alteracions visuals, els centres han d’afavorir el desenvolupament dels següents aspectes:\n-Desenvolupament psicomotor: familiaritzar-se amb el cos i reconèixer l’esquema corporal, fomentar el desig de moviment i desenvolupar l’orietanció espacial a partir de pistes tàctils i sonores.\n-Desenvolupament perceptiu i cognitiu: desenvolupar altres sentits, sobretot el tacte i l’oïda, desenvolupar la coordinació audiomotora, la percepció i localització/procedència del so; motivar conductes de recerca i exploració d’objectes.\n-Desenvolupament del llenguatge i la comunicació: Fomentar comportaments preverbals com somriures, plors.\n-Desenvolupament de l’autonomia personal: Activitats de la vida quotidiana, controlar els esfínters, vestir-se i desvestir-se sol.\n-Controlar els sons que envolten a l’infant.\n-Parlar en un to suau i tranquil, ajuda a calmar-lo.\n-Comentar-li verbalment les diferents accions que es fan, els noms dels objectes, les parts del cos…\n-Afavorir el contacte físic i les relaciones amb altres nens tant cecs com a vidents ajudaran a potenciar les relaciones afectives.\n-Proporcionar-li tot tipus d’experiències tàctils i sonores que compensin la deficiència visual. Materials com planxes de Thermoform dòminos tàctils, abecedaris amb lletres grans i diferents relleus, ninots amb diferents sons, reconèixer objectes de la vida quotidiana a partir del sol, aprenentatge de la tècnica del punxó.\n-Ajudes tècniques- lents- que augmentin el camp visual i millorin l’agudesa visual.\nAquests recursos i altres constituiran un aprenentatge per a la lectoescriptura posterior en Braïlle. Només és un petit tast, ja que és un tema força complicat i s’hauria de mirar bé les característiques del infant amb deficiència visual per fer una bona integració i que el seu aprenentatge sigui òptim.\nMolt important destacar que l’equip educatiu treballarà conjuntament amb els serveis especialitzats del Departament d’Educació com els EAP (equips d’assessorament i orientació psicopedagògica) i el CREDV (centre de recursos educatius per a Deficients Visuals) que dóna atenció especifica a l’alumnat que pateix dèficit visual.\nMés informació: http://www.xtec.cat/web/serveis/serveis/see/credv\nACTIVITAT ALTERACIÓ VISUAL\nUna activitat força interessant i que estimula l’empatia de la resta de companys de classe és fer un joc on tots els nens i nenes s’hagin de vendar els ulls. En aquest cas, podriem jugar a assessins, policia i poble. Tots estaran amb els ulls tapats i només ens podrem comunicar a través de les mans. Ens desplaçarem per l’aula o l’espai on estiguem i quan trobem algú haurem d’identificar-nos picant amb les mans del company que trobem.\nSi ens donen un cop, és poble i no passa res.\nSi ens donen dos cops, és policia i nosaltres ens convertim també en policies.\nSi ens donen tres cops, és l’assessí i ens ha matat en cas que siguem poble.\nSi som policia, l’assassí queda detingut. I si som un altre assessí no passa res i continuem caminant. El joc acaba quan s’atrapa l’assessí.\n14 de juliol de 2014 a les 11:00 am\nEncuentro super interesante el tema que has expuesto hoy. No tengo ningun familiar que sea invidente pero me resulta interesante ver los recursos que puede haber para que ese niño/niña aprenda de la misma manera que sus compañeros.\n14 de juliol de 2014 a les 1:46 pm\nEstà molt bé això de tenir en compte que no tots els nens són iguals, però que sí que se’ls ha de fer sentir que són tots iguals, malgrat la paradoxa… Crec que ja m’entens, no? Molt ben fet, enhorabona!\n14 de juliol de 2014 a les 2:04 pm\nCom passa amb moltes discapacitats, amb la visual, els que la pateixen, es troben amb moltes dificultats al llarg de la seva vida. Que aquestes siguin les mínimes possibles es una tasca que ha d’implicar a tota la societat. Una bona manera de fomentar la comprensió, la solidaritat i l’empatia amb les persones discapacitades es que ja de petits, a l’escola, tots els nens comparteixin i convisquin en el mateix espai educatiu.\nAquesta entrada s'ha publicat dins de Atenció a la diversitat | s'ha etiquetat en Deficients visuals, Educació Primerenca per MartaLuque | Deixa un comentari. Afegeix a les adreces d'interès l'enllaç permanent


XXVIII TORNEIG INDIVIDUAL FIRA | Club d’escacs Alberic\n← Fira 2010\nXXVIII TORNEIG INDIVIDUAL FIRA\nPublicat el 20 juny 2010 per Xavi\nAhir dissabte dia 19, disputàrem una nova edició del torneig d’escacs rellamp de la fira de Sant Joan. Continuant amb la bona assistència de jugadors dels anys anteriors i millorant el nivell dels mateixos, va ser un torneig molt disputat i amb canvis constants de líder del torneig.\nPrimera ronda sense sorpreses, ni molt que destacar en la mateixa. A la segona ronda, els enfrontaments produïts ja era d’esperar una bona partida i el primer favorit en caure va ser Alfonso, davant la nostra última adquisició David. L’altre enfrontament dur, era el de Manolo i Sergi, però pareix clar que amb el ritme ràpid, Sergi li supera al nostre monitor de l’escola.\nA la tercera ronda, comença a vindre tot el lio perquè els resultats no són els que a priori s’espera. Eloy guanya a David, el “narraor” a Ximo (este és més normal) i Sergi remata a Alfonso en la seua esperança de guanyar el torneig. Pel que fa a la quarta ronda, Eloy baixa del núbol a Sergi, David recupera el terreny perdut guanyant al “narraor”, deixant a Eloy amb tots els punts aconseguits i cinc jugadors per darrere amb un punt menys.\nQuinta ronda i Ximo pega un colp en la taula perquè vol guanyar el torneig, i guanyant a Eloy queda en el grup de favorits de quatre jugadors empatats en el primer lloc, els dos mencionats anteriorment i Javi (que demostra la seua veterania davant Sergi) i David que li guanya a Jose Ramón.\nInteressant sexta ronda amb els quatre líders enfrontats entre ells i deixa a Javi i Ximo com a líders per guanyar el torneig, desprès tombar a Eloy i David.\nI l’última ronda, com ja han jugat Ximo i el “narraor”, l’ordinador diu que aquells que decideixen el torneig seran Paco i Alfonso, respectivament. Per donarli més emoció al torneig, els dos favorits no poden amb la pressió i perden les seues partides, quedant per primera vegada empatats en el primer lloc cinc jugadors amb 5 punts.\nMenys mal que tinguem l’ordinador amb els sistemes de desempat i prompte sabem el guanyador, que un altra vegada és el “narraor”, quedant patent la seua superioritat en el deceni. Pel que respecta a Ximo, no li va com toca i queda quint, per darrere de Paco (que torna a fer el submari) i Eloy i David, aquestos dos tenen que anar al tercer desempat per decidir qui serà segon i tercer.\nPartida molt interessant, però Eloy com compta amb les taules al seu favor, torna a guanyar a David i queda segon.\nNo puc finalitzar aquesta crònica, sense fer menció dels jòvens valor del nostre club que també participaren, quedant el millor infantil Vicente Doménech. La resta d’alumnes molt correcte i no va fer necessari la intervenció de l’àrbit en cap conflicte presentat.\nPodeu vore o descarregar les fotos ací


El Govern usarà les declaracions de renda per fer l'estadística del lloguer - Diari de Girona\nEl Govern usarà les declaracions de renda per fer l'estadística del lloguer\nEl grup de treball estudia introduir més dades per creuar-les amb l'objectiu de tenir el rànquing al novembre\nredacció 30.07.2019 | 01:27\nEl Govern usarà les declaracions de renda per fer l'estadística del lloguer Diari de Girona\nEl Govern està treballant en la creació del sistema estatal d'índexs de referència del preu del lloguer d'habitatge, per al qual s'ha decidit que l'Agència Tributària comenci a creuar les seves dades de declaracions d'IRPF anònimes amb la base de dades de la Direcció General del Cadastre, encara que s'afegiran més variables en els pròxims mesos, segons fonts del Ministeri de Foment.\nAixí es va decidir en el marc del grup de treball per a l'elaboració del Sistema Estatal d'Índexs de Referència del preu de lloguer, en el qual es va consensuar que l'AEAT comenci a creuar les seves dades amb la base de dades de la Direcció General del Cadastre, la qual cosa en la pràctica suposa utilitzar les declaracions de l'IRPF de forma anònima per conèixer les rendes que es cobren als inquilins i configurar en bona part la nova referència de preus.\nNo obstant això, des de Foment apunten que en els pròxims mesos es continuarà treballant per valorar i incorporar successives mesures, per la qual cosa previsiblement es tindran en compte altres variables per a la configuració de l'estadística.\nEl 30 de maig es va fer la primera reunió del grup de treball per a l'elaboració del Sistema Estatal d'Índexs de Referència del preu del lloguer, presidida pel secretari d'Estat d'Infraestructures, Transport i Habitatge, Pedro Saura.\nTambé es va convocar com a col·laboradors a representants de l'Agència Tributària, la Direcció General del Cadastre, el Banc d'Espanya, l'Institut Nacional d'Estadística (INE), Presidència del Govern i a José García Montalvo, catedràtic d'Economia de la Universitat Pompeu Fabra.\nDesprés d'aquesta primera reunió es va acordar nomenar un grup tècnic de treball, que també coordinaria el Ministeri de Foment, per avançar en la metodologia i en el seu procés de desenvolupament.\nDes de llavors s'ha treballat en aquest grup tècnic i exposant, per part de tots els membres, les dades que cadascun pot oferir per elaborar aquest sistema estatal d'índexs de referència.\nL'Executiu treballa en la creació d'aquest nou sistema de referència de preus de lloguer d'habitatge a fi de donar compliment al que s'estableix en la disposició addicional segona del reial decret llei del passat mes de març de mesures urgents en matèria d'habitatge i lloguer estableix.\nAquesta norma estableix que els treballs es realitzaran dins del termini de 8 mesos, la qual cosa situa novembre com la data objectiu.