Troben 15 silurs de grans dimensions al canal de Castellgalí on va caure un mur - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nTroben 15 silurs de grans dimensions al canal de Castellgalí on va caure un mur\nAbans de reparar el tram esfondrat ha sigut necessari fer un pla de salvament dels peixos\nqueralt casals 09.03.2018 | 23:45\nUna dotzena de socis i voluntaris ambientals de pesca del Club Esportiu Amics de la Pesca de Castellgalí i d'altres societats, juntament amb personal de l'empresa concessionària Auxiliar d'Explotacions Energètiques S.L., van portar a terme aquest cap de setmana el pla de salvament dels peixos del canal del municipi que gairebé s'havia buidat a causa del trencament d'un mur, a mitjan de febrer, tal com va publicar Regió7. Durant el rescat, es van trobar 15 silurs de grans dimensions, que en total feien un pes de 120 kg.\nSegons el president del Club Esportiu Amics de la Pesca de Castellgalí, Manel Mas, la troballa va «sorprendre» als voluntaris i socis que participaven en el rescat. Segons apunten, en aquest tram del riu no s'acostumen a treure espècies d'aquestes dimensions, per la qual cosa se suposa que aquests grans exemplars havien trobat refugi al canal.\nDurant les tasques, que es van fer dissabte al matí, a banda dels silurs que pesaven de 5 a 25 quilos i un dels quals feia fins a 2 metres de llargada, també es van trobar 9 carpes amb un pes total de 41 kg. Totes les espècies extretes són invasores i no se'n va trobar cap d'autòctona que calgués rescatar.\nL'esfondrament del mur del canal, situat entre Manresa i Castellgalí, va provocar que durant dos dies el riu Cardener baixés pràcticament sense cabal al llarg d'aquest tram, poc abans de la desembocadura al Llobregat. Aquesta situació es va perllongar fins que es van tancar les comportes del canal, de manera que es va deixar de derivar-hi aigua.\nL'Agència Catalana de l'Aigua (ACA) ja va anunciar que requeriria al concessionari de la resclosa que repari el tram esfondrat del canal, que deriva l'aigua per a usos hidroelèctrics. Prèviament, però, era necessari el pla de salvament de les espècies del canal que s'ha realitzat aquest cap de setmana.\nD'aquesta manera, l'entitat de pesca ja ha pogut presentar al departament de Medi Ambient i a l'ACA l'informe conforme s'ha dut a terme el pla de salvament de peixos i s'ha complert «amb la legislació vigent», per tal que es pugui atorgar el permís a la concessionària per reparar el mur del canal.


Amiant mal aïllat en una obra al Besòs i el Maresme\nEls veïns denuncien que n'hi ha, mal aïllat, a les obres de construcció d'una benzinera al carrer del Maresme\nÀlex Jassé | Javier Arilla | dimarts, 17 de juliol del 2018, a les 14.21\nHi ha amiant al subsòl de les obres de construcció d’una benzinera en un solar situat entre els carrers de Puigcerdà, de Cristóbal de Moura, del Maresme i de Veneçuela. Per això els treballs estan aturats des de fa uns mesos, quan se’n van trobar restes. Ara s’està fent un aïllament que no convenç els veïns. Tot i que hi ha cartells que alarmen de la perillositat de l’espai, encara es poden veure trossos d’aquest material cancerigen a simple vista. Els veïns demanen solucions definitives perquè torni la seguretat a la zona.\nCartells de “Perill, amiant”\nFins que no se solucioni el problema no es podran reprendre els treballs de construcció de la benzinera. Van ser els veïns qui van denunciar la situació i demanen més suport a les administracions en aquest aspecte.\nL’associació de veïns de la zona proposa una solució amb caràcter definitiu per al solar, ubicat a la cantonada dels carrers del Maresme i de Veneçuela. Consideren que la millor opció és que es precinti amb ciment, una acció que permetria aïllar definitivament l’amiant, i s’hi construeixi a sobre una zona verda o un parc infantil.\nHi ha habitatges a menys de 20 metres i un supermercat a tocar. Per això les entitats veïnals qüestionen, més enllà que se solucioni la situació de l’amiant, si aquest és un lloc adequat per construir-hi la benzinera prevista. Per canviar-ne els usos l’Ajuntament hauria de mediar amb el propietari de l’espai, que és d’un privat, sobre els permisos per fer aquesta obra i activitat.\n— amiant — obres — queixes veïnals


David Abril: “La nova Llei de Ports acabarà amb l'essència dels ports mediterranis” - MÉS per Mallorca\nDavid Abril: “La nova Llei de Ports acabarà amb l’essència dels ports mediterranis”\nEl diputat del grup MÉS ha intervingut aquest divendres en un debat obert amb pescadors a Pollença per analitzar les conseqüències que suposarà per als ports de les Illes Balears: “llaüts davall una figuera i ports exclusius per a iots de luxe”\nLa Llei de ports de les Illes Balears ha estat aprovada a principis d’aquest mes de juliol al Parlament amb els únics suports del Partit Popular i amb el rebuig a les esmenes presentades pel grup parlamentari MÉS. Amb tot, MÉS per Mallorca considera necessari informar als ciutadans de les conseqüències negatives que tindrà aquesta llei i que transformarà els ports de les nostres illes tal i com els coneixem fins ara.\n“No s’han preservat els drets de petits usuaris d’embarcacions. Al contrari, amb aquesta modificació de la Llei de ports, el Govern aprofita per donar més poder a la iniciativa privada en la gestió de les instal·lacions portuàries”. De la mà de MÉS per Pollença i Tomeu Cifre, David Abril ha intervingut aquest divendres vespre al Port de Pollença per explicar l’afectació d’aquesta llei als interessats, principalment petits pescadors i propietaris d’embarcacions recreatives.\nTots els assistents han coincidit en el problema que es generarà en relació als amarrament ja que “els preus arribaran a ser inassumibles”, segons el diputat Abril. Els pescadors han afirmat que s’estan organitzant perquè estan indignats amb aquesta llei i les seves conseqüències.\n“No volem que els llaüts acabin davall una figuera, com ja està passant, perquè els preus dels amarraments serà inassumible. No volem que es perdi l’essència de ports mediterranis i acabin sent ports exclusius per a iots de luxe”, ha afirmat David Abril.\nUs adjuntam una imatge del debat.\nEl portaveu adjunt de MÉS per Mallorca al Parlament, Josep Ferrà, ha qualificat la visita dels (...)\nLa conselleria d’Afers Socials inverteix 8,4 milions d’euros per complementar les pensions no contribuitives\nLa conselleria d’Afers Socials i Esports inverteix 8,4 milions d’euros a l’any per complementar (...)\nMÉS demana que no es penalitzi l’ús del català en l’àmbit científic i universitari\nEls ecosobiranistes reivindiquen que es puguin presentar tesis i altres treballs en totes les (...)


L'Informatiu - El cros de l'Escola Bernat de Mogoda arriba a la seva 40 edició\nEl cros de l'Escola Bernat de Mogoda arriba a la seva 40 edició\nL’AMPA de l’Escola Bernat de Mogoda organitza demà dissabte el 40è Cros de l’Escola Bernat de Mogoda. Les proves començaran a partir de les 10 hores.\nTots els corredors de la franja d’Infantil, P3, P4 i P5 rebran una medalla per la seva participació i tindran trofeu els tres primers classificats de la resta de categories. Una batucada animarà les curses que es disputaran al voltant del centre educatiu.\nEl cros presenta enguany dues novetats. La primera és que el recorregut de benjamins i alevins serà diferent passant a ser de 625 i 815 metres i, per celebrar el 40è cros, la cursa popular serà de 3.000 metres i una part passarà pel parc Central.\nLes portes de l’escola estaran obertes des de les 9 del matí i fins a les 14 hores. Les inscripcions es poden formalitzar fins a quinze minuts abans de cada cursa.\nAl pati de l'escola Bernat de Mogoda s’instal·laran inflables, un d’ells un futbolí, dels quals podran gaudir gratuïtament els socis de l’AMPA i la resta a un preu popular. L’AMPA informa que si no es dona cap situació que reclami el seu servei, els Mossos d’Esquadra visitaran la festa. També seran present el Grup de Gegants de Santa Perpètua i l'entitat disposarà de servei de bar i sortejarà una bicicleta per al viatge de fi de curs de l'alumnat de sisè.\nEl president de l'AMPA de l'Escola Bernat de Mogoda, Pedro Téllez, ha anunciat la visita dels Mossos d'esquadra i ha agraït la proposta dels Gegants que també prendran part a la festa.Téllez ha explicat que per celebrar el 40è aniversari del cros, els corredors de la cursa popular donaran una volta al llac del parc Central i recorreran 3.000 metres. També ha agraït la col·laboració dels establiments que han fet aportacions a la festa.\nL'entitat fa una crida a les famílies del centre educatiu per tal de donar un cop de mà en l'organització.\nFoto: L'AMPA del centre educatiu organitza el cros / L'Informatiu


El port de Barcelona crea un grup de treball per guanyar resiliència davant els ciberatacs – El Mercantil\nEl port de Barcelona crea un grup de treball per guanyar resiliència davant els ciberatacs\nEl grup de Ciber-Resiliència i Continuïtat de Negoci Portuari plantejarà alternatives per a millorar la seguretat de les empreses portuàries\nL’Autoritat Portuària de Barcelona ha creat un grup de treball de Ciber-Resiliència i Continuïtat de Negoci Portuari (CRCN-Port). La iniciativa pretén dotar a les empreses de la comunitat portuària de capacitat de resposta davant les ciberamenaces. D’aquesta manera, el recinte es marca tres objectius principals: la conscienciació de la “importància cabdal que té fer del port un lloc cibersegur”, compartir el coneixement de les organitzacions de la seva comunitat logística i “definir procediments de continuïtat de negoci inter-empreses” que permetin “garantir el funcionament de la cadena logística en cas de patir un ciberatac”.\nEl grup de treball, que ha celebrat aquest dilluns la seva primera reunió, està conformat per la subdirectora general d’Organització i Recursos Interns del port, Catalina Grimalt, i el director general d’Operacions Portuàries i Mercaderies, Quim Compte, així com empreses i institucions de l’entorn del recinte: la Associació d’Agents Consignataris de Vaixells de Barcelona, la Corporació de Pràctics de Barcelona, Grimaldi Terminal Barcelona, APM Terminals Barcelona, Hutchison Ports BEST, Bergé i Portic, entre altres.\n“El nostre valor afegit per als clients és la diferenciació en innovació i la digitalització”\nCatalina Grimalt Subdirectora general d'Organizació i Recursos Interns\n“El nostre valor afegit per als clients és la nostra diferenciació per mitjà de la innovació i la digitalització”, ha manifestat Catalina Grimalt. Per això, “encoratjo a les altres empreses a que s’afegeixin al grup pioner en el sector”. La subdirectora general d’Organització i Recursos Interns ha destacat la importància que aquesta sigui una iniciativa integradora, és a dir, que impliqui a tota la comunitat portuària, per evitar ciberatacs “com el que va sofrir fa temps el port i altres companyies del sector”, provocant conseqüències en la xarxa corporativa i els seus processos.\nLa creació del grup de treball CRCN-Port aspira a augmentar el valor afegit, “implementant innovacions per ser més àgils, més flexibles i més resilients”, asseguren des de l’autoritat portuària, a més de guanyar “capacitat de sobreposar-se a les disrupcions i adaptar-se als canvis”. A partir d’aquesta primera reunió, s’aniran definint en els pròxims mesos les estratègies concretes per aconseguir aquest objectiu.


El Concurs Internacional de Paella Valenciana de Sueca guanya el I Premi Safranet - Vista impresión\nEl Concurs Internacional de Paella Valenciana de Sueca guanya el I Premi Safranet\nJueves, 11 de marzo de 2021 | e6d.es\n• Atorgat per la Falla Dr. J.J. Dómine-Port\nEl port de València ha sigut el lloc triat per la Falla Dr. J.J. Dómine-Port, de València, per a fer el lliurament dels seus primers Premis Safranet, creats amb l'objectiu de reconéixer la labor excel·lent de persones, empreses i institucions que han ajudat al manteniment i promoció del port de València, la cultura valenciana i la seua gastronomia. En esta primera edició, els membres de la comissió, coneguda per l'organització d'un multitudinari concurs de paelles, han decidit atorgar el I Premi Safranet, en la categoria de col·lectiu, al Concurs Internacional de Paella Valenciana de Sueca, certamen gastronòmic en el qual participen professionals de l'àmbit nacional i internacional, “per la seua magnífica labor en l'expansió i promoció del nostre plat més reconegut”, en paraules dels organitzadors.\nAmb un aforament molt reduït, a causa de la situació de crisi sanitària, i amb el port de València com a escenari, l'alcalde de Sueca, Dimas Vázquez, i la regidora responsable del Concurs, Manoli Egea, han recollit este guardó de mans de les falleres majors i presidents de la comissió. L'alcalde va agrair el lliurament d'esta distinció al Concurs Internacional, “que forma part de la vida de Sueca i els seus habitants. Este Premi és un reconeixement a la labor desenvolupada per tantes persones, durant més de 60 anys, per a aconseguir la consolidació i el respecte que mereix, i que gaudeix, el nostre certamen hui dia. Nosaltres, com a actuals responsables de l'Ajuntament, treballarem per a potenciar-lo encara més”. Per la seua banda, la regidora resposable del Concurs, Manoli Egea, va assenyalar que “la paella és coneguda a tot el món; per això, quanta més unió existisca entre diferents certàmens, professionals o no, relacionats amb este plat, millor podrem contribuir i continuar treballant perquè el seu prestigi siga encara major”.\nTots els premiats van rebre la figura de Safranet, dissenyat i creat pels artistes Paco Pellicer i Marisa Falcó 'Fet d'encàrrec'. Des de la comissió, van remarcar la intenció que esta edició siga la primera de moltes.


Walter Bedell Smith - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nEl General Walter Bedell "Beetle" Smith GBE KCB (5 d'octubre de 1895 – 9 d'agost de 1961 va ser el Cap d'Estat Major durant la Comandància d'Eisenhower del SHAEF i Director de la CIA entre 1950 i 1953. També serví com a Ambaixador dels Estats Units a la Unió Soviètica entre 1946 i 1948.\nEl General Bedell Smith\n5 octubre 1895\n9 agost 1961 (65 anys)\ncementiri nacional d'Arlington, Section 7, grave 8197-A 38° 52′ 37″ N, 77° 04′ 13″ O / 38.876946°N,77.070358°O / 38.876946; -77.070358\n3 d'abril de 1946 – 25 de desembre de 1948\n← W. Averell Harriman\nAlan G. Kirk →\n4t Director de la CIA\n7 d'octubre de 1950 – 9 de febrer de 1953\n← Roscoe H. Hillenkoetter\nAllen W. Dulles →\n9 de febrer de 1953 – 1 d'octubre de 1954\n← David K. E. Bruce\nHerbert Hoover, Jr. →\nCampanya de la Línia Siegfried\nInvasió d'Alemanya pels Aliats Occidentals\nMedalla de la Seguretat Nacional\n7 octubre 1950 – 9 febrer 1953\n← Roscoe Henry Hillenkoetter – Allen Dulles →\n3 abril 1946 – 25 desembre 1948\n← William Averell Harriman – Alan Kirk →\nSmith va iniciar la seva carrera militar com a Soldat ras a la Guàrdia Nacional d'Indiana. Continuà el seu servei durant la I Guerra Mundial a la 4a Divisió d'Infanteria com a oficial de reserva. Va ser enviat a França.\nQuan el General George Marshall esdevingué el Cap de l'Estat Major de l'Exèrcit, cridà a Smith (llavors Major) per ser Assistent de Secretari de l'Estat Major General. Esdevingué Secretari al setembre de 1941 i al febrer de 1943 esdevingué Secretari del Cap de l'Estat Major Combinat. Tot just abans de la invasió del nord d'Àfrica, Marshall l'envià a Anglaterra perquè assistís al Comandant Suprem Aliat Dwight Eisenhower com a Cap de l'Estat Major. Va seguir en aquest càrrec fins al Dia de la Victòria a Europa, incloent la preparació per a la rendició incondicional alemanya.\nSmith tenia una reputació de director brusc, i sovint se l'anomenava com "el barrut d'Eisenhower". Per exemple, quan el General George Patton necessitava ser disciplinat, Smith va haver d'encarregar-se de donar-li les males notícies. Era sabut que era un segregacionista, i va fer palesos els seus dubtes sobre l'eficàcia dels soldats negres en combat (es diu que ell va ser el responsable de mantenir-lo fora dels papers de combat mentre que mantingué la seva influenciadora posició de cap de l'Estat Major del Comandant Suprem Aliat.\nSmith deixà l'Exèrcit i serví com a Ambaixador Americà a la Unió Soviètica entre 1946 i 1949. El 1949 tornà al servei actiu, sent promocionat a General i assumí la comandància del Primer Exèrcit Americà a Nova York. El 1950, el President Harry Truman el trià com a Director de la Intel·ligència Central (cap de la CIA), a on serví fins a 1952. es retirà de l'Exèrcit en abandonar el càrrec de Director de la CIA el 9 de febrer de 1953. També serví com a Sots-secretari d'Estat entre 1953 i 1954 i jugà un paper principal a la creació de l'Agència Nacional de Seguretat.\nVa morir d'un atac de cor el 9 d'agost de 1961 a Washington DC. Va ser enterrat al Cementiri Nacional d'Arlington.\nDiversos comandants superiors de la Segona Guerra Mundia, com Patton o Bradley entre d'altres, tendeixen a dibuixar-lo desfavorablement. Si bé era un administrador rude però efectiu, és més recordat per ser un excepcional professional com a oficial d'estat major, però no pas un home estimat pels seus iguals o els seus subordinats.\nComandant de l'Orde del Bany (Regne Unit)\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Walter Bedell Smith\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Walter_Bedell_Smith&oldid=25437991»\nDarrera modificació: 14 nov 2020 a les 16:23\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 14 nov 2020 a les 16:23.


V Premi Jove de Còmic Sant Martí - decidim.barcelona\nV Premi Jove de Còmic Sant Martí\n# PremiJoveCòmic Per a la prevenció i erradicació de la violència Masclista\nPublicació dels resultats 22-07-2020 - 23-07-2020\nLes persones interessades a participar en el Premi han de presentar una instància a qualsevol de les Oficines d’Atenció a la Ciutadania de la ciutat de Barcelona.\nLa participació en la convocatòria suposa el coneixement i la plena acceptació de les bases.\nConsulta les obres presentades a la present edició.\nEn el marc de la commemoració del 25 de novembre, Dia Internacional per a l’Eliminació de la Violència envers les Dones, es convoca anualment el Premi Jove de Còmic Sant Martí.\nEl Premi Jove de Còmic Sant Martí té com a finalitat sensibilitzar i implicar les persones més joves en la lluita contra les violències masclistes i en unes relacions més equitatives i igualitàries entre homes i dones, a través de l’expressió creativa, amb un mitjà artístic proper i assequible com és el còmic.\nEn aquest sentit, els còmics presentats han de tenir com a finalitat denunciar el fenomen de la violència masclista i contribuir a la seva prevenció i erradicació, tot mostrant les desigualtats i discriminacions per raons de gènere.\nEl Premi està impulsat pel Districte de Sant Martí, la Direcció de Feminismes i LGTBI de l’Ajuntament de Barcelona i Biblioteques del Districte de Sant Martí, amb la col·laboració del Consell de les Dones de Sant Martí, l’Escola Joso - Centre de còmic i arts visuals, Norma Editorial i l’Associació Trama Serveis Culturals.\nBases del Premi Jove de Còmic de Sant Martí 2020 pdf 300 KB\nBases particulars del Premi de Còmic Jove Sant Martí per a la prevenció i erradicació de la violència masclista.\nModel d’instància per participar al Premi Jove de Còmic Sant Martí 2020 pdf 400 KB\nDocument a emplenar i presentar a qualsevol de les Oficines d’Atenció a la Ciutadania de la ciutat de Barcelona.\nAgenda - Trobades anteriors Veure totes (1)\n06 Març 2020 - 18:00-19:00\nObres presentades Veure tots (2)\nEls prejudicis també son violència\nObra presentada a la Categoria A sota el títol: Els prejudicis també son violència. Consulta...\nResultats al filtrar per la categoria: Categoria A: de 16 a 25 anys Categoria A: de 16 a 25 anys\n46 46 seguidores Seguir Els prejudicis també son violència\nVeure proposta Els prejudicis també son violència\nPremi Jove Cómic\nObra presentada a la Categoria A sota el títol: Trencant Barreres. Consulta l'obra "Trencant...\n45 45 seguidores Seguir Trencant Barreres\nVeure proposta Trencant Barreres\n45 45 seguidores Seguir V Premi Jove de Còmic Sant Martí\nQuè es decideix Les obres guanyadores del V Premi Jove de Còmic Sant Martí\nQui participa Joves i adolescents que visquin, estudiïn o treballin a la ciutat de Barcelona, i que tinguin fins a 25 anys el dia 5 d’abril del 2020\nCom es decideix Existeixen dos premis: el del jurat (format per professionals del sector del còmic i de l’àmbit temàtic del concurs) i el públic (qualsevol persona major 14 anys empadronada a la ciutat de Barcelona).\nÀrea d'organització Districte de Sant Martí, Direcció de Feminismes i LGTBI i Biblioteques del districte de Sant Martí\nGrup promotor Districte de Sant Martí\nData de finalització 23 de Juliol de 2020\n


Curs d'Accés d'Arquitectura a Barcelona per La Salle - educaweb.cat\nCurs d'Accés d'Arquitectura\nCurs de reforç per a futurs alumnes d'Arquitectura i Ingenierúia d'Edificació, perquè adquireixis el nivell necessari per accedir a les carreres de Grau.\nPrepara els futurs estudiants del Grau d'Arquitectura i Enginyeria d'Edificació a reforçar coneixements científics bàsics de matemàtiques, física, dibuix i anglès.\nAmb classes diàries, grups reduïts, serveis de tutories, formació d'equips de treball, sistema d'avaluació contínua, seminaris.\nIntroducció a l'Arquitectura a través del dibuix i de la Història\n* Si ets alumne de la Unió Europea o d'algun dels països amb els quals s'hagin subscrit acords internacionals aplicables en aquest cas; has de complir els requisits acadèmics exigits en el sistema educatiu del país on estàs estudiant per accedir a la Universitat i tramitar l'homologació de la Prova d'Accés a la Universitat (PAU) a la UNED.\nCurs d'Accés d'Arquitectura encara no ha rebut opinions


ESCACS DE MORT - Librería edi.cat\nFelip March, fill bastard del gran poeta Ausiàs March, és el protagonista d?aquesta novel·la, que capbussa el lector en les intrigues de la cort del rei Alfons el Magnànim. A través de les vivències d?aquest personatge real, la trama barreja una potent història de ficció amb un context històric verídic. D?aquesta manera, l?autor ens trasllada al segle xv i construeix, pinzellada a pinzellada, un retaule de l?època més esplendorosa de la Corona d?Aragó. Escacs de mort és una obra coral que recorre València, Nàpols i Flandes, ciutats que van ser escenari de la influència de les societats secretes de l?època, dedicades fins i tot a conspirar contra el rei. Eduard Mira, coneixedor de la figura i el temps d?Ausiàs March, ens acosta a una època mítica del nostre passat a través d?aquesta novel·la que ha merescut el Premi Alfons el Magnànim València de Narrativa 2009\nVas a comprar el ebook "ESCACS DE MORT" desitges revisar les teves dades de facturació


El parc de bombers de Solsona serà reformat i se n'ampliarà una part - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEl parc de bombers de Solsona serà reformat i se n'ampliarà una part\nEl ple va aprovar una modificació del POUM per permetre aquest petit creixement del parc\nEstat actual del parc de bombers de la capital solsonina ajuntament de solsona\nEl parc de bombers de Solsona és un dels més obsolets que hi ha actualment a Catalunya. El departament d'Interior havia previst construir-ne un de nou en una parcel·la del polígon Industrial de Santa Llúcia, però aquest fet es va desestimar fa un parell d'anys a causa de la situació econòmica. Amb tot, com que estava prevista la construcció d'un nou equipament, el parc actual no ha rebut cap inversió en molt de temps, i ara és urgent dur-hi a terme una actuació integral.\nPer aquest motiu, el ple municipal de divendres va aprovar la modificació puntual del Pla d'Ordenació Urbanística Municipal (POUM) per tal de requalificar en sòl urbà com a equipament tot l'àmbit on hi ha ubicades les instal·lacions actuals dels bombers, a l'avinguda Sant Jordi. Al POUM, actualment, una part de la superfície està qualificada com a ús residencial i zona verda, i això és un impediment per a l'ampliació de la infraestructura.\nCom que, en el moment de l'aprovació del POUM, la previsió era la reubicació del parc de bombers al polígon de Santa Llúcia, l'Ajuntament va preveure que la zona que quedaria lliure per la marxa de les instal·lacions del departament d'Interior es podrien dedicar a equipaments, zona verda i habitatge. En aquest moment, però, cal modificar-ho perquè sigui possible ampliar l'edificació actual.\nEduard Freixedes, director dels serveis territorials del departament a la Catalunya Central, ha explicat a Regió7 que l'actuació que es farà al parc de Solsona és "una intervenció integral, centrada a posar al dia les instal·lacions actuals i fer una petita ampliació d'uns 50 m2". Freixedes ha assegurat que l'obra que es farà a l'equipament serà "molt subtil, que respectarà al màxim l'edificació actual i en conservarà la façana", que és un tema que preocupava el consistori solsoní.\nL'alcalde, David Rodríguez, ha explicat que el departament apressa l'Ajuntament per tal que la requalificació es materialitzi tan aviat com sigui possible per poder començar les obres de remodelació del parc de bombers, que són molt urgents. Per la seva banda, Freixedes ha assegurat que, tan bon punt la modificació sigui una realitat, es començarà l'actuació, i que ja hi ha plànols de la intervenció que cal dur a terme a l'equipament.


Un barri sobre vies\nUna mostra fotogràfica, oberta fins al 30 de desembre, reconstrueix la història del tramvia d'Horta\nAmb l'exhibició s'ofereixen tres conferències sobre aquest mitjà de transport\nDimecres, 10/12/2014 | Actualitzat a les 17:17 CET\nFotos en blanc i negre pengen de les parets de la sala Ignasi Vallhonesta, al Centre Cívic Matas i Ramis (Feliu i Codina, 20), al barri d'Horta. Formen part de l'exposició El Tram-Via de la plaça Eivissa, que retrata la història del tramvia al barri. «Ja en el nom de l'exposició hi ha un error -explica el seu promotor i director, Joan Termes i Roig- perquè la gent d'Horta es referia a aquest mitjà de transport en femení: la tramvia. I el nom de tram-via és perquè també en deien tram de via».\nEn la recent reforma de la plaça d'Eivissa van aparèixer, enterrades, restes de l'antiga instal·lació tramviària. «Molta gent d'Horta se n'ha sorprès. No sabien que aquí hi van circular tramvies, especialment a l'entorn de la plaça d'Eivissa amb carrerons tan estrets», segueix Termes, que va decidir reflectir totes les fases del tramvia a través d'aquesta exposició.\nEn la inauguració de la mostra es va repassar dijous passat la història del tramvia, des dels vagons a vapor fins als trens elèctrics més moderns. Termes va pronunciar la conferència inaugural, que va enriquir amb la representació d'anècdotes històriques, interpretades per actors del Foment d'Horta. Com per exemple, les dues senyores que conversen mentre estenen la roba i es queixen de la perillositat del tramvia i de la por a electrocutar-se quan els vagons de vapor se substitueixin pel modern tramvia elèctric.\n«L'exposició val molt. Ens permet recordar el passat del barri. Termes ho fa amb molt de gust, preparació i ganes», explica Alicia Bahamonde, de 72 anys. Les més de 50 persones presents en la inauguració miren fascinades les fotos d'un passat que pocs recorden. «Jo he viscut tot això. Vaig veure com el tramvia feia marxa enrere cada vegada que tornava a Barcelona», diu José Torrent, de 78 anys, que ara es dedica a fer tramvies en miniatura.\nEl carril de les unitats a vapor no feia més d'un metre i quan van arribar les elèctriques es van adaptar els rails. «Hi havia tres carrils, un dins d'un altre. Per mesurar el carril més ample, feien passar un tramvia pels rails originals amb unes rodes penjades a fora per marcar la nova via», segueix Torrent.\nDurant l'exposició es fan visites comentades per a escoles, a més de tres conferències gratuïtes, els dies 11, 16 i 18 de desembre, per poder aprofundir en la història d'aquest mitjà de transport.\nEl 18 de març del 1971, el tramvia va deixar els carrers d'Horta per donar pas al metro. Queden les antigues vies, recentment desenterrades, que inspiren aquesta exposició.


Opinió - Primer 'Aplec Jove' a Sant Cugat\nPrimer 'Aplec Jove' a Sant Cugat\nPublicat: el 24/set/13\nAquest dissabte encetem la primera trobada d'entitats juvenils que portem muntant des de fa uns mesos. Com bé s'explica al bloc: 'l'Aplec Jove de Sant Cugat és una iniciativa d'algunes de les entitats juvenils de la ciutat que pretén donar a conèixer les problemàtiques comunes a les que hem de fer front, així com proposar alternatives i finalment trobar-ne solucions'.\nMoltes persones de les diverses entitats participants ja ens coneixíem i no poques vegades hem parlat i comentat les mancances que té la nostra ciutat alhora d'oferir espais municipals per les entitats o de donar facilitats de cara a fer activitats al carrer, entre d'altres. A partir d'aquí sorgeix la idea de fer una trobada per establir contactes entre les diferents entitats i poder sumar forces per tal d'exigir millores socials. L'Aplec en sí és l'eina per donar-nos visibilitat al carrer i teixir complicitats tant entre les set entitats que hi participem com amb totes aquelles que comparteixin inquietuds i s'hi vulguin afegir.\nPer aquesta primera trobada hem preparat diverses activitats que es desenvoluparan a la plaça del Rei a partir de les cinc. Començarem amb una xerrada i posterior debat obert sobre el teixit associatiu santcugatenc i el moviment juvenil, entenent-ho com a eines de canvi social. Cap a les vuit tindrem la companyia 'CIA3' formada per tres joves provinents de diferents camins de la dansa i, com a punt en comú, la dansa contemporània.\nUna vegada acabada l'actuació, donarem pas al sopar popular acompanyat per la música de Pepe Nada. Una batukada amb 'A Batida do Tambor' serà el tret de sortida als posteriors concerts dels 'Dröpools' i 'Orígenes' i pel fi de festa comptarem amb la música punxada per 'Riki Undersounds'.\nAixí queda configurada aquesta primera trobada que esperem sigui un èxit, per tal d'organitzar futures edicions amb més motivació i més entitats amb ganes de prendre part d'aquest projecte. Esperem trobar-vos a tots aquest dissabte!


El TC anul·la una part de l'impost de la plusvàlua municipal\nL'Ajuntament de Barcelona demana que es compensin els ens locals per la pèrdua d'ingressos en cas de confirmar-se l'anul·lació\nRedacció | dimarts, 26 d'octubre del 2021, a les 22.15\n(ACN) El Ple del Tribunal Constitucional (TC) ha anul·lat diversos punts de la Llei reguladora de les hisendes locals del 2004. Uns impostos que, fins ara, recaptaven els ajuntaments. El tribunal considera que aquests apartats determinen que sempre ha existit augment en el valor dels terrenys durant el període de la imposició, amb independència que hagi existit aquest increment i de la quantia real d’aquest increment.\nLa decisió declara la intangibilitat de les situacions fermes existents abans de la data de l’aprovació de la sentència. És a dir, l’anul·lació no es podrà aplicar amb efectes retroactius.\nLa sentència compta amb el vot particular concurrent del president del TC, Juan José González Rivas, i els vots discrepants del magistrat Cándido Conde-Pumpido i de la magistrada María Luisa Balaguer. La decisió arriba arran de la qüestió d’inconstitucionalitat presentada per la Sala Contenciosa Administrativa del Tribunal Superior de Justícia d’Andalusia, Ceuta i Melilla, amb seu a Màlaga.\nCollboni demana compensar els ajuntaments\nEl primer tinent d’alcalde de l’Ajuntament de Barcelona, Jaume Collboni, ha demanat que es compensin els ens locals per la pèrdua d’ingressos, en cas que es confirmi l’anul·lació de la plusvàlua municipal. Collboni també ha demanat “fixar una normativa que reguli bé l’impost”.\nEl primer tinent d’alcalde ha dit que Barcelona no pot renunciar “a 180 milions d’euros en polítiques socials o a inversions per a la reactivació econòmica”.\n— Ajuntament de Barcelona — impostos — Tribunal Constitucional


L’equip educatiu d’entorn de la Paeria explica el projecte Futbol Ciutat a Tarragona — Benestar Social - Serveis i Recursos - La Paeria - Ajuntament de Lleida\nEsteu aquí: Inici › Atenció social als barris › Notícies › L’equip educatiu d’entorn de la Paeria explica el projecte Futbol Ciutat a Tarragona\nL’equip educatiu d’entorn de la Paeria explica el projecte Futbol Ciutat a Tarragona\nEn el marc de la II Jornada “El procés d’acompanyament amb adolescents en medi obert. Menors, comunitat i crisi”, l’equip ha compartit les experiències del projecte esportiu en què es treballen valors com el compromís o l'emprenedoria\nL’equip educatiu d’entorn de l’Ajuntament de Lleida ha participat aquest dijous a Tarragona en la II Jornada “El procés d’acompanyament amb adolescents en medi obert. Menors, comunitat i crisi”. L’equip ha compartit amb els professionals de l’àmbit assistents el projecte Futbol Ciutat que es fa a Lleida des del 2010. Futbol Ciutat facilita l’organització d’una lligueta esportiva amb joves d’entre 11 i 17 anys que participen en projectes educatius d’entorn i treballen valors com el compromís o l’emprenedoria, entre altres.\nLa jornada, que ha comptat amb uns 180 participants, s’organitza per donar a conèixer com la ciutadania i la comunitat donen respostes als nous reptes i necessitats generades per la crisi i que afecten infants, adolescents i joves. L’objectiu és sensibilitzar i evidenciar les potencialitats de la tasca socioeducativa desenvolupada al carrer i oferir eines i estratègies metodològiques pròpies de la intervenció socioeducativa en medi obert.


—Suposo que vostès s'ho han preguntat moltes vegades, i potser tenen la resposta. Per què? - Endrets - Geografia Literària dels Països Catalans\n—Suposo que vostès s'ho han preguntat moltes vegades, i potser tenen la resposta. Per què?\nAutor:Bosch i Sancho, Xavier\nObra:Homes d'honor (p. 146-148)\nIndret:Interior del Gran Teatre del Liceu\n—Per què, què?\n—Per què es va cremar i, sobretot, com és que si hi havia aquesta tramoia subterrània, aquestes cinc plantes de merda cap avall, que era un polvorí, el foc es va enfilar, va córrer per dalt i va fer caure el sostre sencer?\n—La tramoia va ser un assassí silenciós.\n—És clar, aquí nosaltres no hi érem —va afegir el qui engolia la cervesa a glopades—, però la versió oficial ho explicava molt bé. Aquell dia, al damunt de l'escenari, a partir de les nou del matí, hi havia uns operaris que estaven soldant. Les normes de seguretat exigien que s'instal·lés un recobriment ignífug sobre l'escenari abans de fer-hi res amb foc. Aquell dia, vés a saber per què, van obviar aquest petit detall. No va ser fins una hora i mitja després, cap a quarts de deu, que el responsable de seguretat del teatre els va obligar a instal·lar el recobriment antifoc. Però ja era massa tard. Sembla que algunes guspires dels bufadors s'havien escolat entre els llistons de la tarima i un foc incipient es va anar coent en el material acumulat de la tramoia. O sigui, que els operaris van continuar treballant tan panxos aliens a la tragèdia que s'estava gestant sota els seus peus. Ningú no en tenia ni idea. A sota, tampoc no hi havia cap sensor de foc. Què va passar? Com que aleshores sí que hi havia la capa que impedia que sortís cap flama cap a l'escenari, com que de baix a dalt no podia traspassar, el foc va anar consumint les cinc plantes cap avall fins que, al pati interior de ventilació, la xemeneia natural per a la sortida de fums va treure la fumera cap al carrer.\n—Per això, abans que ningú avisés els bombers, abans que ningú de dintre se n'adonés, la columna de fum que sortia d'aquesta xemeneia es veia des de diferents punts de Barcelona.\n—Això explica, també, que a l'interior del teatre ningú no s'adonés del que passava fins que el foc va sortir per dalt de l'escenari i va córrer cap al fals sostre de la platea.\n—Cap guspira de la soldadura, per tant, no va encendre el teló?\n—Directament, no. La guspira, en tot cas, va encendre la tramoia però ningú no se'n va adonar. Tot això es va saber després, amb les investigacions, però nosaltres de seguida vam tenir clar que cap espurna no havia encès el teló de vellut. Això sí, després de més d'una hora d'anar-se covant el foc a la tramoia, quan les flames van rebentar la caputxa ignífuga i es van manifestar de cop amb un tiratge de cinc plantes, la flamarada va pujar pel teló i es va estendre a la platea i a la cúpula.\n—Perquè ens entenguis... Ningú no s'explicava per què un incendi que en teoria acabava de començar cremava de manera tan violenta.\n—Exacte. I això ho explicaria perfectament... l'Álvaro es va acostar mes a la taula i als bombers, arrossegant la cadira d'un cop de cul.\n—Però... I si jo els digués que potser ningú no va soldar res de res a l'escenari, aquell dia?\nEl silenci dels cinc bombers li va semblar, si més no, significatiu. Si algun d'ells hagués dit que allò era impossible, que no tenia ni cap ni peus, l'Álvaro no hauria gosat continuar.\n—Nosaltres tenim, modestament, una altra hipòtesi. A veure què els sembla. El dia abans de l'incendi, la matinada del diumenge 30, s'havia acabat la funció de Mathis der Moler, de... —va repassar el primer full de la llibreta, on tenia les dades bàsiques—, de Paul Hindemith. A vostès que sovint hi feien guàrdia, que anaven a les funcions o als assajos de les representacions, potser els puc fer una pregunta. És veritat que, en algun moment de l'òpera, es cremaven llibres al damunt de l'escenari?\nEls cinc bombers es van mirar els uns als altres.\n—Sí —va dir tímidament, el pèl-roig.\n—Si els pregunto això mateix davant d'una càmera, per a un reportatge dels quinze anys de l'incendi, m'ho respondran?\nNingú no va dir res. Només el pèl-roig va tornar a contestar, lacònicament.\nL'Álvaro en va tenir prou. Per primera vegada va tenir la certesa que la versió que l'avi Floïd li havia explicat al Santana, als graons del Saló del Tinell, a la plaça del Rei, en un matí de dimarts que no oblidaria mai més, podia ser la bona.


La Xina no oblida - ESCI-UPF News\nFutur incert de l’excolònia britànica de Hong Kong\nConcentració de protestants durant la Revolució dels Paraigües el 2014. / Foto: Andy Leung\nL’1 de juliol de 1997, mentre el Britannia salpava de la badia de Kowloon (九龍) amb el príncep Carles d’Anglaterra a bord, el corresponsal de la BBC, Fergal Keane, tancava la retransmissió per a la BBC News amb un contundent: “Hong Kong, People’s Republic of China”. Acabaven 150 anys d’humiliació per a la nació xinesa des de que la dinastia manxú dels Qing (大清) fos derrotada al 1841 a la primera Guerra de l’Opi i Hong Kong passés a ser colònia britànica sota el Tractat de Nanjing (南京).\nLes derrotes a les dues Guerres de l’Opi van evidenciar el declivi d’una Xina que no havia apostat per la innovació científica ni la tecnològica i res podia fer contra els moderns exèrcits d’Anglaterra, Alemanya, França o el Japó. Al 1911, després de perdre totes les batalles que havia lliurat contra Anglaterra i Japó, de cedir 35 ports francs, de fer 27 concessions territorials i accedir a la creació de 27 zones internacionals, la dinastia Qing es va esfondrar i Xina es va proclamar com a República.\nAl final de la I Guerra Mundial la humiliació només va fer que continuar. Els guanyadors de la Gran Guerra van cedir totes les concessions alemanyes al Japó sense ni consultar-ho amb Běijīng (北京) i van donar peu a l’explosió el 4 de maig de 1919 del moviment nacionalista que va prioritzar la recuperació dels territoris perduts i l’expulsió de tots els estrangers.\nSota la doctrina dels Tres Principis del Poble (三民主义) (nacionalisme, democràcia i benestar social) i el govern nacionalista del Kuomintang (中国国民党), Chiang Kai-shek (蒋介石) va creure fermament que l’única forma d’aconseguir una Xina unida i millor era mitjançant les conteses militars. El país va quedar sotmès a més de tres dècades de violència fins que al final de la II Guerra Mundial va esclatar obertament la guerra civil entre nacionalistes i comunistes.\nEl primer d’octubre de 1949 a Tian’anmen, mentre les restes de la República de la Xina i el Kuomintang es refugiaven a l’illa de Taiwan, el discurs intencionadament nacionalista de proclamació de la República Popular de la Xina de Mao Zedong (毛泽东) va ser un clar avís al futur de les colònies britànica i portuguesa de Hong Kong i Macao: “Xina s’ha alçat”.\nAl 1984, la primera ministra anglesa, Margaret Thatcher, va acordar amb Deng Xiaoping (邓小平) la devolució pacífica del territori sota la política d’“un país, dos sistemes” i un ordenament jurídic que garantia premsa lliure, una llei pròpia i capitalisme durant 50 anys (fins al 2047). Després d’aquest període, Hong Kong passaria a ser una província més de la Xina. Possiblement el Regne Unit va creure que aquest seria temps suficient per a que la Xina es transformés en una democràcia, però la massacre de Tian’anmen de 1989 va ser una gerra d’aigua freda pels qui confiaven en aquest somni.\nDurant la dècada dels 90, mentre Hong Kong s’omplia de dissidents polítics, Jiang Zemin (江泽民), 5è President de la República Popular de la Xina entre el 1993 i el 2003, i el Partit Comunista Xinès van preparar meticulosament el canvi de sobirania amb una estratègia clarament financera. L’1 de juliol de 1997, l’assimilació de l’illa ja havia començat: l’Estat xinès havia fet grans inversions en bancs i multinacionals situats a Central, el districte financer, i homes de confiança havien ocupat llocs de poder econòmic. A nivell polític només va fer falta anul·lar les reformes democràtiques introduïdes amb presses pel governador anglès Chris Patten.\nPanoràmica sobre la ciutat de Hong Kong. / Foto: Pixabay\nLa primera dècada del s.XXI va significar per a Hong Kong una pèrdua gradual del seu poder econòmic i comercial. Els dirigents del Partit Comunista Xinès van desviar les inversions cap a ports més afins com els de Ningbo (宁波) o Shanghai (上海), a la vegada que ciutats com Shenzhen (深圳) o Guangzhou (广州), situades al final del riu Perla (珠江), van començar a brillar amb força al transformar-se en veritables megahubs d’innovació i tecnologia.\nLa falta d’oportunitats entre els joves i el creixent malestar per les desigualtats socials van ser alguns dels catalitzadors que van encendre l’espurna de la Revolució dels Paraigües (遮打革命). Al 2014, coincidint amb la celebració dels 65 anys de la proclamació de la República Popular de la Xina, joves manifestants van ocupar i paralitzar durant 79 dies Central, exigint un sistema democràtic per escollir el cap de l’executiu, que actualment és Carrie Lam. Les càrregues policials van fer témer un nou Tian’anmen, però el moviment va acabar fracassant i Xina segueix escollint qui dirigeix Hong Kong.\nCinc anys després d’aquestes protestes, el projecte de Llei d’Extradició a Xina ha fet saltar totes les alarmes perquè contradiu els acords signats el 1984 entre el Regne Unit i la Xina. Aquest projecte de llei obriria la porta a que dissidents poguessin ser jutjats per tribunals del continent. Per aquest motiu, més d’un milió de hongkonguesos van tornar a mostrar el seu descontentament amb el que s’entén com un nou atac a la independència judicial de Hong Kong i una acceleració de l’assimilació del territori.\nQuan queden poc més de 3 mesos per la gran celebració dels 70 anys des de que Mao va fundar la República Popular de la Xina, Beijing ha accelerat el seu pla d’inversions en infraestructures a la coneguda com “Greater Bay Area” (粤港澳大湾区), que engloba les ciutes que es troben dins de la provincia de Guangdong (广东省), Hong Kong i Macau. Vol dinamitzar així l’economia i augmentar les oportunitats laborals per a la descontenta societat de Hong Kong a dins del continent, el que s’interpreta des de Hong Kong com una altra forma d’assimilació.\nAl 2017, en el 19è Congrés del Partit Comunista que va elevar Xi Jinping (习近平) a “nou emperador”, les paraules del president xinès al tancament del congrés van ser un dur advertiment cap a Hong Kong i Taiwan: “s’han de desenvolupar i enfortir les files dels patriotes que estimen el nostre país. La sang és més espessa que l’aigua”. La història demostra que la Xina no oblida: Hong Kong està en el camí de ser assimilat pel continent i la guerra comercial entre els EUA i Xina ens fa girar els ulls cap a Taiwan, el proper actor protagonista d’una nova Guerra Freda.\nDirector of Communication at ESCI-UPF\nChristian Rovira, 28/01/2019\nEl nou emperador\nIrene Salguero, 15/03/2018\nLa reforma de la Constitució xinesa comporta un seguit de canvis que afectaran l'evolució del país asiàtic en diversos aspectes. Però també implica modificacions en l'economia mundial que veurem els propers anys.\nTiananmen, una història silenciada


El TSJC tomba el pla hoteler de Colau que limita l’obertura d’hotels | Catalunya | EL PAÍS Catalunya\nL'Ajuntament s'obre a revisar algunes restriccions del seu pla hoteler\nBarcelona 31 JUL 2019 - 20:07\tCEST\nL'alcaldessa Ada Colau, amb la tinenta d'alcalde Janet Sanz. Consuelo Bautista\nEl Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC) ha anul·lat íntegrament el Pla Especial Urbanístic d'Allotjaments Turístics (Peuat), que, aprovat el 2017, limitava el creixement dels hotels a Barcelona. La sentència, contra la qual es pot recórrer, dona la raó a una de les més de 120 demandes interposades pels hotelers, i conclou que el pla urbanístic s' d'anul·lar íntegrament perquè, entre altres raons, l'avaluació econòmica i financera de les actuacions previstes en el pla és insuficient. El Gremi d'Hotelers ha celebrat aquesta sentència, que anul·la el pla completament, encara que no és ferma. L'Ajuntament ha evitat valorar aquesta sentència en particular i ha assegurat que estudia una desena de resolucions que avalen el projecte.\nLa sentència afirma que l'avaluació econòmica del pla impulsat per l'alcaldessa Ada Colau va ser insuficient i carrega contra la "inseguretat jurídica" que ha generat. "El que no escau és reconèixer al planejament urbanístic que sigui una ordenació a l'aire, una simple aparença, font d'inseguretat jurídica i de desprestigi normatiu o que neixi en el buit i, per tant, s'ha d'exigir una vocació d'execució realista i de materialització real basada en previsions generals i en la constatació que existeixen fonts de finançament amb les quals es pot portar a efecte el Pla", assenyala el tribunal, que dona la raó a la demanda interposada per Olivia Hotels.\nEl pla urbanístic de Colau delimitava la ciutat de Barcelona en zones segons la densitat d'hotels i turisme. L'aprovació d'aquest pla va suspendre els nous projectes hotelers al centre de la ciutat i en limitava la construcció als anells perifèrics. També incloïa un límit en la reforma dels establiments, i obligava a reduir un 20% les places hoteleres si l'establiment realitza una reforma integral.\nEn un comunicat, el Gremi d'Hotels de Barcelona ha celebrat les decisions judicials, ja que avalen algunes de les principals reclamacions que l'entitat ha fet des que es va aprovar el Peuat, i que tenen com a objectiu preservar "l'excel·lència" dels hotels de la ciutat, i evitar-ne l'obsolescència. Per al Gremi, la resolució d'aquestes sentències marca el camí que haurà de seguir "el necessari replantejament" de l'actual Peuat per part del Govern municipal.\nEls empresaris hotelers i l'Ajuntament mantenen un llarg contenciós sobre el pla, que restringeix la construcció de nous hotels i posa condicions a les seves reformes, amb l'objectiu de combatre la massificació turística, especialment al centre de Barcelona. Els hotelers van presentar demandes contra la regulació (més de 120), però el pla va rebre una primera sentència positiva al maig. Aquest dimecres, no obstant això, el tribunal ha comunicat a l'Ajuntament i als empresaris la nul·litat de l'article que restringeix les reformes hoteleres.\nL'Ajuntament només s'ha referit a aquestes sentències, i no a la que anul·la el pla en la seva integritat. La tinenta d'alcalde Janet Sanz ja ha anunciat que l'Ajuntament està estudiant quina serà la seva resposta jurídica. No obstant això, també ha expressat la possibilitat de revisar alguns punts del Peuat, incloent-hi l'article en qüestió, el 15.4. L'Ajuntament ja s'havia mostrat receptiu a la possibilitat de revisar-lo, cosa que havien demanat diversos grups municipals.\n"Tenim deu sentències sobre el Peuat. La meitat són favorables, i l'altra meitat demanen la revisió d'aquest article", ha explicat Sanz. També ha defensat que la capacitat de controlar el turisme mitjançant un pla urbanístic "no està en dubte", i ha destacat que està avalada pels tribunals.\nL'oposició ha celebrat la sentència del TSJC. "Aquest article era irracional i injust, la ciutat ha d'apostar per un turisme de qualitat, no podem generar desincentius", ha destacat Elsa Artadi, de Junts per Catalunya.


Comptabilitat financera bàsica – Universitat d'Andorra\nPosted on 27/06/2016 24/05/2019 AuthorUdA\nEl curs d’actualització en Comptabilitat financera bàsica té un total de 12 crèdits europeus, una durada d’un curs acadèmic (de setembre a juny) i és un programa que està format per les assignatures següents:\nComptabilitat financera I (setembre-febrer)\nComptabilitat financera II (febrer-juny)\nAquest curs té per objectiu familiaritzar l’estudiant amb la comptabilitat financera i la seva casuística. S’explica que s’entén per comptabilitat, la seva funció dins de l’empresa i el seu funcionament bàsic. En aquest sentit, es detalla la normativa bàsica comptable (normes i principis comptables, documents comptables, etc.), així com el concepte de cicle comptable.\nEn una segona fase, també s’aprofundeix en l’estudi de les operacions econòmiques i empresarials que es recullen en els diferents grups comptables.\nLes sessions presencials d’aquest curs tenen una durada total de 135 hores (90 sessions presencials d’1,5 hores). Aquestes sessions es desenvoluparan de setembre a juny, a raó de tres sessions (4,5 hores) per setmana i s’impartiran a la Universitat d’Andorra, de dilluns a divendres, dins la franja horària de 8.30 a 15.00 hores. L’horari d’aquestes sessions presencials s’establirà al principi de cada semestre.\nLes persones que superin el procés d’avaluació obtindran un Diploma d’aprofitament en comptabilitat financera bàsica, expedit per la Universitat d’Andorra.\n← Anterior Previous post: Comptabilitat financera avançada\nSegüent → Next post: Instruments financers


Viure connectats al món, en un ambient competitiu o en un espai que és l’enveja de tothom són factors que influeixen en la qualitat de vida. Segons un estudi que fa una classificació de les millors ciutats del món per instaurar la teva empresa i viure-hi, les europees se situen al capdavant.\nEn primer lloc, Viena lidera el llistat com la ciutat amb millor qualitat de vida del món. És la vuitena vegada que surt escollida com la millor de totes. En segon lloc, Zurich. Per trobar la tercera ciutat hauríem de viatjar fins a Nova Zelanda, a Auckland.\nBarcelona ocupa la posició 42, just per darrere de ciutats com Milà o Londres. Madrid, se situa a la posició 51.\nEl llistat també contempla la pitjor ciutat per viure, tot i que valora només les grans ciutats mundials, eludint altres nuclis que podrien resultar pitjors. Bagdad ocupa l’última posició, juntament amb ciutats com Bangui, a la República Centreafricana; Sana‘a, al Iemen; o Port au Prince, a l’Haití.\nPer continents, a Europa, a més de les que lideren el rànquing, trobem les alemanyes ciutats de Munich, Düsseldorf i Frankfurt. Per tant, l’espai central europeu figura com el millor lloc per viure-hi.\nA l’Àfrica, tot i ocupar posicions força endarrerides, les ciutats sud-africanes de Durban i Ciutat del Cap se situen en les millors places.\nA l’Àsia, Singapur ocupa la 25ª posició i figura com la millor ciutat. Per altra banda, ocupant posicions similars a la ciutat de Barcelona o Madrid, hi trobem Tòquio, Kobe, Osaka i Yokohama, totes elles situades al Japó.\nSud-Amèrica també figura com una de les regions més perjudicades: Montevideo és el millor indret on viure, mentre que Caracas ocuparia el darrer lloc, no només a nivell regional, sinó quasi a nivell mundial.\nA Amèrica del Nord, Vancouver figura com la 5ª millor ciutat del món. En l’àmbit regional, també se situen en bones posicions les canadenques ciutats d’Ottawa, Toronto i Montreal. Per la seva part, als Estats Units hi trobem San Francisco en la 29ª posició mundial i la millor ciutat del país on viure.\nA l’Oceania, la ja citada ciutat de Nova Zelanda ocupa un tercer lloc mundial, per davant de la seva capital, Wellington, que ocupa el lloc 15. Les australianes ciutats de Sidney i Melbourne ocuparien les millors posicions, no només al país, també al món.\nInforme immobiliari Un inversor de PwC: "L'espanyol no és llengua oficial a Barcelona" El Nacional


El blog petit: La innovació i la formació professional: aliats de canvi\nLa innovació i la formació professional: aliats de canvi\n(Traducció al català de la Nota informativa nov. 2015 del CEDEFOP).\nLa formació professional contribueix a la innovació i és, al mateix temps, cada vegada més innovadora\nLa formació fomenta la creativitat i la innovació, dotades ambdues de la capacitat de transformar economies i societats. Alhora la innovació, manifestada en noves formes de cooperació, i els canvis en el currículum d'estudis, en l'ensenyament i en la tecnologia contribueixen a la flexibilització i modernització de la pròpia formació professional (FP).\nL'FP com a factor d'estímul de la innovació econòmica i social\nEncara que molts reconeixen el paper de l'educació superior com a factor d'estímul de la innovació, es subestima la contribució que pot prestar l'FP. Aquesta, però, de la mateixa manera que l'educació superior acadèmica, pot estimular la innovació. Encara que la majoria dels índexs d'innovació existents no tenen en compte la FP, el Quadre d'indicadors de la innovació de la Unió (Innovation Union Scoreboard) ens diu com està creixent l'impacte de l'educació secundària superior sobre la innovació. És una dada important perquè, segons Eurostat, el 2013 el 49% dels 22 milions d'estudiants d'educació secundària superior de la Unió Europea (UE) cursaven estudis de FP. El desenvolupament de la seva capacitat per innovar pot aportar beneficis econòmics i socials considerables. També l'aprenentatge en el lloc de treball té un impacte positiu en la innovació (1).\nEls països de la UE així ho reconeixen i estan tractant d'explotar el potencial dels alumnes d'FP. Els Països Baixos consideren la FP la base d'una economia del "aprenentatge". El 2013 França va establir un objectiu nacional de millora de la FP com a via per incentivar la recuperació econòmica. Dinamarca inclou la creativitat i la innovació en els seus programes de FP per reforçar la seva posició com a societat del coneixement.\nL'FP estimula també la innovació social. Les competències cíviques i de sensibilització social adquirida a través de l'FP no només milloren l'organització del treball, sinó que enforteixen la societat civil. A Alemanya, els programes de FP per a la inserció de joves amb necessitats especials en programes d'aprenentatge de mecatrònica il·lustren l'estreta relació entre la FP i la innovació social. Aquests programes han rebut el premi Hermann Schmidt a la innovació en la FP i contribueixen a la innovació social. Promouen la igualtat mitjançant la integració de les persones desfavorides en el mercat laboral, a més de desenvolupar destreses socials i interpersonals, inclosa la tolerància en la societat en el seu conjunt. Altres països es serveixen socials i interpersonals, inclosa la tolerància en la societat en el seu conjunt. Altres països es serveixen també de la FP per canviar la societat. En el marc de l'estratègia d'inclusió social d'Hongria, es desenvolupen les competències bàsiques de la població romaní a través d'una FP contínua adaptada a les seves necessitats especials. Estònia i Lituània tracten d'influir en les actituds utilitzant la FP per desenvolupar competències bàsiques, no només per a l'ocupació, sinó també per a la promoció d'una societat integradora i tolerant.\nFigura 1. Raons d'iniciatives recents d'innovació en l'FP, UE +, 2014\nFont: Cedefop, a partir d'exemples de ReferNet.\nQuadre 1 FP en el futur (Berufsbildung 4.0)\nProducció flexible en fàbriques intel·ligents que integren diferents fases i processos de treball a través de la digitalització i de xarxes de sistemes i eines interrelacionats: aquesta és la visió de Industry 4.0 (*). la quarta revolució industrial.\nLes noves tecnologies, entorns de treball, estructures organitzatives i formes de cooperació interna i externa de Industry 4.0 tenen implicacions importants per a la FP inicial i contínua a tots els nivells. A més d'un sòlid nucli de destreses i competències genèriques i tècniques, els treballadors qualificats necessitaran competències digitals, de resolució de problemes i de gestió del coneixement. Seran també importants les capacitats socials i de comunicació, el treball en equip i l'autonomia.\nL'Institut Federal d'FP d'Alemanya (BIBB) ja està abordant el tema amb experts de la pràctica professional i investigant i redactant propostes per atendre les necessitats d'Industry 4.0.\nÉs possible que l'aprenentatge hagi estructurar d'una altra manera. Entorns d'aprenentatge virtual (que permetin reduir els costos de la costosa formació), noves aliances, seus d'aprenentatge diferents i rutes de qualificació híbrides en col·laboració amb l'educació superior podrien formar part de la Berufsbildung 4.0, l'FP del futur.\n(*) VDI; ASME (2015). Industry 4.0. White paper. A discussion of Qualifications and skills in the factory of the future: a German and American perspective.\nFigura 2. Tipus de mesures d'innovació en FP, UE +, 2014\n· Materials digitals\n· Formació de professors i instructors\n· Concursos i premis\n· Ensenyament i avaluació innovadores\n· Consolidació de competències bàsiques, incloses destreses digitals\n· Garantia d'adquisició de destreses professionals actualitzades\n· Reforç de l'aprenentatge en el treball\n· Introducció d'un enfocament modular\n· Amb empreses\nRaons per a la innovació i tipus d'innovació en la FP\nPer ajudar a les persones a innovar, l'FP inicial i contínua ha de ser més creativa i innovadora; hi ha proves que l'FP està canviant a Europa. La xarxa ReferNet del Cedefop ofereix alguns exemples d'iniciatives recents d'innovació i els seus corresponents raons als Estats membres de la UE, Islàndia i Noruega (és a dir, la UE +), (Figura 1) (2).\nEntre aquestes raons hi ha la necessitat d'adquisició de noves destreses com a conseqüència del canvi tecnològic i la globalització. Per exemple, a Alemanya els processos de digitalització i fabricació flexible ja han estimulat el debat sobre nous enfocaments de la FP centrats en les destreses digitals (Quadre 1). Hi ha a més altres factors que fomenten la innovació en FP, com la demografia, les restriccions financeres i la intenció d'atraure més estudiants a aquesta modalitat educativa.\nEn la seva reunió de Riga al juny de 2015, la Comissió Europea, els Estats membres, els països candidats a la UE i els interlocutors socials van reafirmar la innovació com a principi de la modernització de l'FP. La política europea de FP fomenta la innovació a tots els nivells en diverses formes, com l'ús de nous mètodes d'aprenentatge, l'ús de la tecnologia i l'aplicació de nous mecanismes de finançament. Promou a més una major cooperació, especialment en l'aprenentatge a la feina, entre les institucions de FP, l'educació superior, les organitzacions de recerca i les empreses.\nPrenent com a punt de partida la política europea de FP, ReferNet ha llançat certa llum sobre els tipus d'innovació que estan produint-se en la FP (Figura 2). La innovació consisteix a fer les coses d'una manera diferent i el que és innovació en un context pot ser una pràctica habitual en un altre. És important destacar, per tant, que els exemples reflecteixen la innovació en els països de què es tracta.\nNoves formes de cooperació\nLa innovació consisteix a cooperar amb aliats nous i trobar idees fresques que puguin generar els nous contactes. En aquest sentit, s'està reforçant la cooperació entre empreses i la FP. La República Txeca està posant a prova nous models de cooperació entre proveïdors de FP i empreses per a la promoció de l'aprenentatge en el treball. El "concepte d'orientació universitària" suec es basa en una estreta col·laboració entre diferents nivells d'educació (secundària, superior i d'adults) amb el món laboral. A Hongria, la Cambra de Comerç i Indústria és un interlocutor clau del Govern a totes les qüestions relacionades amb l'FP. A Irlanda, la indústria té una gran influència sobre els programes d'estudi de FP, mentre que a Polònia els plans d'FP són aprovats pels consells d'ocupació.\nQuadre 2. Laboratori d'educació danès\nA Dinamarca, el projecte de laboratori d'educació, engegat el 2012, qüestiona la forma en què les institucions educatives conceben i desenvolupen l'aprenentatge, l'ensenyament, l'organització, la gestió i l'orientació en l'FP. Deu institucions educatives i quatre organitzacions d'investigació han realitzat més de 120 experiments sobre la manera de flexibilitzar i dotar d'eficàcia el sistema educatiu, des del nivell de FP fins al de doctorat.\nTambé la cooperació internacional fomenta la innovació. El voivodato de Lubusz, a Polònia, i l'estat de Brandenburg, a Alemanya, han creat un grup d'educació per promoure la cooperació. El grup comparteix recursos (treballadors, aprenents i infraestructura) entre els diferents municipis, proveïdors d'educació i empreses, així com institucions d'ensenyament superior i investigació. El centre d'orientació, formació i ocupació Porto futur d'Itàlia es basa en l'experiència de la CITeE donis métiers de França i de Porta 22 d'Espanya. A través de l'Aliança Europea per a la Formació d'Aprenents, els països amb més tradició en aquest àmbit comparteixen la seva experiència en el desenvolupament de l'aprenentatge en el treball. Per aquesta via, països com Eslovènia, Grècia, Itàlia, Lituània i Malta estan revisant els seus sistemes d'aprenentatge amb el suport del Cedefop.\nS'està desenvolupant així mateix una bona cooperació entre diversos tipus i nivells d'educació, així com entre organitzacions de recerca i empreses. A França, 31 nous Campus donis métiers et donis Qualifications vinculen la FP amb el món del treball per facilitar la incorporació al mercat laboral. Vinculen a més la FP amb l'educació general, els centres de formació, l'educació superior, les institucions de recerca i les empreses. Ofereixen programes d'FP a tots els nivells per reforçar els llaços entre la formació inicial i la formació contínua. A Letònia, els nous centres de competència de FP també inclouen programes d'educació general. Irlanda promou activament aliances entre la FP i l'educació superior, mentre que Dinamarca fomenta la innovació en FP a través de l'experimentació (requadre 2).\nEn tot cas, la cooperació innovadora en FP no es limita a l'educació, la investigació i l'empresa. A Àustria, per exemple, intervenen en les activitats d'aprenentatge institucions culturals per fomentar l'objectivitat i l'obertura de ment.\nReplantejament del currículum i de l'ensenyament en l'FP\nEls currículums de FP estan canviant sota la pressió de la necessitat de desenvolupar competències transversals en relació, per exemple, amb la resolució de problemes, la reflexió, la creativitat, el pensament crític, l'aprendre a aprendre, la iniciativa, l'assumpció de riscos i la col·laboració (que ajuden a les persones a innovar).\nL'interès pels resultats de l'aprenentatge, estimulat pels marcs nacionals de qualificacions, que permeten comparar aquestes últimes, ha afavorit la creació de mòduls de desenvolupament curricular més flexibles. Els currículums basats en els resultats de l'aprenentatge consideren el que una persona sap i pot fer al final de qualsevol tipus d'experiència d'aprenentatge formal o no formal. Aquest concepte és diferent del lligat als components de l'aprenentatge, que estructuren els currículums al voltant de la durada i el lloc del mateix. Malta ha desenvolupat mòduls d'emprenedoria per a la FP del nivell de postsecundària i té en una fase d'elaboració avançada un marc de resultats d'aprenentatge que abasta totes les matèries de l'educació obligatòria, inclosa la FP inicial. Abans d'incorporar-se a la UE, Croàcia va elaborar així mateix mòduls d'aprenentatge ajustats a les prioritats de la política europea de FP.\nL'FP inicial es cursa en la seva major part en educació secundària, però cada vegada és més fàcil trobar en els països de la UE programes d'FP a postsecundària i en terciària (3). Els currículums s'estan adaptant així mateix per oferir un aprenentatge més basat en el treball i satisfer així les demandes de les empreses en matèria de destreses professionals actualitzades. A Suècia, després de les reformes de 2011-13, tots els alumnes de FP secundària superior reben formació en empreses almenys durant 15 setmanes.\nAlguns països fomenten la innovació en els currículums de FP a través del canvi organitzatiu. Eslovènia, per exemple, ha desplaçat la presa de decisions del pla nacional al local i personalitza l'ensenyament a través de "currículums oberts". Polònia ha donat als centres educatius més autonomia per usar els fons de la UE i per treballar amb els interlocutors socials i amb institucions d'educació superior.\nLligada al desenvolupament curricular està l'ensenyament innovadora. S'estan desenvolupant enfocaments basats en el treball en grup, basats en problemes i basats en projectes (requadre 3). A Lituània el major i més important centre de FP ofereix un model educatiu no tradicional que dedica el 40% del temps a l'adquisició de competències bàsiques. Al Regne Unit, el model educatiu d'escola-estudi (studio school) ofereix plans d'aprenentatge adaptats i accés a orientadors personals per fomentar la resolució de problemes i l'aprenentatge independent.\nTambé la tecnologia està canviant la FP. L'estratègia d'educació digital de la República Txeca, posada en marxa el 2014, impulsa l'ensenyament cap a la comunicació i el pensament lògic. Espanya està desenvolupant entorns d'aprenentatge de FP virtuals, mentre que a Àustria, el projecte E-cool promou la didàctica innovadora per a un aprenentatge basat en competències i autoorganitzat.\nQuadre 3. FP innovadora a Noruega i Xipre\nA Noruega, mitjançant la conversió d'habitatges construïts en els anys setanta a "habitatges passives" energèticament eficients, els estudiants d'FP de la regió de AustAgder adquireixen destreses en tecnologia d'habitatges eficients i el sector de la construcció afronta els dèficits de destreses que existeixen actualment a la zona.\nEn col·laboració amb el municipi, els bancs, la universitat i els arquitectes, el centre educatiu actua com a empresari, construint i reformant habitatges per a un client (normalment, el municipi). El client accepta que s'ha de donar prioritat al procés d'aprenentatge i no al temps em dur a terme l'obra.\nEl projecte va començar amb caràcter pilot a 2009 i els estudiants d'FP combinen l'aprenentatge en matèria de tecnologia, construcció ecològica i eficiència energètica amb un complex projecte de construcció subjecte a un calendari.\nA Xipre, grups de treball de professors i estudiants dels centres educatius de FP, recolzats per assessors professionals, van realitzar un estudi del mercat, van desenvolupar idees i dissenyar prototips de productes. Entre aquests projectes cal esmentar garatges amb panells solars per carregar vehicles híbrids / elèctrics i mòduls amb connexions USB solars per carregar telèfons mòbils a la parada de l'autobús o al parc.\nLa innovació estan canviant, d'altra banda, als professors i instructors de FP. A Bulgària, un projecte plurinacional ha elaborat i està sotmetent a prova una metodologia nova per formar els instructors sobre l'ensenyament de destreses socials i cíviques a empleats del sector de la seguretat. La tecnologia també exerceix el seu paper (requadre 4).\nQuadre 4. Tecnologia en la formació de professors i instructors\nLa plataforma emu.dk de Dinamarca ajuda a professors i instructors de FP a millorar la qualitat de l'ensenyament.\nÀustria promou l'ensenyament de competències digitals dels professors a través del seu projecte EPICT (llicència europea per a ús pedagògic de les TIC),\nCroàcia està preparant projectes d'aprenentatge virtual per a millorar l'ensenyament i convertir la FP en una opció educativa més atractiva.\nEstònia està elaborant materials d'aprenentatge virtual i les destreses digitals dels professors de FP perquè puguin crear cursos virtuals basats en els plans d'estudi nacionals.\nI segueix la innovació a l'FP\nTambé els mètodes d'avaluació estan canviant. Lituània té en prova mètodes d'avaluació més flexibles, que inclouen l'autoavaluació i l'avaluació en grup. Molts països validen l'aprenentatge no formal i informal. Per exemple, a Islàndia, els treballadors del sector de forns de fosa d'alumini poden avaluar les seves destreses a través d'un procés anomenat raunfærnimat (validació de competències reals) que pot donar lloc a qualificacions formals.\nEls concursos i els premis promouen igualment la innovació. A Malta els estudiants d'FP participen en concursos internacionals, com Young Enterprise, que els anima a crear empreses per adquirir experiència. A Romania es concedeixen premis als proveïdors de FP que fomenten l'excel·lència i la innovació.\nLes retallades pressupostàries han afectat la FP en molts països. Fer més amb menys requereix solucions poc convencionals per mantenir i, si és possible, augmentar la qualitat de l'FP. Fins i tot països menys afectats per la crisi econòmica busquen models de finançament més eficients. Per exemple, Noruega i els Països Baixos han introduït nous mètodes de finançament de l'FP que promouen la graduació dins dels terminis estipulats en els plans d'estudi.\nLa innovació és complexa, però pot ser fomentada a través de la política. Tot i que encara no es reflecteix sistemàticament en els indicadors i en els quadres d'indicadors de la innovació, la FP és un motor d'innovació cada vegada més important. Europa, en tot cas, no ha explotat tot el seu potencial per fomentar la innovació en les empreses i la societat (4).\nLa innovació en el mercat laboral està remodelant la FP. L'FP es veu forçada així a ser més dinàmica i innovadora. Una FP més innovadora pot augmentar el potencial de les persones per innovar i canviar l'economia i la societat. A més, la FP ha d'innovar per esdevenir una opció rellevant i atractiva i que les empreses la considerin una inversió, no una despesa. La promoció de l'aprenentatge en el treball a través d'entorns de treball afavoridors de l'aprenentatge brinda l'oportunitat d'unir polítiques d'aprenentatge i innovació i promoure la innovació a través d'idees noves i de l'aprenentatge intergeneracional.\nL'FP avança entrant en aliances noves, reformant els sistemes, abordant el desenvolupament curricular, adoptant nous mètodes d'ensenyament i avaluació, aplicant models de finançament diferents i desenvolupant altres mesures. Els exemples precedents il·lustren una gran varietat de mesures existents, però no són sinó pinzellades dels canvis recents que s'estan operant a Europa. El proper treball del Cedefop sobre els ecosistemes de destreses oferirà més informació, però una cosa està clara: l'FP i la innovació no poden ser elements independents, sinó complementaris, ja que es milloren mútuament.\nPublicat per Quico a 12:42\nEtiquetes de comentaris: formació professional, Innovació\nLa innovació i la formació professional: aliats de...


Viviane De Muynck és Molly Bloom TEMPORADA ALTA\nBarcelonaLa gran actriu de l'escena belga, Viviane De Muynck, en la pell de la Molly Bloom, la Penèlope de l'Ulisses de Joyce, sota la direcció de Jan Lauwers i la Needcompany. No calen gaire ingredients més a l'equació per atreure els teatrers a una de les grans cites del Festival Temporada Alta, aquest divendres i dissabte a Salt. El problema és que l'aforament del 50% i el confinament perimetral permetran a només 300 afortunats saltencs gaudir d'un dels esdeveniments teatrals de l'any.\nFa vint anys que aquest tàndem escènic, que ja ha col·laborat en diverses ocasions i ha passat sovint pel festival gironí, amb obres icòniques com Isabella's room, pretenia endinsar-se en l'Ulisses, però el net de l'escriptor els va barrar el pas amb amenaces i negant-los-en els drets d'autor. Els artistes belgues han esperat diligentment que expiressin els drets i s'han encarat de nou al monòleg final de l'obra, d'una Molly Bloom que, després de l'esclat del Me Too, ha pres una altra força. Segons explicava avui De Muynck des de Girona, va ser Lauwers qui li va proposar "que canviés de punt de vista": "No havia d'interpretar una dona jove, sinó encarnar una dona que observa els homes i que pot ser crítica amb molts elements". Així, De Muynck no s'ha molestat en rebaixar els seus 74 i les seves arrugues, diu, sinó que encarna i es confon amb el personatge. En aquest sentit, els anys de coll que els ha donat el conflicte amb l'hereu de Joyce han jugat a favor: "És molt més brutal i alhora més natural. Jo també puc confrontar-me amb el meu passat. Quan ets jove ets com un cotxe esportiu, vols anar de 0 a 100 en una aclucada d’ull. Amb l’edat descobreixes com de sorprenent és la simplicitat", explica.\nTeatre estrena teatre Temporada Alta


El Gastronomic Forum Barcelona presenta més de 50 innovacions\nPublicat 14/10/2021 17:59CET\nEl Gastronomic Forum Barcelona presentarà més de 50 innovacions alimentàries durant l'edició d'aquest any, que se celebrarà al recinte Montjuïc de Fira de Barcelona entre el 18 i el 20 d'octubre.\nL'eix temàtic d'aquesta edició és la sostenibilitat i destaquen els productes gourmet, elaborats amb vocació sostenible i socialment responsables, que s'adapten a les necessitats d'un consumidor cada vegada més conscienciat i informat.\nEntre les novetats es podran trobar uns caramels amb l'envàs 100% compostable o culleres i canyetes comestibles que aguanten 30 minuts en contacte amb els aliments i després es converteixen en galetes, entre d'altres.\nA més a més, també presentarà novetats alimentàries com una salsa d'oliva líquida, un polvoró de tomàquet, vi en llauna o un vermut amb mistela de garnatxa blanca.\nL'esdeveniment reunirà més de 300 empreses i 100 ponents, entre els quals hi ha 60 xefs que sumen 46 estrelles Michelin, i comptarà amb 6.000 metres quadrats d'exposició comercial i 4.000 metres quadrats dedicats a activitats.


Objectiu: Grossglockner - Mototurisme\nEntrada Autor: Brum-brum » dc. març 16, 2011 2:28 pm\nHola cracks! gracies a un company de mototurisme (mikelRT) he recuperat aquesta crònica de l'any 2009, i m'agradaria poder compartirla amb voslatres.\nBé anem entrant amb materia que sino això es fa molt passat.\nTot viatge te un inici i per desgracia un final. EL inici d'aquest viatge va començar ara fa 4 anys quant un company de feina hem va dir:\n-Has sentit a parlat del Grossglockner?\nI hem va passar un aplana web:http://www.grossglockner.at/en/, vaig entrar i vaig alucinar, vaig pensar haig de anar allà si o si!\nVaig començar a buscar informació del lloc i en l amateix aplna vaig trobar informació de rutes en moto, com arribari, història de la carretera, ... (http://www.grossglockner.at/en/hochalpenstrasse/motorrad/ . No us aburrire amb més detalls, el que vulgui que entri i ho miri per ell mateix.\nPossiblement no sigui la millor carretera del món, ni la més alta ni la de més corbes, però hem feia ilusió demostrarme a mi mateix que podia arribar fins allà.\nEn principi varem concevir el viatge pe runa sola moto: la perla (BMW F800S) per potència, consum i prestacions però amb el temps varem decidir que la nostre estimada cafetera (HONDA CBF 500)\ns'unis a la expedició, la veritat es que es un luxe que la teva muller la Sra. Brum sigui motard, perquè deixa de ser el "paquet" o el conductor i pasa a ser el teu company de ruta.\nNomés dir que les dues s'han portat de fàbula (com unes "jabatas") exceptuant els ports de més de 2000m on la carburadors de la cafetera no rendien al seyu nivell i una fresa que ens feina la perla que ens van solventar amb el típic 6 en 1 Suïss.\nEl consum mitjà de les dues va estar al voltant dels 4,5l/100.\nLa veritat es que el previ ens va fer mal, pneumàtic devanter de la honda i un pel darrera de la perla ( 137 euros cada un), cordons vaig pensar comencem bè! però el pitjor no havia arriobat encara, un cop recollim les motos del taller la perla es posa a marcar territori com les KTM (anem a Austria)\ni perd líquid refrigerant COLLONS!!!! i encara no hem sortit i 4500km per endavant! Estava que m'enfilava per les parets quant sento:\n-Sr. Brum animat que no es res! (és la Sra. Brum com sempre veu l apart positiva), demà la duem el taller (dijous i sortim dilluns següent) i no serà res, i així va ser (gracies SOCIA!!)\n"Només llençava" el "sobrant", quina campiona el que no vol usar el llença i marca el territori, en fi ...\nNo hi ha ruta, nomé sun destí, arribar si es pot a Austria i rodar pel grossglockner i si es pot fer les 4 carreteres Hohe Tauern National Park (grossglockner, Villach, Gerlos y Nockalm)\nla veritat es que a la web http://www.grossglockner.at/en/hocha...asse/motorrad/ trobareu rutes de més kilometratge\nperò per noslatres n'hi havia prou en fer els 48 km del grossglockner, la resta era de regal!\nNo cal dir que un viatge d'aquest tipus es car i més en dues motos i com ens agrada anar de camping i de viatge amb dues motos, doncs ja tenim allotgament amb el mínim imprescindible (tenda, sacs de dormir i un matlas infable) a+a+ ens facilitarà el trobar on dormir i ens donarà llibertat de moviments, ja que mai planifiquem res en exces: un destí i punts de pas, un mapa generalista de europa i de la zona i un GPS per a possibles inconvenients, a mi no m'agrada dur GPS, però si que hem tregui dels envolics. Per anar un mapa i per el GPS per els detalls i/o erros.\nAl final can ser 16 nits i 12 can ser de camping i 4 d'hotel per culpa de la climatologia o pe rno trobar camping lliure (complicat però a vegades pasa)\nTot esta en 4 maletes i una sobre-dipòsit (1 maleta lateral per pilot, una top case pel camping i una top extra per al abric extra), tot llest son les 23:00 com sempre tard!\nEl despertador sona a les 7:00 (estem de vacances) però ens llevem a les 9:30 (seguim de vacances), esmorzar amb tranquilitat no conve un tall de digestió (seguim estant de vacances), carreguem les motos a les 11:30\nI aqui comença el viatge, d'entrada canviem el destí per passar per Andorra pe rla sobredipòsti de la Sra. Brum : check-point el pas de la casa -AND-, parem i comprem la sobre-dipòsit bagster per 20€\na meitat de preu que a BCN, la idea es creuar a frança i tirar cap a Crest, però al sortir tard i un increible enbús de 15km per obres a la frontera ens fa pasar la nit a lPas de la casa\n, busquem hotel i visita al Mc-Rata i a dormir que el dia següent ens queden 450km fins a Crest.\nPq Crest? fàcil allí hi ha le camping moto un camping nomé sper bikers http://www.lecampingmoto.nl/ (si la web es holandesa y el camping esta a frança, els amos son de NL)\nbé ara puc dir que més que un camping es un bar motero amb dret a pernocta. El lloc es curios (val la pena visitar-lo) hi ha més customs que Rs\nEL primer que sorpren es al arribar a la plça de recepció, pense vaig a fer el check-in, doncs no! En Jasper el "amo" del camping et pregunta que vols veure, descansa després fem el check-in\nperfecte! dos sucs de malta extra freds!!! i relax!!!\nLa veritat es que la gents ens mira amb curiositat dues motos (sense pops, "rulus" ni res de res) la gent es mira la perla no n'hi han gaire per alla suposo jo.\nCheck-in 20 per nit i 20 més en dues targetes amb la modena del càmping (va tot amb cupons de diferents valors).\nEs un petit llogaret holandes, on es parla HOLANDES, francès i Anglès, amb rutes increibles molt aprop, apunten les nacionalitatdels visitants, després en Jasper ens va senitr paralar català i va canviar sense dir res nosaltres el .es per . CAT\nVerifiquem el líquid refrigerant:\nTot ok doncs en marxa!\nBrum-brum l’ha editat per darrera vegada el dia: dc. març 16, 2011 3:47 pm, en total s’ha editat 2 vegades.\nRe: Objectiu: Grossglockner\nEntrada Autor: Brum-brum » dc. març 16, 2011 2:34 pm\nSortim del càmping lemoto en direcció:\nSi Annecy com a meta-volant ja que es una zona molt turística i depen una mica del trànsit que trobem.\nLa Sra Brum:\nLa veritat es que entrem a Annecy per on no toca i l'hem d creuar sencer, mes d'Agost a les 17:00, missió impossible tot esta ple de cotxes, turistes, ... Annecy es una ciutat molt turística\namb un llac increïble (enorme), es com estar el mes d'Agost a la costa brava ple de güiris (nosaltres en som un més), es fa tard .. busquem on dormir\n, els càmpings pengen el cartell de COMPLET,, tenim la sort de trobar la penúltima habitació d'un hotelet a la bora del llac, Annecy preparat que voi!!\nMotos n'hi han, fins ara poques:\njo fent el que millor ser fer, el tonto (amb la samarreta del kukuxurossi)\nEl castell d'Annecy\nCom ja he dit, és molt turístic val la pena tornar però node romà, sopem un BI-hotdog (dos frankfurt calents en mitjà barra de pa per 4 euros), apa a dormir que demà toca una altre tirada la mira posada a Suïssa\n, escollim el Forclaz i al arribar a Martigny haurem arribat a SUÏ SSA\nFa molta calor . la veritat es que no creiem que ens fes tanta( 33 ºC a Chamonix), a Chamonix ens trobem una F800S groga i crec una VFR amb matricula d'espanya la veritat es que amb la calor no ens aturem, després varem descobrir que eren uns companys de www.sektores.com, comprem uns entrepans i anem directes al parc.\nEl Montblanc i la cafetera:\nAmb l'estomac ple tirem cap al Forclaz i ja hem arribat a CH, un país menys per creuar i estem més a prop dels objectiu:\nBerenant gelats de Café:\nFins ara el viatge ha estat un tràmit, nacional i autopista però davant tenim els ALPS, veure els verds prats i fer FOTOS que fisn ara no ens hem prodigat gaire.\nSeguim tirant i arribem a Birg (direcció Furkapass), calla que estem a Europa i aquest no tenen els nostres horaris i aquí tot tanca a les 18:30(en altres visites ja ens havia passat),\nSon les cinc de la tarda, càmping, plantem tenda, dutxa, comprar i sopar aquest es el pla. Arribem al càmping de Birg i post "sustu" de narcolèpsia de la bmw, sort que es va despertar abans de caure\n(gracies a la Sra. Brum que hem va avisar)\nTot fent un suc de malta autòcton:\nPensava que a Calanda només es feien préssecs, en fi ...\nUn magnífic castell (schloss) que hi ha a birg, tot perfectament documentat en alemany, així que nos us puc dir-ne res\nCal fer una marca al calendari, avui es la 4ª nit de viatge i decidim preparar una mica la ruta del endemà, Birg no el varem triar al atzar\nja que esta situat a uns 50km del furkapass, i al que alguns en diuen la prova de 9, us ho explico. El centre del univers no es el astre rei, ni la terra,\nel centre del univers es un poblet Suïs anomenat Andermatt, aquest llogaret esta envoltat per 6 ports de muntanya: EL furkapass, grimselpass, oberlapass, sustenpass, Sant gotardo i el nufenepass\n(crec recordar), doncs senzill la prova del 9 consisteix en fer-los tots i clar es dibuixa una forma de 9. Bé nosaltres farem la prova del 8,5 no farem el nufenenpass,\nPerò això es per demà ara a fer nones.\nAish! quins nervis (semblo en shinchan fent el vall del cul-cul), posem direcció al centre del univers, ep! primer benzina, les benzineres son automàtiques però no com les franceses (que no agafaven algunes targetes d’aquí)\naquí les agafen totes la pela es la pela, apa som-hi, FURKA here we go!!!!\nabans de fer la pujada una miradeta al camí fet:\nLa perla esta molt còmode!\nAquest dia varem fer abans de quedar-nos atrets al centre del univers (Andermartt): el Furkapass, el oberlapass, una altre vegada el oberlapass, el sant gotardo i per la tarda\nel sustenpass e el grimselpass, al cap vespre es genial fer les ascensions, afotaments dels "puestus":\nEl primer del dia:\nTot el que puja baixa, i en aquest cas la pujada es increïble, la baixada la carretera sembla una comarcal de 3º categoria, apa ja hi som a Andermatt, toca per pipi i veure quelcom.\nEl yogui també va en moto:\nEL lloc es increïblement bonic com pocs, decidim buscar un càmping i per això fem:\nNo ens agraden el càmpings allà i fem marxa enrere:\nPerò el centre del univers es com el centre de un remolí t'atrau moltíssim, el càmping es un desastre (pq us feu una idea els lavabos son els lavabos públics del telecadira), tens que introduir un codi, és tètric i lluny de la zona d’acampada, nota mental: per futures visites no visitar aquest càmping.\nEs el migdia, visita ràpida al super i fem el sustenpass, el grimsel y el furka un altre cop total uns 100 i escaig km.\napa fet! cap el Grimssel\nNo xopsuey added (sense photoshop ni mendangues):\nEns aturem, sense acosta un alemany i dues alemanyes, mirant la perla amb ulls lascius "que collons foten aquest aquí a aquestes hores, pensen" el paio s'acosta passa de nosaltres i mira la matricula\n- spanien!!!- aleshores les dones alcen el polze es munten el les seves R100rt, k1200s i triumph street triple, Vs i a10 a10, estem sols, pau i tranquil•litat.\nFoto típica (sinó la fas no hi has estat):\nPosem rumb al furka, que el temps ha canviat i els núvols amenacen pluja, baixant el grimselpass amb l apujada del furka al final:\nValoració dels ports (estil michelin i les estrelles):\nOberalpass espectacular!!! amb túnel inclòs i corba de 180º 4 estrelles Brum-Brum\nSustenpass, és el més llarg de tots amb 50km +/- amb unes vistes Increibles des de Andermatt, la baixada és de 33 km amb tot tipus de corbes, asfalt immillorable 5 estrelles Brum-Brum\nGrimsselpass, amb el enllaç del susten es immillorable 5 estrelles Brum-Brum\nPel meu gust aquest forà el ordre de preferència: Sustenpass, grimselpass, oberalpass, furkapass i el santgotardo!!\nArribem al càmping i xerrem amb la noia de recepció, aquesta nit plou! i demà sol solet, collonut penso s'en fa l aboca aigua oberlpass un altre cop, però ... comença a ploure tard i no pararà de ploure fins ...\nBrum-brum l’ha editat per darrera vegada el dia: dj. març 17, 2011 2:48 pm, en total s’ha editat 1 vegada.\nEntrada Autor: Brum-brum » dc. març 16, 2011 2:36 pm\nI la cosa amenaça ruïna total, després de estar plovent tota la nit, ens despertem amb un cel gris. ens mirem amb uns italians que van amb HD i preguntem a la bola de cristall ...\n-que feu?, ens preguntem\n-Nosaltres anem a esmorzar i després recollirem a veure si amb la treva actual s'aixuga tot una mica més.\nells fan el mateix, després recollim i posem rumb a Italià doncs diuen que farà millor temps per aquesta zona. ens posem els tratjos d'aigua, i fem el SantGottardo, el fem per la carretera nova, no vull\nsentir a parlar de llambordes i accidents, no es la meva guerra el santgottardo, jo vaig a Àustria. Seguim, Suïssa (ara xerrem amb Italià) cau Lugano i arribem a como Italià, aquí fa Sol,\nfem tota la riba del llac de como i entre cella i cella tinc Sondrio a pocs Km de Bormio i el Passo Stelvio, torna a ploure = hotel.\nEs fa de dia com ahir sol i núvols, fem via cap a bormio i al Stelvio, Bormio ha estat conquerida per la horda catalana, comença el Stelvio (per cert d'obres)\nLa pujada que fem es correcte, cima:\nDesmopowa!!!! ("a veces veo ducatis" que diuen a la peli)\nLa baixada es un altre tema 48 o 49 tornatis però esta superpoblat (sembla rebaixes) la Sra. Brum va tenir un problema en una paella amb una autocaravana que pujava i no va pensar en cedir el pas, no hem va agradar res el susto, no pots fer res, "el no te vist és internacional", per mi hi han milers de ports de muntanya amb millors carreteres i amb corbes més\nal•lucinants la veritat sigui dita, no crec que repeteixi, cal dir que la climatologia no acompanyava.\nParem a dinar, Diumenge toca restaurant, anem cap a Àustria ara ja ho veig més aprop, surt el sol i la temp. es agradable, però poc més tard es torna a ploure, parem a Dobbiaco (el p*t* poble més turístic del món mundial)\napa a un hotel poques habitacions i cares, dormin es fa de dia i segueix plovent!\nZell em see, destinació per fer dues nits i poder rodar pel grossglockner, el cel estarà així 3 dies més:\nens varem aficionar al caffe latte del Thomas Luthi, ta bó el fotut (el café dic)\nToca canvi d'oli:\nLa clau del lavabo funciona amb castrol GPS, arribem a Zell em see on:\nOn el diluvi universal fa acte de presencia mentres plantem la tenda, tot xops acabem de plantar-la, no ha calat collonut!, un alemany simpàtic (que ha al•lucinat amb la velocitat que hem plantat la tenda)\nens dona aixopluc, i plou, plou, plou, ... ens fa unes torrades amb melmelada, merci crack!\nPara de ploure dutxa i visita al poble, es el Chamonix austríac però amb àrabs i les seves mullers amb el burka.\nTornen al càmping i toca sopar degustació, la carta esta amb alemany així que toca investigar!\nSuc de malta:\nappelstrudel (pastís de poma?)\ntot molt bo però massa mantega i massa picant!\nah! varem veure el nou model de ktm (una mula) tenia pinta de tourer, seient de gel, manillar ampla, capacitat de carrega i un nou motor PDLS2, la veritat molt i molt ben feta!\nBrum-brum l’ha editat per darrera vegada el dia: dj. març 17, 2011 2:49 pm, en total s’ha editat 2 vegades.\nI per fi el gran dia!\nEn el càmping fa Sol però hi ha núvols a les muntanyes, tan es ens anem cap allà.\nCal dir que totes les carreteres del parc nacional son de pagament, el grossglockner es la més cara 18 euros per moto. Ens adonem que ens acostem\n(estem a menys de 10km) doncs les motos es multipliquen per 1000, arribem paguem i comença l’ascensió, fa força fred per el que estem acostumats, una mostra les 13:00\nLa més gran atracció del grossglockner es el glaciar, kaizer-Franz-Josefs que és troba al final de la carretera, però primer cal disfrutar dels 48 km, les paelles numerades i amb l'alçada\na la que es troben:\ndesigualtat de forces:\nSra Brum anem allà, estava contenent com un gínjol!!!!\nfem una paredeta ala tenda de records/cafeteria per fer un Café que no va fructificar 1€ el cafè de màquina. Foto d ela bandera de la carretera (si esta del reves):\nSeguim pujant es increïble entres a un túnel amb el cel ple de núvols i surt amb Sol!!!\nJa hem arribat, aparquem (hi han moltes moltes motos)\nLa veritat es que el viatge fins aquí ha valgut la pena, només un però. els holandesos (que n'hi han un munt) no tenen ni idea de pujar ports de muntanya (si més no els que ens varem creuar)\ni feia una olor a embragatge tota la muntanya que tombava i fins i tot en algun moment varem pensar que érem nosaltres, ja que la olor era tant intensa que estava per tot arreu. Hi han pendents del 17%.\nUn cop fet el grossglockner dinem i decidim anar a la carretera del GERLOS i els salts d'aigua de krilmm, una carretera preciosa (4€ de peatge), es un circuit privat, 8 o 9 paelles de 180 graus\namplies ben asfaltades i com a cirereta una corba de 360º amb túnel i al final els salts d'aigua.\nNo s'enfadi ningú l’anècdota es que estàvem 10 motos admirant la bellesa del lloc tots en silenci quant arriba un bus de turistes espanyols, van fer tal fresa que varem escampar la boira tots.\nA l'endemà al matí "baixon" això s'acaba pensem, però queda la Silveretra strasse (Landeck) una altre de peatge (10,5 €) amb unes vistes precioses. El càmping on varem fer nit\nens va suggerir fer-la en ordre invers, nosaltres varem escollir de Landeck (Àustria) cap a la carretera, la veritat es que no esta malament, però al arribar a dalt varem entendre el motiu.\nNo tenim cap foto de la carretera que valgui la pena us deixo uns links:\nPosem direcció Chut (Suïssa) a dormir en una KDD de unimogs (uns "trastus" mercedes http://es.wikipedia.org/wiki/Unimog)\nBrum-brum l’ha editat per darrera vegada el dia: dl. març 21, 2011 2:25 pm, en total s’ha editat 3 vegades.\nEntrada Autor: Brum-brum » dc. març 16, 2011 2:37 pm\nCom ja hem dit tot viatge arriba a la seva fi, i per mi és un moment entre trist i agradable, trist perquè s’acaba allò que t'agrada fer i agradable per les vivències, el Títol brutal i més en moto.\nDe tornada la perla comença a fer la perla (mai millor dit) i entre 20 km/h i 25km/h grinyola, no influeix la marxa ni si puges o baixes de marxa/velocitat, ni les rpm ni res de res.\nHo teníem preparat anem a Meringen (crec) un poblet entre interlaken i Luzern a la vora dels llacs, plantem la tenda:\nNota: aquí els càmping tenen franja horari per entrar i sortir, li varem comentar a l'encarregada que teníem un problema amb la moto, que deixàvem una altre i que havien de marxar a Thun al taller BMW,renoi si son desconfiats, però res que un passaport no arregli. Anem cap al taller que estava a Thun, aquest son els casos en que el GPS mola!, sinó es per el GPS no trobem el conce ni de conya!\nM'agraden molt les fotos de les ombres, arribem al taller li expliquem el jefe de mecànics, o proven, posen mala cara, al cap d'una estona tornen, ja esta la corretja s'ha eixugat i et grinyolava ens diuen,bé no tinc pq desconfiar al arribar a casa va de cap al taller, cost de la operació 0€. Anem de thun cap interlaken per la vora del llac, a fer nones que demà anem de Güiris a Luzern.\nI el lleó de Luzern, que es bastant més gran del que m'imaginava\nPer la tarda a nedar al llac de interlaken\nMeringien té un museu dedicat al detectiu privat més famós del món:\nD'allà al càmping on coincidim amb uns francesos que fan una ruta semblant, ens recomanen une carreteres, estan al•lucinant ja que éll porta un mapa de ultradetall de la zona i nosaltres un de genèric amb els port de muntanya subratllats, en fi dos estils diferents.\nDe Merigien a Chamonix, on dormin en un càmping a les afores i tornem a visitar chamonix, a l'endemà fins a Crest on en Jasper ens espera amb una cervesa ben freda i l'endemà crest Barcelona, i en fi\nAquesta a estat la nostre escapada particular per europa, només donar-li les gracies a la Sra. Brum per ser com és!\nBrum-brum l’ha editat per darrera vegada el dia: dl. març 21, 2011 2:43 pm, en total s’ha editat 2 vegades.\nEntrada Autor: Sergibuda » dc. març 16, 2011 3:27 pm\nSegueix, segueix, que ja m'he enganxat!\nEntrada Autor: Koper » dc. març 16, 2011 5:02 pm\nmeeeeeeees!, viam que "tardes" a pujar mes!!!!!!!!!\nque macaaaaa la f800 :_)\nEntrada Autor: Ra-mon » dc. març 16, 2011 8:24 pm\nJo també m'he enganxat i tot just acaba de començar :shock:\nEntrada Autor: Kpeps » dc. març 16, 2011 9:33 pm\nja tinc ganes de seguir llegint,jajajajjajaa,que curios aquest camping nomes de motos,esperem ;) ;) ;)\nKpeps l’ha editat per darrera vegada el dia: dc. març 16, 2011 9:33 pm, en total s’ha editat 1 vegada.\nEntrada Autor: Brum-brum » dl. març 21, 2011 2:44 pm\nja esta tota la crònica llesta, merci pels comentaris!\nEntrada Autor: Koper » dl. març 21, 2011 3:18 pm\na on? :P\nEntrada Autor: Brum-brum » dl. març 21, 2011 3:24 pm\n[quote user="Koper" post="162700"]a on? :P[/quote]\nkoper que es dilluns i la neurona la tinc despistada encara? que no es veu la cronica?\nMembre des de: dl. gen. 03, 2011 4:53 pm\nEntrada Autor: Safed » dl. març 21, 2011 3:41 pm\nmolt guapa la crònica i fotos collunudes\nquin viatge més guapo\nEntrada Autor: Randy-650 » dl. març 21, 2011 4:07 pm\nQuin reportatge més guapo, Srs Brum!!! :bow\nEntrada Autor: Koper » dl. març 21, 2011 5:47 pm\nque bones, aquesta semblo\njo a sobre la meva divi :P\nhttp://i10.photobucket.com/albums/a119/ ... C01220.jpg\ni dels paissatges, no se quina triar... felicitats i gracies per compartir :D\nEntrada Autor: Steelman » dl. març 21, 2011 6:15 pm\nEls Alps els he fet una mica, pero encara em falta el Grossglockner i mira que en tinc ganes.\nFa un tems vaig posar un post amb la informació historica de la construcció d'aquesta carretera.\nPer qui li interessi ;)\nEntrada Autor: Brum-brum » dl. març 21, 2011 6:25 pm\n[quote user="Steelman" post="162728"]Gracise Brum-Brum!!!\nGracies steelman. De fet no havi llegit el post de mototurisme, era asidu d'un altre fòrum :oops: la veritat es que es un lloc per anar-hi.\nEntrada Autor: Koper » dl. març 21, 2011 8:48 pm\njo m'he posat molt tontet veient-vos cadascú amb la seva "burreta".\nfa dies que em volta regalar-li una 125...\nperdó per l'off topic\nMembre des de: dg. oct. 24, 2010 8:21 pm\nEntrada Autor: Tour » dl. març 21, 2011 11:00 pm\nQuines ganes d'agafar la moto i perdres per aquestes carreteres. Llastima que amb una GS500 es una mica agoserat. Haurem d'esperar un parell d'anys. Gràcies per compartir la vostra ruta. Salut.\nEntrada Autor: Ra-mon » dt. març 22, 2011 6:47 am\nBrum-brum, m'ha agradat molt la crònica i les fotos. :shock:\nHo tindré en compte per anar-hi un dia ;)