Nova gerent a Aposta | Cooperatives\nInici › Connecta › Actualitat › Nova gerent a Aposta\nLa Mayte Cortina Martínez és, des d'aquest mes de gener, la nova gerent d'Aposta, Escola Empresarial Cooperativa. Amb aquest nomenament del Consell Rector s’inicia una nova etapa a la cooperativa, que coincideix amb el desplegament de la planificació estratègica per als propers anys orientada a la necessitat de comptar amb una direcció que pugui afrontar els canvis de model de la formació i, alhora, amb un profund coneixement de la gestió empresarial.\nLa Mayte Cortina substitueix al càrrec a l'Antoni Oró, que ha estat al capdavant de la cooperativa des del juny del 2014. Aposta li agraeix la feina feta, el temps i la dedicació del seu treball.\nLa Mayte Cortina arriba a Aposta amb una llarga experiència com a consultora d'empreses en els àmbits de les finances, màrqueting, estratègia, innovació i internacionalització. També ha desenvolupat tasques d'assessorament empresarial per a pimes, persones autònomes i emprenedores. A més, té experiència com a docent en els camps de la innovació, l'econòmic-comptable i empresarial per a diferents col·lectius.\nTemàtiques Formació Any 2016


Èxit Room Barcelona | Consorci de Turisme del Baix Llobregat\nÈxit Room Barcelona\nA l'Èxit Room hem creat meticulosament l'ambientació de les nostres sales per a que els jugadors visquin una experiència de lo més realista possible. Cuidem els nostres jocs per a que estiguin sempre en les millors condicions. Actualitzem continuament els jocs per a que siguin més intuitius.\nDes del 2017 continuem creixent… Gràcies a tots!\nSelecció de sales:\nAtenció caça-recompenses! S'ha localitzat a Miss Cheaty, la lladre de joies amb més robatoris a la seva esquena dels anys 20… Segons els nostres informadors, ha comprat un bitllet per al luxós tren de Countdown.\nPer a poder atrapar-la haureu de pujar a bord de Countdown Train, però… cura! Miss Cheaty és molt esmunyedissa i podria tendir-vos un parany si descobreix que aneu després d'ella… Sereu vosaltres els qui l'atrapin?\nAconseguireu sortir amb vida del tren? Estan en joc 12.000$… i la vostra pròpia vida…\nI PRÒXIMAMENT.... KRAMION, EL BRUIXOT\nEscape room per a nens de 10 a 14 anys. Serà una aventura des del primer minut...\n699 16 61 55\nDe dilluns a divendres: 17:30h - 21:30h. Caps de setmana: 9:30h - 21:30h\nRambla Marquesa de Castellbell 32\nCountdown Train: Des de 13€ per persona


Cuatro tientos para órgano Joan Baptista Cabanilles (1644 - 1712) (bio autor) 5.0/5 (2 opinions) Preu: 5,16 € Disponibilitat:\nInstruments:Orgue solFormació:Instrument solGèneres:Música ClàssicaFormat:PartituraÈpoca:Música del Barroc----Compositor:Joan Baptista Cabanilles (1644 - 1712) (bio autor)Instrumentació:OrgueEstudi musicològic:Julián Sagasta GaldósEditorialCSICNúm. Pàgines:60ISBN84-00-05720-1Referència:DP01875Contingut:Tiento lleno de primer tonoTiento de primer tonoTiento partido de cuarto tonoTiento de quinto tono Opinió d'altres usuaris\nPreu: 5,16 € Afegir al cistell\nPreu per als dos:\t23,36 €\nAfegir al cistell\tCuatro tientos para órgano\tde Joan Baptista Cabanilles 5,16 €\nObertura per a Il barbiere di Siviglia, versions per a guitarraRamon Carnicer(3)Preu: 18,20 €16,38 €Afegir al CistellSonatas para claveJosé FerrerPreu: 9,90 €Afegir al CistellVersos para órgano vol. IJoan Baptista Cabanilles(1)Preu: 27,50 €Afegir al CistellTientos partidosVicente HervásJuan de San AgustínPreu: 4,80 €Afegir al Cistell\nCanto a la libertadAntonio LabordetaPreu: 4,68 €Afegir al CistellEducación auditiva vol. 1 / alumno (amb CD)Félix SierraPreu: 15,00 €Afegir al CistellEducación auditiva vol. 1 / profesor (amb CD)Félix SierraPreu: 15,00 €Afegir al CistellEducación auditiva vol. 2 / alumno (amb CD)Félix SierraPreu: 15,00 €Afegir al Cistell\nIniciBotigaPartituraCuatro tientos para órgano Truca'ns 933 426 175 Notícies i blog


Les zones cremades a Galícia trigaran mig segle a recuperar-se | Consumer\nLes zones cremades a Galícia trigaran mig segle a recuperar-se\nEls experts recomanen plantar arbres "compatibles" amb les característiques del terreny\nEls primers signes de regeneració de la vegetació a les zones arrasades pel foc a Galícia trigaran a apreciar-se entre tres i cinc anys, però la volta a la normalitat no s’aconseguirà fins a dins de 50 anys, segons experts en la recuperació de sòls danyats. La Xunta ha anunciat que començarà “immediatament” actuacions de regeneració.\nLa capacitat de recuperació del terreny arrasat depèn en gran part de la seva inclinació, i és complicada a les zones en pendent, atès que els nutrients presents en les cendres són arrossegats per l’aigua i el vent. Unes pluges intenses afavoririen l’erosió directa del sòl, la qual cosa seria negatiu per a la regeneració del terreny i arrossegarien les cendres als rius i al mar, on afectarien a la pesca i a la cria de mol·luscs en les ries.\nFrancesc Prenafeta, investigador del Centre Tecnològic de Gestió de Residus Orgànics de Barcelona, creu que seria necessari “un major equilibri” en la futura reforestació de les zones afectades i realitzar una repoblació “amb plantes compatibles amb l’entorn”. L’eucaliptus, assenyala, és una espècie que es veu “afavorida” pel foc; el seu creixement és ràpid i té “una gran capacitat de recuperació” en comparació d’altres arbres, però és un gran “depredador” dels sòls i inhibeix el creixement d’altres espècies.\nEl doctor en Ecologia de la Universitat Autònoma de Madrid Juan Oñate precisa que si l’objectiu que es busca és la qualitat ecològica caldria repoblar les zones cremades amb espècies de creixement lent, com el roure albar, i no amb eucaliptus.\nLa Conselleria de Mitjà Rural té previst implantar de forma immediata una coberta herbàcia protectora de l’erosió a les zones cremades “més sensibles” a processos erosius para, posteriorment, escometre accions de revegetación adequades a cada cas.\nEls criteris tècnics de regeneració passen per la restauració dels ecosistemes afectats pel foc, mitjançant l’aplicació de mesures per evitar la degradació dels sòls cremats.\nLes actuacions se centraran en la instal·lació de vegetació herbàcia de la forma més ràpida possible sobre la zona cremada i, en particular, a les àrees de pendent, que necessiten una actuació urgent per crear bandes de vegetació que frenin l’arrossegament de partícules.\nRespecte a les llavors, s’utilitzaran les de tipus pratenses -leguminosas i gramíneas- o cereals de ràpida implantació. Mitjà Rural facilitarà les llavors a les comunitats i els agricultors per a la seva aplicació amb mitjans propis.\nEfectes en les conques\nLa Xunta ha de controlar a més els efectes dels incendis en les conques hidrogràfiques. Les primeres anàlisis han permès a l’Executiu autonòmic descartar que existeixi contaminació en les aigües ni arrossegament significatiu de cendres cap a les ries.\nEls tècnics han començat a analitzar l’aigua dels rius que poden resultar més afectats. Les anàlisis es duran a terme cada quatre dies en les lleres de La Corunya i Pontevedra.\nD’altra banda, la Xunta estudia la possibilitat d’intervenir com a acusació particular en els procediments judicials contra els presumptes incendiaris detinguts. Ahir va ser posat a disposició judicial un home de 36 anys acusat de cremar 24 hectàrees del municipi de la Corunya de Tocs. Després d’interrogar-li, el jutge va ordenar el seu ingrés a la presó de la Corunya de Teixeiro.\nA més del dany mediambiental, els focs han provocat nombroses cancel·lacions en establiments hotelers i la sortida precipitada de turistes de Galícia. Es calcula que les pèrdues del sector turístic atribuïbles a les flames ascendeixen a 90 milions d’euros.\nEls empresaris de Pontevedra consideren que el turisme d’aquesta província ha estat el més afectat i que només entre els enclavaments de Baiona i Sanxenxo les pèrdues ascendeixen a sis milions d’euros.\nPer tractar de pal·liar l’efecte negatiu dels incendis, la Conselleria de Turisme ha engegat una campanya de promoció de les zones cremades que es mantindrà fins a finals d’any.\nanys cremades en galicia trigaran mitjà experts zones zones cremades en galicia


Diumenge 30 (B) de durant l'any\n1ª Lectura (Jr 31,7-9): Això diu el Senyor: «Crideu d'alegria, celebreu la sort de Jacob, la primera de les nacions, proclameu que el Senyor ha salvat el seu poble, la resta d'Israel! Jo els faré venir del país del Nord, els reuniré des de l'extrem de la terra. Tots hi seran: cecs, coixos, mares que crien; tornarà una gentada immensa. Havien sortit plorant i els faré tornar consolats. Els conduiré als rierols d'aigua, per un camí suau, sense entrebancs. Perquè jo sóc un pare per a Israel, i Efraïm és el meu fill gran».\nQuan el Senyor renovà la vida de Sió ho crèiem un somni, la nostra boca s'omplí d'alegria, de crits i de rialles.\n2ª Lectura (He 5,1-6): Els grans sacerdots, presos d'entre els homes, són destinats a representar els homes davant Déu, a oferir-li dons i víctimes pels pecats. No els és difícil de ser indulgents amb els qui pequen per ignorància o per error, perquè ells mateixos experimenten per totes bandes les seves pròpies febleses. Per això necessiten oferir sacrificis pels seus pecats igual que pels pecats del poble. I ningú no es pot apropiar l'honor de ser gran sacerdot: és Déu qui els crida, com va cridar Aharon. Tampoc el Crist no s'atribuí a ell mateix la glòria de ser gran sacerdot, sinó que la hi ha donada aquell que li ha dit: «Ets el meu Fill, avui t'he engendrat». I en un altre indret diu: «Ets sacerdot per sempre segons l'orde de Melquisedec».\nVersicle abans de l'Evangeli (2Tm 1,10b): Al·leluia. Jesucrist, el nostre salvador, ha desposseït la mort del poder que tenia, i amb la Bona Nova de l'Evangeli, ha fet resplendir la llum de la vida. Al·leluia.\nText de l'Evangeli (Mc 10,46-52): En aquell temps, Jesús sortí de Jericó amb els deixebles i molta gent. El fill de Timeu, Bartimeu, cec i captaire, s'estava assegut vora el camí. Va sentir dir que passava Jesús de Natzaret i començà a cridar: «Fill de David, Jesús, tingues pietat de mi!». Tothom el renyava perquè callés, però ell cridava encara més fort: «Fill de David, tingues pietat de mi!». Jesús s'aturà i digué: «Crideu-lo». Ells van cridar el cec dient-li: «Coratge! Aixeca't, que et crida». Ell llançà el mantell, es posà dret d'una revolada i se'n va anar cap a Jesús. Jesús li preguntà: «Què vols que faci per tu?». El cec respongué: «Rabuni, fes que hi vegi». Jesús li digué: «Vés, la teva fe t'ha salvat». A l'instant hi veié i el seguia camí enllà.\n«Jesús li preguntà: ‘Què vols que faci per tu?’. El cec respongué: ‘Rabuni, fes que hi vegi’»\nAvui, contemplem un home que, enmig de la seva desgràcia, hi troba l'autèntica felicitat gràcies a Jesucrist. Es tracta d'una persona que té dues carències: la manca de visió corporal i la impossibilitat de treballar per guanyar-se la vida, la qual cosa l'obliga a demanar caritat. Ell necessita ajuda i es col·loca vora el camí, a la sortida de Jericó, per on hi passen molts vianants.\nTé la sort que en aquella ocasió hi camina Jesús, ben acompanyat dels seus deixebles i altra gent. Sens dubte que el cec ha sentit parlar de Jesús; li haurien comentat que feia prodigis i en saber que passa a prop seu, comença a cridar: «Fill de David, Jesús, tingues pietat de mi» (Mc 10,47). Als acompanyants del Mestre els molesten els crits d'aquell cec, no pensen en la seva trista situació, són egoistes; però Jesús sí que vol donar resposta al pidolaire i el fa cridar. Immediatament, el cec ja es troba davant del Fill de David i s'enceta el diàleg amb una pregunta i una resposta: «Jesús li preguntà: ‘Què vols que faci per tu?’. El cec respongué: ‘Rabuni, fes que hi vegi’» (Mc 10,51). I Jesús li concedeix doble visió: la física i la més important, la fe que és la visió interior de Déu. Diu sant Climent d'Alexandria: «Posem fi a l'oblit de la veritat; despullem-nos de la ignorància i de la foscor que, com un núvol enfosqueixen els nostres ulls, i contemplem aquell que realment és Déu».\nSovint ens queixem quan diem: —Jo no sé resar. Prenem llavors exemple del cec de l'Evangeli: Insisteix en cridar Jesús, i amb tres paraules li diu tot el que necessita. Ens falta fe? Diguem-li: —Senyor, augmenteu-me la fe. Tenim familiars o amics que han deixat de practicar? Fem llavors aquesta pregària: «Senyor Jesús, feu que hi vegin». Tanta importància té la fe? Si la comparem amb la visió física, què direm? Trista és la situació del cec, però molt més trista és la del no creient. Diguem-los-hi: —El Mestre et crida, presenta-li la teva necessitat, que Jesús et respondrà generosament.


Ionity és el projecte mitjançant el qual una desena de marques del sector volen connectar les principals carreteres del continent europeu.\n04 de de desembre del 2021. 12:50\nLa infraestructura de càrrega pública a Europa encara és curta en comparació amb els objectius marcats tant per fabricants com per la classe política per a la descarbonització del sector de l’automòbil. Els fabricants reclamen un esforç més gran públic i privat a empreses d’altres sectors després d’haver invertit milers de milions a crear una oferta competitiva formada per cotxes elèctrics de totes les classes. No obstant, aquests esforços reclamats continuen sent lents.\nEn vista de la impossibilitat d’esperar, moltes marques també han invertit en el desplegament de carregadors públics, i l’últim ha estat Kia a l’anunciar un ambiciós projecte de carregadors ràpids a Espanya. Els fabricants entenen, des que van arribar els primers elèctrics, que la càrrega ràpida és crucial per connectar el continent i així possibilitar els viatges llargs sense témer per la bateria. Per això es va crear Ionity, una iniciativa empresarial que va néixer el 2017 per desplegar una xarxa de càrrega ultraràpida al continent europeu.\nPoques iniciatives han posat d’acord tantes companyies, algunes de les quals rivals directes al sector de l’automòbil. Ionity és una associació estratègica participada pel Grup BMW (BMW, Mini), Ford, Daimler (Mercedes-Benz, Smart), Volkswagen, Audi i Porsche, originalment, i també per Hyundai Motor Group (Hyundai, Kia, Genesis) des del 2019. Compta amb una seu principal a Munic, Alemanya, i unes oficines a Oslo, Noruega, el mercat europeu amb més penetració de cotxes elèctrics.\nAls grups automobilístics se suma la col·laboració d’empreses com Cepsa, Avia, enel X, Eni o Shell, entre d’altres. Des de Ionity admeten que «som capaços de garantir la nostra presència en localitzacions de fàcil accés en, o a prop de, les principals autopistes europees, gràcies a l’ajuda d’aquests socis». Associacions del sector com l’Associació Empresarial per al Desenvolupament i Impuls del Vehicle Elèctric (Aedive) també col·laboren.\nXarxa actual i preus\nJosé Vicente de los Mozos: «Barcelona i Madrid juntes podem organitzar algun esdeveniment a nivell mundial»\nA Europa hi ha operatius 370 punts de càrrega de Ionity, 13 a Espanya, menys que els 400 que la companyia volia tenir per al 2020. Això ha provocat que Ionity estigui buscant finançament extern per continuar augmentant la seva xarxa de càrrega. Els seus carregadors disposen d’una potència de càrrega de fins a 350 kW i utilitzen l’endoll CCS (Sistema de Càrrega Combinada). Malgrat que la majoria de cotxes actuals no admeten aquesta potència de càrrega, s’espera que en el futur sí que ho facin. Amb un carregador de Ionity, el Tesla Model S amb bateria de 100 kWh, capaç de carregar-se a 250 kW, completa el 100% en menys de 30 minuts.\nLa xarxa de càrrega més potent d’Europa també és la més cara, amb una tarifa estàndard que cobra 0,79 euros el kWh, de manera que carregar els 100 kWh del mateix Tesla costa 79 euros. No obstant, alguns dels fabricants que col·laboren amb Ionity disposen de tarifes especials, com els 31 cèntims el kWh d’Audi, els 33 de Porsche o el preu tancat de 8,40 euros per la càrrega completa de Volkswagen. Ionity ha llançat, a més, una nova tarifa plana anomenada Passport, que redueix el preu als 35 cèntims previ pagament mensual de 17,99 euros. Perquè surti a compte, el client ha de carregar, com a mínim, 40 kWh al mes, és a dir, menys d’una càrrega completa al mes.


Andorra, país romànic, al CAEE\nActualitzada 11/06/2018 a les 07:10\n-'ANDORRA, PAÍS ROMÀNIC, AL CAEE'\nExposició itinerant que recull treballs, fins a una setantena, realitzats per alumnes del col·legi María Moliner en el marc d’un projecte artístic desenvolupat conjuntament a totes les etapes educatives amb l’objectiu que els infants i joves coneguin millor el patrimoni artístic i arquitectònic romànic que conserva el país. Cadascun dels treballs va acompanyat d’un codi QR que adreça al bloc del projecte; també hiha un cartell explicatiu, amb les obres originals.\nFins al 27 de juny.\n-'ANNABEL ALONSO, A BINGO ART'\nExposició de divuit obres de l’artista amateur Annabel Alonso, que fa catorze anys que va començar la seva relació amb l’art, el dibuix i la pintura com a alumna de l’escola d’art de Canillo. La major part dels quadres són paisatges que a l’artista l’han captivat i que ha volgut transformar d’una fotografia en pintura. Sempre amb un estil molt figuratiu, Alonso intenta plasmar en la tela aquells moments i records que l’omplen de joia, però reconeix que encara li queda camí per endavant.\nCalder, la geometria del color exhibeix una selecció de 48 guaixos en paper de l’artista nord-americà, pintats entre el 1939 i el 1975 i que ofereixen un recorregut per la seva evolució i les constants presents al llarg de tota la trajectòria de l’artista. La mostra està presidida per un dels cèlebres mòbils, The Red Crescent. Tota la sèrie procedeix de l’Omer Tiroche Gallery, amb la col·lecció privada més important amb obres de l’escultor nord-americà després de la Fundació Calder. Considerat un dels escultors més prestigiosos del segle XX, Calder és reconegut principalment per les escultures mòbils, conegudes també com a dibuixos en l’espai. No obstant això, els guaixos van ser una presència constant en tota la seva obra i sovint preparaven el terreny per als mòbils. Cada obra de les presentades a la mostra és un producte individual, no simplement un experiment iconogràfic o un dibuix preparatori per a les escultures.\nAvui, visita guiada a l’exposició Calder. la geometria del color, i vermut i art al Roc amb Carla Guinot, historiadora de l’art.


La Conselleria d'Educació invertirà 1.900.000 euros en la reforma integral del CEIP Lleonard Mingarro de la Vall d'Uixó | Castelló Extra\nLa Conselleria d'Educació invertirà 1.900.000 euros en la reforma integral del CEIP Lleonard Mingarro de la Vall d'Uixó\n12/03/2022 - Castelló Extra\nLa Conselleria d’Educació de la Generalitat Valenciana ha resolt favorablement la delegació de competències a l’Ajuntament de la Vall d’Uixó per a la construcció d’un nou edifici d’infantil i la reforma de l’edifici de primària del CEIP Lleonard Mingarro (en el barri Toledo), amb una inversió total d’1.900.000 euros a través del Pla Edificant.\nLa regidora d’Educació i primera tinenta d’alcaldessa, Carmen García, ha explicat que el desembre de 2020, l’Ajuntament va sol·licitar aquesta delegació i va presentar la memòria tècnica i l’informe de necessitats, realitzats per tècnics municipals i consensuats amb la comunitat educativa del centre.\nEn el ple municipal d’aquest mes de març s’aprovarà l’acceptació d’aquestes competències i podrà iniciar-se el procés de licitació de la redacció del projecte per a la realització de les obres. En aquest sentit, García ha assenyalat que “són procediments molt llargs, amb molta burocràcia, però que donen els seus fruits per a millorar l’educació pública”.\nL’actuació en el CEIP Lleonard Mingarro consistirà en la demolició de l’actual edifici d’infantil i la construcció d’un nou amb quatre aules, una sala polifuncional i despatxos per a realitzar els grups de reforç educatiu. A més “es rehabilitaran tots els banys de l’edifici de primària i els vestuaris del gimnàs, se substituirà el sistema de calefacció, s’ampliarà el menjador i es millorarà la pista esportiva exterior”, ha afegit.\nCal recordar que en aquest centre l’Ajuntament de la Vall d’Uixó escometrà ja aquest estiu unes obres per a habilitar una aula d’infantil 2-3 anys. L’aportació municipal serà de 47.500 euros i permetrà reformar l’antiga casa del conserge perquè puga albergar la sisena aula pública d’infantil 2-3 anys que s’obri a la ciutat.\nEl Pla Edificant ja ha fet possible la rehabilitació integral dels banys i la substitució de la tanca perimetral del CEIP Eleuterio Pérez (288.000 euros), i la construcció del nou aulari d’infantil, rehabilitació dels banys de l’edifici de primària i instal·lació d’un ascensor en el CEIP Recaredo Centelles (1.300.000 euros).\nGarcía ha avançat que a l’abril es publicarà la licitació de les obres de rehabilitació dels banys i construcció d’un gimnàs en els CEIP Colonia Segarra i La Moleta. A més en aquest últim també es pavimentarà el pati. La inversió total entre totes dues obres és de més de 2 milions d’euros. Quant al CEIP Rosario Pérez, ja està en marxa la redacció del projecte d’execució de les obres a càrrec de l’empresa adjudicatària.\nQuant a la reforma integral de l’Escoleta Infantil Sagrat Cor, està previst que l’actuació comence a la fi d’aquest mes de març. Les obres consisteixen en l’ampliació del porxo d’accés pel carrer Xacó, l’adaptació de la planta baixa a les noves necessitats, la naturalització del pati i la millora de l’actual pèrgola. El pressupost supera els 760.000 euros i el termini d’execució és de nou mesos.\nLa seu electrònica de l'Ajuntament de la Vall d'Uixó ja permet el pagament amb targeta\nLa Vall d'Uixó reobri el punt oficial de recollida d'ajuda per a Ucraïna\nLa Vall d'Uixó celebra la I edició de Perrunos


L’època blava de Picasso al Museu Picasso | Bonart\nL’època blava de Picasso al Museu Picasso\nL’època blava de Picasso anuncia la forta personalitat vital i artística que distingiria el seu geni. Just quan París ja l’havia temptat, la curta però intensa producció pictòrica d’aquesta etapa revela originalitat, domini tècnic i una excepcional sensibilitat més pròpia de la maduresa que no pas d’una encetada joventut. Fortament impactat per la mort del seu amic Carles Casagemas, l’artista traslladà a les teles d’aquests anys (1902-1904) el trasbals emotiu i el desassossec que l’assetjaren en un temps marcat per les estretors.\nLa vida (1903) és una obra cabdal d’aquest període fred i deprimit però extraordinàriament expressiu. Del tot inquietant pel sentit enigmàtic i dramatisme cromàtic, l’escena que reprodueix sembla evocar els misteris de l’existència i desprendre un silent missatge d’advertència i reflexió. El caràcter simbòlic, però, contrasta amb la corporeïtat d’uns cossos i trets molt reals, un dels quals retrata l’amic prematurament perdut. L’amor, el desig, el naixement, la mort, l’absència i el record són presents en una composició que no va sorgir espontàniament, sinó que fou precedida per un laboriós treball materialitzat en apunts i proves no exempts de certa espiritualitat.\nUn dels assaig esmentats s’oculta rere els Terrats de Barcelona, pintura executada també el 1903 i que el malagueny va retenir sempre prop seu. En absolut fou aquesta una pràctica aïllada en anys d’obligat estalvi i desficiós aprenentatge. La vida fou finalment pintada sobre la tela Darrers moments (1899-1900) com poc després Dona planxant (1904) cobriria la imatge d’un home d’identitat encara dubtosa que es diu que podria ser Ricard Canals o Mateu Fernández de Soto, germà d’Àngel, el bevedor d’absenta amb qui Picasso compartí l’estudi a Barcelona, que anteriorment havia ocupat amb Casagemas.\nEl rescat d’aquests projectes inicials ha estat possible gràcies als recursos tecnològics i a procediments científics. Les descobertes han fet possible la reconstrucció de l’evolució creativa, tant tècnica com conceptual, de l’obra picassiana d’aquesta etapa. Així ho mostra ara el Museu Picasso a l’exposició Viatge a través del blau: La vida, que exhibeix aquest quadre per primer cop a Barcelona tot i haver-hi estat pintat, i delata alguns dels secrets de la seva gènesi. Conèixer els interessos, dubtes i provatures experimentats pel Picasso d’aquest moment ens apropa a la motivació i l’obstinació que l’induïren a sentir i pintar la vida en blau.\nL’exposició es pot visitar al Museu Picasso de Barcelona fins al 19 de gener del 2014.\nA la imatge, detall de “La vida” de Pablo Picasso. Barcelona, 1903. Oli sobre tela. The Cleveland Museum of Art. Donació de Hanna Fund 1945.24 © Successió Pablo Picasso, VEGAP, Madrid 2013.\nEtiquetes: Museu Picasso de Barcelona · Pablo Picasso


El nou Cuní - Notícies Comunicació - Notícies Comunicació - e-notícies\nComunicació · 29 de Novembre de 2011. 10:43h.\nAriadna Oltra 'colla' Joan Herrera l'endemà de fer-ho amb Francesc Homs\nLa presentadora d'Els Matins, Ariadana Oltra, ha 'collat' el líder d'ICV, Joan Herrera, l'endemà de fer-ho amb el portaveu del Govern, Francesc Homs. Oltra ha mantingut aquesta actitud amb tots els líders polítics que han visitat el programa -famosa va ser l'entrevista a Duran dies abans de les eleccions- en el temps que porta al capdavant d'Els Matins.\nAvui Oltra ha recordat a Herrera que el tripartit no va apujar els impostos a les nuclears. El líder d'ICV ha assegurat en aquest sentit que "no hi va haver marge". En referència al dèficit de la Generalitat, la periodista ha demanat a Herrera si ICV no havia de fer autocrítica.\nEl dirigent ecosocialista ha donat unes explicacions que exculpaven ICV, però Oltra ha insistit. "Per què aleshores el Govern d'Entesa, amb Montilla al capdavant, no va fer res perquè els més rics poguessin pagar més?", ha repreguntat.\nLa periodista també ha recordat a Herrera "el deute de l'ACA de 1.300 milions". "Del personal de l'ACA, que me'n diu?", ha insistit. Herrera ha hagut d'admetre que "es poden millorar coses, i tant!". Finalment, la periodista ha preguntat per paper de Saura al Senat.\n#13 Ona, Valls, 30/11/2011 - 22:26\nMolt BË, Ariadna, ets la millor!!!!\n#12 33, Catalunya, 29/11/2011 - 22:03\nSr.Herrera, parlant de barra, quina barra va tenir voste quan era a Medi Ambient que li tocava un VW Passat com a cotxe oficial i va dir que no el volia, que volia un AUDI o un BMW!!!! La bici és SEAT???\n#12.1 Gerard, Barna, 30/11/2011 - 01:59\nD'on ho has tret això? Cita les fonts.\n#11 Antoni, La Pobla de Segur, 29/11/2011 - 18:55\nNo he pogut veure l'entrevista. Llàstima... m'hauria agradat saber si li va preguntar a l'Herrera si ja havia demanat perdò pels 2.300 PIRMIS fraudulents, doncs ells, martell d'heretges, va desqualificar les mesures de Control de la Generalitat dient que no trobarien res important\n#10 jajajjajaaaaaa, barcelona, 29/11/2011 - 14:49\njajajajajjajaaj res una neneta convergent ...que va apretar a qui ? a l´Homs ? jajajjajajaajaa que l´ha deixin en un 13% .....i molt millor per a tots, la ruina ve de quan Pujol va crear l´administració de la generalitat, enormeeeeeeeeeeeeeeeeee, 4000 milions d´euros es podrien estalviar cada any,\n#10.1 l'os del pirineu, el cel, 29/11/2011 - 15:17\nOndia, dons jo m'estalviaria els 12000 milions que ens costa l''exercit espanyol. O també els mil milions de l'Institut Cervantes. I ja possat a retallar, els Ministreris de la Vivenda, Cultura i fins i tot el Senat. Curiós, molt curiós, això de retallar.\n#10.2 sherpa, Països Catalans, 29/11/2011 - 19:48\nNo us enganyeu, o ens retallem d'Espanya o ens enfonsem tots\n#9 kimet, bcn, 29/11/2011 - 14:20\nEncara haurem de donar les gracies al perroflautes per portar-nos a la ruina.


Notícies Delta.cat (28/07/20) ~ Deltacat - Ajuntament de Deltebre\nRàdio Delta2020-10-01T05:32:28+02:0028 de juliol de 2020|Notícies Delta.cat|\nRàdio Delta 107.6 FMNotícies Delta.cat (28/07/20)\nL’Ajuntament de Deltebre ha posat en marxa un operatiu per part de la Policia local per tal de controlar que es respecten les mesures de seguretat imposades per a prevenir contagis de la Covid 19, sobretot pel que fa a l’ús de la mascareta i de compliment de les distàncies de seguretat.\nL’Ajuntament de Deltebre ha informat d’un nou cas positiu de Covid 19 al municipi. La Regió Sanitària va informar anit al consistori i de moment no han transcendit més detalls sobre si este nou cas té relació amb els altres positius que hi ha hagut al municipi o si es tracta d’un cas aïllat. Este mes de juliol s’han confirmat ja a Deltebre 9 casos positius de Covid 19.\nEl nou president de la Federació de Caça de les Terres de l’Ebre, el deltebrenc José Pedro Tomàs, ha valorat en una entrevista a canal Terres de l’Ebre la seua elecció com a president de la territorial ebrenca, en unes eleccions marcades per una participació històrica. El nou president ha parlat de la voluntat de canviar el funcionament de la territorial ebrenca, donant més pes a cada comarca, i també de la necessitat d’una Llei de caça a Catalunya.


Sobre Nosaltres - Campos Catafal\nPortem més de 35 anys al teu servei.\nAgraïts per la vostra confiança.\nTota història té uns inicis\nL’any 1983 Campos Catafal va néixer a Barcelona dedicat a assessorar, com especialista extern, a òrgans d’administració i departaments legals d’empreses en qüestions jurídiques complexes i litigis.\nPoc després, s’amplià amb la incorporació de l’àrea de dret civil amb especial rellevància a les temàtiques de successions i herències, i a l’àrea immobiliària i patrimonial. L’any 2010 el despatx va adquirir la seva actual forma jurídica.\nEls fundadors del despatx van ser pioners en adoptar un model d’estructura especialitzada familiar.\nAixò ens ha donat els avantatges de l’empresa familiar i ens ha permès formar un grup de treball personalment compromès, conciliar una profunda especialització i la proximitat amb el client, amb mètodes de treball àgils, responsables i eficaços.\nLa relació amb el client és directa i flexible\nEn tota la seva llarga trajectòria, el despatx s’ha mantingut com un enèrgic defensor de la qualitat en la prestació del serveis legals.\nAmb el segle XXI les normes que regeixen la societat i els negocis varien contínuament, per això hem adoptat les darreres tecnologies necessàries per a crear un model de despatx intel·ligent.\nHem apostat per crear noves formes d’assessorament tant a les persones com a emprenedors, i per aportar solucions integrals a les noves empreses i empresaris desitjosos d’obrir-se a nous mercats.\nTants anys d’experiència ens permet comptar amb col·laboradors nacionals i internacionals per donar assessorament integral d’alt nivell per a empreses i particulars incloses matèries tals com fiscal, laboral, etc.\nCom a despatx familiar, des de 1983 mantenim els nostres valors inalterables.\nTres generacions al servei del Dret.\nEls socis actuals


Misteriosa manicura fosca: idees i nou art d’ungles 2020 - Confetissimo - blog de dones\nMisteriosa manicura fosca: idees i nou art de les ungles 2020\nEl color fosc sempre ha estat popular i ha cridat l’atenció de dissenyadors i estilistes de moda. Couturiers l’afegeixen necessàriament a les seves col·leccions de roba, accentuen els accessoris amb tons foscos, i la manicura fosca sempre es manté en la tendència de nous productes de qualsevol espectacle. Els tons clàssics dels vernissos de 2020 van ser reemplaçats miraculosament per atractius i rics tons foscos que es veuen excel·lents en la vida quotidiana.\nNovetats de moda de manicura fosca\nEl color fosc d’aquesta temporada és meravellós, ja que s’ha convertit en universal. Acabats mat o brillant, ornaments monodisseny o decoratius i estampats diversos, ungles llargues o curtes: qualsevol de les opcions de manicura serà popular. Una fama increïble va anar als dibuixos creatius de polze.\nEls professionals recomanen retratar l’abstracció i la geometria, els motius florals i els estampats depredadors, alhora que s’utilitzen tons brillants i colorits, tan restringits i concisos. També podeu accentuar o decorar completament les ungles amb fitxes de cristall en una manicura a la moda, traçar patrons de pedres de pedres o perles, aplicar làmina i purpurina.\nUna manicura tan fosca complementa perfectament la mirada de la nit o de la festa. L’acabat mat, l’efecte de vellut i la pólvora tindran un aspecte magnífic. Podeu complementar de manera molt elegant la manicura fosca amb pessic delicades o cinta brillant. Segons els dissenyadors, els colors més importants de la manicura 2020 fosc de l'any van ser el negre, el bardoní, el morat, el verd i el blau.\nSi us agrada la manicura fosca o no us atreviu a crear tanta bellesa a les vostres ungles, avui tenim exemples molt bonics i frescos de disseny de manicura fosca amb imatges úniques i noves tècniques. Inspira't i tria!\nLa tendència més de moda d’aquesta temporada per a la manicura fosca són els dibuixos al polze, que creen un bonic accent i dilueixen els tons profunds.\nEls temes dels dibuixos són molt diversos: pot ser com bells animals, branquetes i flors, tan patrons geomètrics, abstractes o inscripcions elegants.\nManicura negra 2020: principals tendències\nAquest color sorprenent i vibrant dominarà la resta de tons foscos de la temporada 2020. El color negre no té restriccions estacionals i sembla meravellós tant en les plaques ungles llargues com curtes. Els recobriments mat i brillant es poden combinar amb qualsevol altre color, complementats amb elements brillants i combinats en diverses tècniques en un mànec o ungla.\nColor blau intens en manicura 2020\nLa manicura de color blau s’adapta tant a les dones de moda amb pell justa com a senyoretes de pell fosca. El noble blau fosc té un aspecte molt brillant i acabat mat, en tècnica de gradient i en duet amb decoració. La manicura blava és adequada en qualsevol temporada i és capaç de complementar la vostra noblesa amb qualsevol de les vostres imatges.\nManicura de moda morada 2020\nUn deliciós color morat us conquistarà amb la seva màgica profunditat i notes màgiques. L’aplicació de gradients amb altres tons, brillantor exquisit, brillantor i revestiments de vellut amb decoració daurada et captivarà per sempre i cridarà l’atenció sobre la teva manicura.\nManicura de Borgonya: idees de vi i marsala a la temporada 2020\nAquesta temporada, tots els matisos de burgundia són exigents. Aquest és un clàssic que mai passa de moda i s’adapta absolutament a qualsevol tipus de dona. Els mestres van proporcionar una selecció de moltes tècniques que corresponen a aquest esquema de colors particular i revelen plenament el seu potencial.\nEl color vermell, que es pren com a base, en un duet de color marró, sembla perfectament bonic tant en plaques ungles punxegudes i de curta durada. Combina perfectament amb les notes daurades del disseny, només sembla un rei amb pedres i està en pols.\nDe color verd elegant a la foscor 2020\nLa manicura verda ha guanyat una gran popularitat a causa de la seva varietat de tons. Això permet combinar fàcilment diferents contrastos en tons, combinar diversos tons alhora i combinar aquest color amb altres paletes. La manicura verda d'aquesta temporada de moda es pot combinar amb purpurina, paper foliat i altres elements decoratius.\nUs recomanem que llegiu: Manicura francesa de torsió: varietats de disseny de moda a 100 Fotos\nManicura fosca per a les ungles curtes: idees 2020\nEls fashionistes que prefereixen calèndules curtes apreciaran el color fosc de la manicura. El revestiment fosc fa que les ungles curtes siguin més voluminoses i més riques, les engrandeix visualment i fa que qualsevol ombra sigui més profunda. Les idees interessants per a una llargada tan gran d'ungles van ser una manicura lunar amb un forat transparent, decoració amb ratlles brillants, patrons de vellut en un lustre, revestiment de purpurina en el color d'un vernís d'un o dos ungles, dibuixos nets i molt més.\nPer a aquells que no hagin decidit prèviament triar tonalitats fosques per a la manicura per a les ungles curtes, aquests consells suposaran un descobriment agradable i les vostres ungles us sorprendran per la seva sofisticació.\nManicura fosca a les ungles llargues: opcions fresques\nA 2020, els estilistes recomanen triar una combinació simultània de diverses estructures i ombres en una manicura fosca per a les ungles llargues. Estarà molt de moda combinar de prop el to escollit i tons oposats, strass, perles, lluentons i dibuixos de fantasia. Això arrodonirà visualment les ungles i les farà més atractives.\nDisseny d'ungles fosc amb làmina\nVoleu afegir tons brillants a les notes fosques de la manicura? Això no serà difícil, gràcies a la moda decoració en forma de làmina. També és molt bonic ombrejar les ungles curtes i llargues amb un paper mat o paper de colors, creant desbordaments molt originals sobre un fons fosc.\n"Textures naturals" de manicura fosca\nUna de les idees més populars en les novetats del disseny d’ungles d’aquesta temporada és la tècnica de pintura a l’estil de materials naturals: marbre, quars, turmalina i moltes altres pedres. El patró de "materials naturals" sembla molt elegant i misteriós. Per obtenir un efecte de marbre, afegiu una mica de guspira, per obtenir més naturalitat.\nManicura fosca francesa\nPer als amants dels clàssics, el nou disseny d'ungles ofereix idees fantàstiques per a la implementació del francès. Les puntes fosques es poden fer amb un patró de marbre, utilitzar pols acrílic, afegir patrons delicats a un somriure fosc o accents escumosos per obtenir una imatge més solemne.\nUs recomanem que llegiu: Disseny d'ungles de l'any nou 2020: fotos 46 de les idees més creatives\nIdees de manicura fosca mat amb accent\nQualsevol revestiment fosc, ja sigui negre, blau, borgoña o qualsevol altra tonalitat, té un aspecte molt ric amb una part superior mat i petites espurnes o pedres. Encantador serà un disseny fosc en un degradat amb purpurina, amb una tira de kamifubuki o una estampa en forma de pintar ungles.\nTal com ens ha demostrat la pràctica, els colors foscos són universals en el món de les novetats de moda. La manicura fosca és molt popular entre els fashionistes, i és un dels accents importants a l’hora de crear una imatge única i elegant.


El port de Tarragona és un dels primers ports de comerç marítim d’Espanya. El Ministeri de Foment (MIFO) en té la titularitat i està gestionat per l’Autoritat Portuària de Tarragona (APT). Gaudeix d’una posició estratègica entre els ports de Barcelona i València, i dóna servei directe a la potent indústria petroquímica del Camp de Tarragona. El seu hinterland comprèn Aragó i Navarra. També té una dàrsena pesquera, un port esportiu, i una altra per a megaiots de luxe i esportius –Marina Tarraco–.\nDes de la implantació de la refineria de petrolis, a la darreria dels anys seixanta del segle passat, el port de Tarragona ha anat experimentant un creixement constant i continuat, sempre lligat a les activitats de la seva pròpia àrea d’influència. En ple segle XXI, l’aprovació del Pla director del port de Tarragona (PDPT) 2000-2014, elaborat per l’APT, així com la signatura de l’Acord estratègic per a la internacionalització, la qualitat de l’ocupació i la competitivitat de l’economia catalana , coincidien a promoure una mateixa estratègia operativa per al port, a fi de convertir-lo en un hub o gran distribuïdor d’algunes mercaderies –com ara sòlids energètics o agroalimentaris–, a connectar-lo amb el mercat asiàtic i a impulsar-hi el cabotatge, per tal de d’assolir un nivel de referència en la Mediterrània occidental.\nEl 16 de desembre de 2008, l’Autoritat Portuària de Tarragona va aprovar el Pla estratègic 2008-2020 com una eina que ha d’orientar la política portuària i les inversions de futur. Paral•lelament, el Departament de Política Territorial i Obres Públiques (DPTOP) va iniciar la redacció del PLA TERRITORIAL PARCIAL DEL CAMP DE TARRAGONA –pendent d’aprovació definitiva al final del 2009–, que recull les aspiracions i projectes plantejats entorn del port i els articula en una estratègia global d’ordenació d’aquest territori.\nHi destaca l’interès per augmentar els tràfics de mercaderies (a doll i contenidors) i s’augura un creixement del tràfic global a la Mediterrània i del de mercaderies de curta distància (short sea shipping), pel qual aposta la Unió Europea (UE).\nEn segon lloc, es pretén ampliar-ne el hinterland (rerepaís) i eel foreland (avantpaís), a fi de posicionar el port de Tarragona dins del que es coneix com a EUROREGIÓ PIRINEUS-MEDITERRÀNIA, i ampliar l’abast d’influència cap a la vall de l’Ebre i Saragossa, cap a l’interior. Igualment, es pretén capturar una part dels tràfics procedents de l’Àsia. Aquesta iniciativa comporta el reforçament de tots els accessos, tant ferroviaris com per carretera, que garanteixin una gestió logística competent i una bona connectivitat a les principals línies intercontinentals.\nFinalment, l’estratègia de potenciar el port com un element més de la trama urbana tarragonina pretén integrar-lo a la FAÇANA MARÍTIMA DE LA CIUTAT, i potenciar-lo com a espai públic i de lleure, tot fent-ne compatible els usos amb la política ambiental.\nEl Port capeja la crisi econòmica\nTot i perdre d’un 2 a un 4% del volum de tràfic de mercaderies –en comparació amb el 15% de davallada mitjana que ha afectat el sistema portuari estatal– el port de Tarragona va considerar el 2009 com un bon any. Va tancar l’activitat amb uns 2,5 milions de tones de mercaderies mensuals, l’objectiu que s’havia marcat. Això significa un volum anual de 31,1 a 32,1 milions de tones, en comparació amb els 33 milions assolits el 2008. Josep Anton Burgasé, president de l’APT, ho va atribuir a l’esforç del conjunt de la comunitat portuària: empreses, treballadors, i en general tots els sectors, així com a la contenció de les taxes que els cobra l’ATP, que hauria deixat d’ingressar en aquest concepte uns 750.000 €.\nEl nivell d’execució de les obres previstes al port per al 2009 va ser d’un 90-95%. En el futur, es preveu mantenir els 120 MEUR d’inversió prevista per al període 2009-2010. L’ampliació de la terminal de contenidors i la futura terminal de vaixells de creuers són algunes de les actuacions més importants.\nGrans projectes previstos segueixen pendents d’execució\nTant el Govern de la Generalitat com les cambres de comerç havien criticat durant els últims anys la falta d’inversió per part de l’Estat en matèria d’infraestructures al Camp de Tarragona, i concretament al port. En resposta a aquestes queixes, el Govern de l’Estat va incloure una partida dels pressupostos generals del 2008 per a impulsar el CORREDOR FERROVIARI MEDITERRANI, inclòs AL PLAN ESTRATÉGICO DE INFRAESTRUCTURAS Y TRANSPORTE (PEIT), que s’havia de desenvolupar entre el 2005 i el 2020. Concretament, al port de Tarragona es van pressupostar 31 MEUR per dur a terme diverses actuacions en aquest àmbit.\nPosteriorment, el Govern de la Generalitat i representants del món local i econòmic van signar el 18 d’octubre el PACTE NACIONAL PER A LES INFRAESTRUCTURES (PNI) . Pel que fa als ports d’interès general (Barcelona i Tarragona), l’acord proposa negociar la modificació de la legislació portuària estatal per tal que en reforcin l’autonomia de gestió. També aposta per ampliar la seva àrea d’influència al conjunt de la península Ibèrica, a l’Euroregió i al corredor central europeu, i perquè els dos ports es connectin a la xarxa ferroviària de mercaderies d’ample internacional. En el cas del port de Tarragona, anuncia, també, que s’ha d’estudiar la viabilitat d’ampliar-lo.\nPel que fa als accessos per carretera i autopista, l’any 2001 es deia que el 2007 entraria en funcionament L'A-27, L’AUTOVIA DE TARRAGONA A MONTBLANC, un primer tram de l’eix estratègic que, passant per Lleida, ha de connectar per Osca i Pamplona amb el Cantàbric. Aquesta carretera d’alta capacitat ha de permetre donar una sortida ràpida a les mercaderies del port de Tarragona, a més a més de connectar la segona àrea metropolitana del país amb el nord-est peninsular. La data es va anar ajornant, i l’última previsió del MIFO era l’any 2012. El sector empresarial del Camp de Tarragona va denunciar reiteradament aquests retards acumulats tant en la tramitació com en l’execució de les obres. A final d’any, els alcaldes de Tarragona i Lleida, les cambres de comerç d’aquestes ciutats i l’APT estaven pendents de signar un manifest pel treball conjunt i coordinat d’impuls de l’A-27, i l’aprofitament del potencial estratègic d’aquest eix.\nEl port de Tarragona, peça clau en la futura plataforma logística catalana\nL’APT i la Generalitat van subscriure un acord de col•laboració el 14 de gener –amb la participació de l’empresa pública Cimalsa– per posar en marxa una xarxa de centres de mercaderies per al trànsit marítim. La futura plataforma logística catalana comprendrà el Camp de Tarragona i la zona metropolitana de Barcelona, amb dues grans portes d’entrada ubicades als ports de Tarragona i Barcelona.\nEl full de ruta del Govern català preveu col•laboracions amb el CENTRE LOGÍSTIC DEL CAMP, situat entre Reus i Tarragona, la futura zona d’activitats logístiques (ZAL) de l’APT, amb els projectats centres intermodals de MERCADERIES DE MONTBLANC (Conca de Barberà) i LOGIS PENEDÈS (BAIX PENEDÈS). Burgasé va explicar que "si volem tenir un paper important en un món globalitzat s’ha d’apostar per les sinergies, i això passa per processos com el que estem iniciant actualment".\nImpuls a la terminal de contenidors amb l’aliança amb DP World\nL’any 2004, l’APT va adjudicar a CONTARSA Societat d’Estiba la concessió per gestionar la nova terminal de trànsit de contenidors. Des de la seva primera ubicació al moll de Castella fins a les instal•lacions del moll d'Andalusia, la terminal va experimentar un important creixement, tant en la capacitat com en el volum d’operacions. Després de la compra el juny de 2008 del 60% de les accions de Contarsa, DP World va prendre el control de la terminal i va presentar un projecte per condicionar la instal•lació. Els plans de futur para DP World Tarragona passaven per un creixement de la superfície total fins a arribar als 503.000 m² i permetre el trànsit de fins a 1,5 milions de TEU . Aquesta transformació suposa una inversió de més de 50 MEUR, i una data prevista d’acabament prevista per al 2012.\nDurant el 2009, DP World va continuar millorant les instal•lacions de la Terminal. L’Agrupació per a la Promoció del Port de Tarragona APPORTT, en un acte qe va tenir lloc el dijous 17 de desembre, va atorgar a DP World el guardó anual a l’empresa que durant l’any 2009 havia treballat amb més intensitat i encert en la projecció internacional del port de Tarragona.\nS’aprova el pla especial de Marina Port Tarraco i se n’evita l’enderroc\nLa marina Port Tarraco és un complex lúdic privat de creuers, situat als molls de Lleida i Llevant. A final del 2007, arran d’una denúncia, es va iniciar un procés judicial per dirimir la legalitat de les instal•lacions, atès que s’havien aixecat sense llicència municipal i sense l’empara d’una figura de planejament. Finalment, el Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC), amb data 10 de novembre de 2008, va confirmar la il•legalitat de les instal•lacions.\nEl TSJC va ratificar la sentència a començament de 2009, instant a la legalització dels edificis o a l’enderroc immediat. L’Ajuntament, que havia accelerat els tràmits urbanístics des de la primera sentència, va aprovar la modificació puntual corresponent del pla d’ordenació urbana municipal (POUM) el mes de març. Set mesos després, l’1 d’octubre, la Comissió Territorial d'Urbanisme de Tarragona (CTUT) va aprovar definitivament el Pla d’ordenació de l’espai portuari (POEP) que regulava els usos lúdics i culturals. S’evitava, així, l’enderroc. “Ja es pot dir que Port Tarraco no és irregular”, es va felicitar el regidor d’Urbanisme, Xavier Tarrés.\nEl director de Port Tarraco, José Miguel Echeverría, va lamentar que el litigi judicial “ha anat molt malament per als interessats a instal•lar-se al complex, al 60% de la seva ocupació”. L’últim tràmit pendent a final d’any era que Port Tarraco demanés a l’Ajuntament la llicència urbanística, per un preu aproximat d’uns 900.000 €.\nA final dany, donant continuïtat a les gestions iniciades el 2007 amb la creació d’una comissió de creuers per la captació de línies al port de Tarragona, es preveia la signatura d’un conveni de compromisos entre l’APT i el Patronat de Turisme de l’Ajuntament per promoure el turisme de creuers a la ciutat. Una comissió específica i mixta de treball havia de dissenyar i executar un programa d’actuacions a la terminal provisional de creuers, a continuació del moll de Catalunya, amb una inversió que oscil•lava entre els 4 i els 6 MEUR. Es preveia que per al 2010 s’hi iniciaria la comercialització, i la promoció de la destinació turística es remuntava fins al 2011.\nEn aquesta línia, l’Ajuntament es va comprometre a garantir el transport públic des de la terminal fins a la ciutat i a promoure un model turístic, “una marca turística seriosa”, que preveiés com a complements el pla de competitivitat turística de la Tarraco romana i l’empenta que li poden suposar en l’àmbit internacional les candidatures de Tarragona com a capital europea de la cultura (2016) i l’organització dels Jocs del Mediterrani (2017).


Controlat l'incendi de bosc i conreus a Horta de Sant Joan\nRedacció 31/08/2019 - 20.25 Actualitzat 31/08/2019 - 22.59\nEl foc d'Horta de Sant Joan, en una imatge dels Bombers\nUn incendi ha cremat aquest dissabte tres hectàrees a la serra dels Pesells, a Horta de Sant Joan, a la Terra Alta. Poc després de les nou del vespre els bombers l'han donat per controlar. Hi ha una trentena de dotacions treballant sobre el terreny remullant la zona per extingir el foc.\nL'incendi ha cremat una zona de bosc i conreus.\n Bombers (@bomberscat) August 31, 2019\nEl flanc esquerre de l'incendi ha avançat fins que ha cremat uns quants conreus, i allà s'ha aturat.\nEl flanc dret, que és el prioritari, crema massa forestal i té alguns focus secundaris, però ja estan sota control.\nImatge #bomberscat de l'incendi d'Horta de Sant Joan. Treballem intensament a la zona on hi ha continuïtat de massa forestal perquè el foc no avanci. També ens concentrem a les parts on hi ha més desnivells i barrancs pic.twitter.com/8JeE24x63T


Escrita per Berta Dong Reixach - de febrer 12, 2019\nA principis de l'època romana encara no existien les escoles. Els nens eren educats cadascun a casa seva.\nAls primers anys els passaven amb les seves mares, però després, quan creixien, els nens passaven a càrrec del pare, i aquest els hi ensenyava a escriure, llegir, el seu ofici, a ser honrats i saber tirar endavant una família per quan fossin grans. Les nenes en canvi es quedaven amb la mare, que els hi explicava com fer les feines domèstiques.\nQUAN VAN SORGIR LES PRIMERES ESCOLES?\nLes primeres escoles van ser creades a finals de l'època de la república, aquestes eren privades, és a dir, havies de pagar per poder anar-hi.\nPerò a l'època imperial,finalment, van aparèixer les primeres escoles públiques.\nNIVELLS DE L'ESCOLA\nHi havia 3 nivells:\nLudus literarius: Aquesta etapa durava fins als onze o dotze anys, durant aquest temps els alumnes aprenien a llegir, escriure i comptar amb l'àbac .\nLudus grammaticus: Era dels dotze els setze. Era un nivell només per la gent que es volia centrar amb els negocis o professions liberals i a la vegada també era com una preparació per el nivell superior, el ludus rhetoricus. Aquesta etapa els nens aprenien bàsicament la llengua i la literatura grega. Cal remarcar que només hi podien anar les famílies adinerades.\nLudus rhetoricus: Aquesta última etapa durava dos anys, hi anava dels setze els divuit. Es treballava molt l'oració oral i escrita. Hi anaven majoritàriament els nois que es volien dedicar a l'oratori o a l'activitat publica\nFinalment després de tots aquests estudis, l'alumnat ja podia anar a fer una "carrera" a un centre prestigiós i superior, òbviament només ho feien els que s'ho podien permetre.\nDavid Raurell ha dit…\nEm sembla curiós que els infants començéssin sent educats per la seva mare i, posteriorment, depenent del sexe que siguéssin, passéssin a càrrec del pare o de la mare, fet que em sembla totalment injust. Ja que el pare els ensenyava el món laboral, la lectura, l'escriptura etc. mentre que la mare les introduïa a les feines domèstiques. Bona feina!\n15 de febrer de 2019, a les 18:20\nAvuí en dia, també trobem que hi han 3 fases per poder arribar a una professió: en primer lloc, la primaria, la secundària i finalment el batxillerat (o grau).\nHe trobat molt interessant el fet de que "Tabula" s'assembli tant a la paraula "Taula " d'avui en dia.\n22 de febrer de 2019, a les 14:38


Trànsit posa en marxa els nous exàmens teòrics amb ordinador\nper Redacció - Fotografia: Subdelegació del Govern de Lleida 19/12/2012 00:00h\nTrànsit posa en marxa els nous exàmens teòrics amb ordinador| Redacció - Fotografia: Subdelegació del Govern de Lleida\nFins ara, la DGT disposava d’un banc de preguntes format per 800 preguntes d’examen. Amb el nou sistema informàtic, es passa a un banc format per 15.500 preguntes. Els aspirants podran conèixer el resultat de la prova al cap de dues hores o a l’endemà de l’examen a través d’Internet.\nLa subdelegada del Govern a Lleida, Inma Manso, acompanyada per la directora provincial de la Prefectura de Trànsit, Alba Qui, ha assistit aquest dimecres al primer examen teòric que la Prefectura de Lleida posa en marxa amb el nou sistema mitjançant ordinador i que substitueix al tradicional examen imprès en paper. Concretament, aquest dimecres s'examinaven 10 alumnes.\nManso ha explicat que el nou sistema ideat per la Direcció General de Trànsit "intenta renovar de forma constant els qüestionaris d’examen i evitar que els aspirants a treure’s el carnet de conduir memoritzin, com alguns feien fins ara, les 800 preguntes que formaven part del banc de preguntes de la DGT i a partir d’ara hagin d’interioritzar, assimilar i entendre els coneixements i continguts de la matèria d’examen".\nLa Prefectura de Trànsit de Lleida és una de les 22 Prefectures de l’Estat que a finals del 2012 hauran incorporat aquest nou model d’examen teòric. En totes elles, es preveu que l’examen en paper quedi com a segona opció davant possibles incidències de caire informàtic. Entre gener i novembres d’aquest any, la Prefectura de Trànsit de Lleida ha expedit 5.192 carnets de conduir amb un percentatge d’aprovats del 64,8 per cent, mentre que en el mateix període de l’any 2011, Trànsit va expedir 5.344 carnets de conduir amb un percentatge d’aprovats del 63,8%.


Ajuntament – Página 22 – LA VEU D'ONDARA\nEL VACUNÒDROM DEL PRADO D’ONDARA TANCA LES SEUES PORTES DESPRÉS DE LA CAMPANYA DE VACUNACIÓ AMB 9.553 DOSI ADMINISTRADES I UN 87.5% DE LA POBLACIÓ INOCULADA\nOndara, 05.10.21. La Regidora de Sanitat de l’Ajuntament d’Ondara, Mª Carmen Velázquez, ha informat que des de la Coordinació dels Centres de Vacunació en la Marina Alta s’ha notificat que dimarts passat dia 28 de setembre va tindre lloc el tancament de tots els Centres de Vacunació habilitats en la comarca, i que han sigut més de 183.00 dosis de vacunes covid les administrades en tots els centres de la Marina Alta, gràcies a l’esforç i treball en equip de tots; motiu pel qual, s’ha agraït l’èxit de la campanya als Centres de Vacunació; entre ells, el d’Ondara, que ha estat habilitat en el Prado des del passat mes de maig.\nEn concret, en el Prado d’Ondara s’han administrat un total de 9.553 dosi de la vacuna a una població vacunada de 5.846 persones (dels municipis d’Ondara, Beniarbeig i Benidoleig). D’aquestes, 4.290 han sigut primera dosi i 5.263 de segona dosi. En el Prado d’Ondara s’ha aconseguit un percentatge de població vacunada del 87.5%.\nDes de la Regidoria de Sanitat d’Ondara s’ha donat les gràcies a tota la ciutadania que ha acudit a vacunar-se i s’ha agraït el treball i esforç de tot el personal que ha participat en la campanya de vacunació. La Regidoria de Sanitat ha aprofitat per a crear un collage amb les fotos realitzades durant la campanya de vacunació sl Prado com a agraïment a totes les persones que han participat. A més, es recorda que la vacunació contra el covid continua en els Centres de Salut; i que en cas de no haver rebut encara la pauta completa de la vacuna, cal contactar amb el Centre de Salut.\nDins dels projectes impulsats a Ondara per a promoure hàbits de mobilitat més sostenibles, segurs i saludables, es troben el mapa d’itineraris segurs per a anar a escola; la instal·lació de pilars retràctils al centre històric; o el repintat de passos de vianants amb senyalització d’indicacions adaptades (accessibilitat cognitiva)\nOndara, 22.09.21. Hui 22 de setembre es commemora el Dia Mundial Sense Cotxes. Aquesta efemèride va ser originàriament una iniciativa per a desincentivar l’ús de l’automòbil, en veure que el seu ús a gran escala està produint danys en el medi ambient. En la dita jornada es fa una crida a la ciutadania a deixar aquest mitjà de transport per un dia i provar nous mitjans de desplaçament. El lema de la Setmana Europea de la Mobilitat de 2021 és “Fes salut. Mou-te de manera sostenible”\nAmb aquest objectiu, des de l’Ajuntament d’Ondara, el Regidor de Mobilitat Urbana, Francesc Giner i la Regidoria de Sanitat, Mª Carmen Velázquez, han donat a conèixer el projecte impulsat en la població (conjuntament amb els departaments de Medi Ambient i Seguretat Ciutadana i Sanitat), on volen posar el focus en la salut, perquè «a més de l’exercici que suposa desplaçar-se de forma sostenible, en contaminar menys cuidem del planeta i ens cuidem a nosaltres».\nEnguany la campanya va encaminada a promoure hàbits de mobilitat més sostenibles, segurs i saludables com són els desplaçaments a peu, en bicicleta, en transport públic o amb vehicle elèctric. En la campanya d’enguany, amb el lema «Fes salut. Mou-te de manera sostenible», es vol destacar com la mobilitat sostenible està vinculada a la seguretat i la salut de les persones\nCal destacar les accions ja realitzades durant el mes d’agost a Ondara, amb la instal·lació de pilars retràctils al centre històric en horari d’accés sols per a residents de la zona, emmarcada dins dels mesures proposades de millores de la seguretat viària i la convivència pacífica entre totes i tots els usuaris de les vies, ja siga cotxes, motos, bicicletes o vianants, ja que, els Objectius de Desenvolupament Sostenible de l’Agenda 2030 i concretament el nº11 “Ciutats i comunitats sostenibles” té, com a finalitat, aconseguir que les ciutats i els assentaments humans siguen inclusius, segurs, resilients i sostenibles.\nI ara, amb l’acció que s’està duent a terme de repintat de passos de vianants amb senyalització d’indicacions adaptades, Ondara vol sumar-se al municipis que han posat en marxa el projecte d’accessibilitat cognitiva. «Aquesta iniciativa que posem en marxa consisteix en ubicar quatre pictogrames de color blau a la primera franja blanca dels passos de vianants, i té com a objectiu ajudar a persones amb trastorn de l’espectre autista (TEA) o diversitat funcional, a més d’educar vialment a xiquets i xiquetes i ancians», segons ha detallat Francesc Giner. Els dissenys que s’han plasmat en els passos de vianants han sigut creats i validats per l’associació APROSDECO a través de la responsable en SAAC’s i disseny accessible (Marina Gómez) del seu equip de Comunicació, mitjançant una col·laboració per a l’Ajuntament d’Ondara.\nJunt amb això, segons han detallat Mª Carmen Velázquez i Francesc Giner, «anem a potenciar el mapa d’itineraris segurs per a anar a escola, i continuar implementant la proposta de foment de la mobilitat per als col·legis, amb la intenció de potenciar els desplaçaments amb bici o a peu per a anar a escola; proposar comportaments responsables que permeten millorar els problemes derivats de l’excés de vehicles motoritzats en l’entorn de l’escola; i donar a conèixer els avantatges d’anar amb bici a l’escola (i els adults al treball)».\nEUROPEAN MOBILITY WEEK 2021: ‘Move Sustainably. Stay Healthy.’ vídeo:: https://www.youtube.com/watch?v=RbL3EQITUsU&t=2s\n« Anterior 1 … 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 … 149 Siguiente »


Notícies - Vistiplau del Senat al govern per aplicar el 155\nPle del Senat / Foto: ACN\nel 27/oct/17 Redacció Política PDF\nEl ple del Senat ha aprovat de manera definitiva el permís al govern espanyol per aplicar mesures a Catalunya via l'article 155 de la Constitució. Ho ha fet amb els vots del PP, el PSOE, Cs, UPN i Foro Asturias, mentre que Podem i les seves confluències, ERC, el PDeCAT, el PNB i Bildu han votat en contra. El govern espanyol ja ha adoptat les primeres mesures via decret en un consell de ministres.\nLa negociació entre el PSOE i el PP ha suscitat finalment que no s’apliqui el control del govern espanyol sobre els mitjans públics catalans, que s’ha eliminat del text, i els contactes amb Coalición Canaria han rebaixat el control sobre el Parlament, que no haurà de sotmetre les iniciatives a un control previ.\nEl govern espanyol, Mariano Rajoy, ha defensat que 'no hi ha alternativa' al 155 davant el 'trencament de la legalitat' a Catalunya, i ha acusat el president de la Generalitat, Carles Puigdemont, de ser l’únic responsable de l’adopció d’aquestes mesures.\nEl president del PDeCAT, Eloi Rovira, ha rebutjat aquestes mesures i ha criticat els partits que hi han donat suport.\nRebutgem de manera ferma i contundent. No és la manera de solucionar els problemes. Lamentem que hi hagi partits que hi donin suport.\nLa portaveu de la CUP-PC i del secretariat nacional cupaire, Núria Gibert, ha admès la dificultat que suposa l'aplicació de la mesura per tirar endavant la República. Tot i així, s'ha mostrat confiada que hi haurà una oposició al respecte als carrers.\nPensem que l'Estat espanyol no podrà aplicar tot el 155 a la vegada. Hi haurà una forta resistència popular i massiva a aquestes intervencions.\nERC-MES, per la seva banda, ha lamentat la decisió que assegura és un retorn a la dictadura. La portaveu és Mireia Ingla.\nNosaltres considerem que l'aprovació del 155 és ressuscitar la dictadura espanyola. Es vol acabar amb les institucions i el nostre govern. És repressió, autoritarisme i dictadura.\nEl portaveu d'ICV-EUiA, Ramon Gutiérrez, ha expressat la seva indignació per l'actuació del PP.\nEstem molt indignats de com el PP ha aplicat, a través d'un mecanisme que no té base constitucional, la suspensió l'autonomia.\nDe la seva banda, el portaveu del PSC, Pere Soler, ha rebutjat tant l'aplicació del 155 per part del govern espanyol, com la declaració d'independència del Parlament.\nNi DUI ni 155. Reclamem diàleg i acord per convocar unes eleccions.\nEl portaveu del PP, Álvaro Benejam, ha dit que l'aprovació del 115 'no és una acció, sinó una reacció' del govern espanyol. El popular s'ha felicitat per l'aprovació de l'article i confia que aquest serveixi per retornar el govern i les institucions a la legalitat.\nEspero que l'aplicació del 155 doni com a resultat portar al govern i a la Generalitat a la legalitat amb les eines necessàries el més aviat possible.\nLa representació santcugatenca al Senat\nEl senador santcugatenc per designació del Parlament, Bernat Picornell, ha lamentat el desenvolupament del ple d'aquest divendres, del qual, ha dit, ha estat marcat per l''autoritarisme de la mesa'. Picornell veu en l'aprovació la consumació de les amenaces del PP i ha explicat a Cugat.cat que es mantindran a les institucions espanyoles fins que el govern o el Parlament els hi dictin d'abandonar-les.\nS'obren molts escenaris i s'ha de fer molta feina com seguir defensant les institucions. Nosaltres estem al servei del govern i el Parlament.\nLa votació definitiva ha tingut lloc després de sis hores de debat.


Sant Llorenç compta amb 56 punts negres per risc d'inundació, segons un nou estudi\n08 març 2021 12:50\ndBalears/E.P. | 24 desembre 2019\nUn estudi presentat aquest dilluns a l'Ajuntament de Sant Llorenç des Cardassar, principal poble afectat per les inundacions de l'octubre de 2018 en què varen morir 13 persones, revela que al municipi hi ha 56 punts negres per risc d'inundació.\nL'estudi, que ha estat encarregat per l'Ajuntament, ha estat realitzat pel grup d'investigació climatològica, riscs naturals i territori de la Universitat dels Illes Balears (UIB), encapçalat pel professor Miquel Grimalt.\nGrimalt ha explicat que de l'estudi s'extreu com a conclusió principal que «no es va produir embús algun en el torrent sinó que va ploure molt i durant molt temps» i que per això les infraestructures es varen veure superades. «No és que es produïssin embussos, és que les infraestructures estan infradimensionades», ha explicat per a dir que «només hi va haver un pont -conegut com el pont de Sa Tafona o Son Sureda- que no va ser superat per l'aigua».\nD'altra banda, el professor universitari ha explicat que una altra de les principals conclusions és que hi ha un total de 56 punts negres inundables. D'aquests, hi ha una quarantena que són molt perillosos. Tot i això, Grimalt ha precisat que cap de les 13 persones mortes en 2018 estava en un d'ells.\nDavant d'això, l'equip de Grimalt ha proposat diverses propostes com la senyalització d'aquests punts mitjançant indicacions vials i que, a més, estiguin recollits en els navegadors. També considera que caldria replantejar alguns ponts o elements del terreny.


La jutge manté en suspens la semillibertat de Josep Rull - Diari de Terrassa\nJosep Rull, fa menys d'un mes al Raval de Montserrat. Lluís Clotet\nJosep Rull, fa menys d'un mes al Raval de Montserrat.\nEl jutjat de vigilància penitenciària ha acordat mantenir suspès el tercer grau que el Departament de Justícia va concedir a l'exconseller de Territori i Sostenibilitat, el terrassenc Josep Rull, així com als "Jordis" i als altres quatre exconsellers presos a la presó de Lledoners, a l'espera de resoldre el recurs de la Fiscalia contra la seva classificació. En set actuacions, la titular del jutjat de vigilància penitenciària número 5 de Barcelona desestima els recursos presentats pels polítics presos a Lledoners i es reafirma en la seva decisió de suspendre'ls cautelarment el règim de semillibertat que la Generalitat els va concedir el passat 14 de juliol.\nD'aquesta manera, Rull i els seus companys de presó (Oriol Junqueras, Joaquim Forn, Raül Romeva, Jordi Turull, Jordi Sànchez i Jordi Cuixart) segueixen sense poder sortir de presó en règim obert ni tampoc, de moment, per treballar, en virtut de l'article 100.2 del reglament penitenciari. Situació diferent és la de l'expresidenta del Parlament Carme Forcadell i l'exconsellera Dolors Bassa, que segueixen en semillibertat atès que el jutjat de vigilància número 1 de Barcelona, al qual correspon revisar la seva situació, no va fer cas a la Fiscalia i va rebutjar suspendre'ls cautelarment el tercer grau.\nPrecisament, aquesta disparitat de criteris en el cas de Bassa i Forcadell, a les quals correspon un jutge diferent per estar empresonades a les presons de Puig de les Basses i Wad-Ras, respectivament, és un dels arguments que van esgrimir les defenses per oposar-se a la suspensió del tercer grau en el cas dels set interns de Lledoners. La jutge, però, ha decidit mantenir el seu criteri inicial i la suspensió del règim obert dels set homes a la presó, mentre resol sobre el recurs que la Fiscalia ha presentat contra el tercer grau, una decisió que, avança, adoptarà "els pròxims dies" a causa del "caràcter preferent i urgent" del cas.


El concert econòmic s'allunya amb un PP disparat · Tribuna.cat\nDimarts, 24 de maig del 2011 | 15:23\nEl concert econòmic s'allunya amb un PP disparat\nConcert, Eleccions, Generalitat, Crisi\nCiU ha deixat clar en tot moment que l'escenari espanyol que menys li convé a Catalunya per poder negociar un pacte fiscal propi és una majoria absoluta. I justament aquest és el mapa que diumenge van apuntar les urnes espanyoles, tant a les municipals com a les autonòmiques.\nEl PP arrasa, és a dir, que els diputats de la federació nacionalista al Congrés no serien determinats per a formar govern, i per tant, la moneda de canvi difícilment serà un sistema fiscal similar al concert econòmic. En aquest cas, CiU haurà de tenir sobre la taula una pla B per mirar de sostenir l'economia de la Generalitat, ja malmesa pel pla de retallades que imposa l'executiu de Zapatero per reduir el dèficit públic fins a l'1,3% del PIB. El govern de Madrid ha traspassat la pressió sobre la reducció del dèficit estatal que imposa Brussel·les a les comunitats. Les retallades ja han arribat a Catalunya, però probablement n'hi haurà més perquè Angela Merkel ja ha anunciat que seguirà posant a ratlla els països que van més endarrerits en el compliment de la disciplina pressupostària comunitària.\nArribat el moment, CiU haurà de prendre un camí o altre, però no podrà allargar quatre anys més, fins que a Madrid hi tornés a haver eleccions, sense proposar un cop de timó per reconduir la qüestió que a hores d'ara impedeix qualsevol creixement social i nacional del país: l'ofec econòmic. Uns 20.000 milions d'euros que cada any se'n van a Espanya i no retornen en forma d'inversions. El concert econòmic, o eufemísticament, pacte fiscal propi per a Catalunya, ja no pot esperar més. Mani el PP amb majoria absoluta o no. Per això és necessari que les forces del Parlament de Catalunya, inclòs el PSC, facin un esforç unitari per defensar un model de finançament just per al país. I això passa per fer un front comú que no es dissolgui penosament a Madrid. Aquesta és la darrera oportunitat, la caixa de la Generalitat està tan debilitada que no suportarà una nova sacsejada.\nI d'altra banda, seria interessant que els manifestants de la Plaça de Catalunya del moviment 15-M prenguessin consciència que a Catalunya la crisi s'hauria viscut d'una altra manera sense espoli fiscal i amb la sobirania en matèria laboral i industrial que permetés crear polítiques actives d'ocupació i d'ajuda a les empreses de casa. El sistema democràtic és feble, els partits estan ancorats en un convencionalisme dantesc, és cert. Però també és cert que Espanya no ens deixa avançar com a país i ens arrossega a la deriva. Una reflexió que no s'ha plantejat encara a la Plaça de Catalunya.


Ingressa a presó l'home que va atracar a punta de pistola una benzinera a Girona - El Gerió Digital\nEl detingut per encobrir el lladre ha quedat en llibertat amb càrrecs\nMoment en què el lladre entra a la gasolinera de Girona i amenaça un treballador\nEl jutjat d'instrucció en funcions de guàrdia de Girona ha enviat a presó l'home que el 7 de juny va atracar a punta de pistola una benzinera al centre de Girona. El presumpte lladre, de 45 anys, nacionalitat espanyola i veí de la ciutat, va entrar a la gasolinera Repsol del carrer de la Creu amb una arma de foc curta i va exigir al treballador que obrís la caixa registradora i li entregués rots els diners. L'altre detingut per encobrir l'atracador- de 26 anys, nacionalitat dominicana i també veí de Girona-, que va ser arrestat un dia després dels fets, ha quedat en llibertat amb càrrecs. Per la seva banda, els agents de la unitat d'investigació dels Mossos d'Esquadra han determinat que la pistola que l'atracador va fer servir per perpetrar el robatori era simulada.\nLa policia catalana va trobar l'arma amagada sota una revista en una entrada i registre al domicili dels dos arrestats. En aquest habitatge també hi van localitzar la roba que l'atracador va fer servir per perpetrar el robatori.\nL'atracament va tenir lloc dimecres passat cap a les cinc de la tarda a la benzinera Repsol del carrer de la Creu. Amb la pistola a la mà, l'atracador va exigir al treballador que obrís la caixa i li entregués tots els diners. Durant l'atracament ningú va resultar ferit. El mateix empleat va alertar la policia dels fets i va facilitar la descripció del lladre. A dos quarts de set de la tarda, els mossos el van localitzar i detenir al carrer del Carme, quan caminava pel carrer. Li van trobar 230 euros a sobre però no li van localitzar cap arma.


Els premis Goya!\nPublicat per Nikki J. Maxwell divendres, 8 de febrer de 2019 comentaris (0)\nQuè tal va la setmana? Ja és divendres, que bé! Feu alguna cosa especial aquest cap de setmana? Jo no! Aquest cap de setmana vull aprofitar per llegir, veure pel·lícules i organitzar-me una mica, que un dels meus propòsits d’any nou era ser molt més organitzada. Tot i que he de dir, que de moment, ho porto bastant bé!\nPer cert, vau veure la gala dels Goya el dissabte passat? A mi m’agrada molt veure la gala. M’encanta el cinema i veure quines pel·lícules guanyen, però sobretot m’encanta veure com van tots els convidats i les convidades vestits/des. No us encanta a vosaltres també, penjades?\nAquest any va guanyar “Campeones” a la categoria de millor pel·lícula. Se’n van endur 3 Goya en total: millor pel·lícula, millor actor revelació i millor cançó original. La veritat que es mereixia guanyar el Goya pels valors que transmet i perquè és molt divertida i molt bona peli. A mi em va encantar!! Vosaltres l’heu vista?\nAh, i també em va encantar el discurs que va fer Jesús Vidal, l’actor de la pel·lícula que va guanyar el Goya. Què us va semblar a vosaltres?\nExpliqueu-me com van les vostres vides als comentaris penjades! Que no sé res de vosaltres.\nEl meu Nadal!\nPublicat per Nikki J. Maxwell divendres, 18 de gener de 2019 comentaris (0)\nCom esteu? Quant de temps sense saber de vosaltres!! Com heu començat l’any? Jo molt bé, la veritat. El Nadal va ser molt, molt divertit. Ens vam ajuntar tota la família i vam organitzar un karaoke. VA SER SÚPER DIVERTIT!!!!\nVam fer un concurs, i anàvem cantant en equip per torns. Els avis van fer de jutges i tota la resta de la família anàvem cantant i passant per diferentes fases, fins a arribar a la final. El meu equip va ser el guanyador!! UEUEUEU.\nDesprés als guanyadors ens van regalar un esmorzar a una cafeteria molt maca de Barcelona.\nVosaltres què tal heu passat el nadal? Expliqueu-me tradicions que tingueu amb la vostra família.\nI ara ja, una altra vegada amb la rutina diària establerta. Sabeu que fins a setmana santa no hi ha cap més pont? :( Joooo!\nFins aviat penjades!\nPublicat per Nikki J. Maxwell divendres, 30 de novembre de 2018 comentaris (1)


Participació banyolina al Fast Triatlon de Castelldefels - CN BANYOLES\nParticipació banyolina al Fast Triatlon de Castelldefels\nTRIATLÓ · 17.05.2018\nAquest cap de setmana la secció de triatló va participar al triatló Fasttriatlon que s’organitzava a Castelldefels. Hi va enviar una delegació nombrosa i àmplia pel que fa a categories, ja que es va participar en les proves infantils, joves i absoluta.\nEls més petits, la Dune Ferran i en Pol Ferran van prendre part a l’Aquatló infantil, la prova no competitiva. Els joves ja van competir en triatló i distancia supersprint. El més ràpid va ser en Biel Planas, amb 29’36”, per davant de Ferran Álvarez amb 30’12” i Àlex Espinosa amb 35’05”.\nEn les categories superiors, la prova es disputava sobre una distancia sprint i el més ràpid va ser Pau Carol, 56è (58’03”). També van competir Aitor Espinosa, 85è (1h00’56”) i Gabriel Campistol, 147è (1h’05’22”


Els lloguers d’habitatges no pugen respecte del trimestre anteriorCambra de la Propietat Urbana de Girona\nEls lloguers d’habitatges donen un respir i no pugen respecte del trimestre anterior\nL’informe d’evolució dels preus dels habitatges de lloguer a Girona, Figueres, Olot i zona Sant Feliu – Palamós 4t trimestre de 2019 (*) mostra que al quart trimestre de 2019 els lloguers d’habitatges donen un respir i no pugen respecte el trimestre anterior.\nAquest any 2019 els increments han estat del 8,6% a Girona, el 2,2% a Figueres, el 5,8% a Olot i el 4% a la zona S. Feliu de G./Palamós.\nA Girona, el lloguer d’aquest últim trimestre es manté, igual que l’anterior trimestre en 625 €.\nFigueres aquest final del 2019, te un petit retrocés i se sitúa en 460€.\nOlot es manté en 450 €, valor que s’ha repetit en tres dels trimestre d’aquest any.\nLa zona costera entre Palamós i Sant Feliu també fa un petit descens en comparació amb el trimestre anterior i se situa als 520€ de promig.\nPreus de Lloguers:\nAquest gràfic mostra la variació trimestral que registren les rendes de lloguer al llarg dels últims anys.\nPel que fa a la gràfica corresponent a la ciutat de Girona, distingim 4 trams:\n2007-2009, els preus en màxims, al voltant de 600€ mensuals\n2009-2012, descens consecutius des de els 600€ fins arribar als 500€ mensuals.\n2012-2016, estabilitat dels preus entorn als 500€ mensuals.\n2017/18/19 Increments constants, fins els actuals 625 €.\nAquest 4t. trimestre del 2019 el preu del lloguer a Girona manté els 625 € del anterior, recuperant d’aquesta manera la reducció que es va produir en el decurs de la crisi.\nA Girona, el preu màxim del lloguer d’habitatges s’assolí el 3r trimestre del 2008 (650 €), posteriorment, el preu més baix el 1er Tr. del 2015 que amb 450 € representava una disminució de 200 €, un 30% de caiguda. Amb els valors actuals situats en 625 € suposa que en tres anys s’ha recuperat en la seva totalitat la disminució provocada per la crisi.\nEn el gràfic que recull l’històric del lloguer a la ciutat de Figueres distingirem tres períodes:\n2007-2009, els preu en màxims, entre 500 i 550 €.\n2009-2013, els preus en descens des de els 500-550 € fins arribar als 400€.\n2013-2016, els preus es mantenen estabilitzats, oscil·lant entre entre els 400 i els 420 €.\n2017/18/19 desprès d’una petita recuperació, els lloguers primer pugen i desprès s’estabilitzen a l’entorn dels 450 €.\nA Figueres els preus d’aquest 4art del 2019, presenten una petita reducció i es mantenen prop dels 450€ que es un valor reiterat els darrers trimestres.\nA Figueres, el preu màxim del lloguer d’habitatges s’assoli el 3r trimestre del 2008 (550 €), posteriorment, el preu més baix ha estat repetidament 400 € ha suposat una disminució de 150 €, un 27,2 % de caiguda.\nAmb els actuals 460 € es consolida una certa recuperació d’aquests preus, amb un increment de 60€ respecte del període amb preus més baixos, quedant però encara uns 50 o 100€ per sota del període de preus més alts.\nA Olot, l’històric de lloguer, tot i que amb variacions de preus més petites que les anteriors ciutats, distingim 5 etapes:\n2007-2009, els preus en màxims oscil·lant entre els 400 i els 425 €.\n2010-2011, els preus s’estabilitzen entorn als 400€.\n2012, els preus baixen de 400 a 350 €.\n2013-2016, els preus molt estabilitzats entorn als 350 €\n2017 -19 els preus s’incrementen, passen dels 350 € als actuals 450€.\nA Olot, en aquests 4art. Tr. 2019 es repeteix el preu de 450€ quedant d’aquesta manera consolidat aquest valor que s’ha repetit en tres trimestres del 2019.\nA Olot, el preu màxim del lloguer d’habitatges s’assoli el 1r trimestre del 2009 ( 426 €), posteriorment, el preu més baix es el de el 1er. Tr. del 2015 que amb 320 € representava una disminució de 106 €, un 24,8 % de caiguda, actualment s’ha recuperat totalment la caiguda de preus del període de crisi i s’han superat reiteradament els preus anteriors.\nAra els preus de lloguer d’habitatges a Olot son similars als vigents a Figueres trencant amb la tendència històrica que situava a la capital de la Garrotxa en valors menors dels registrats a la capital del Alt Empordà.\nCosta de Palamós a Sant Feliu\nPel que fa a la gràfica que correspon a aquesta zona, distingim 4 trams:\nFins el 2008, els preus en màxims, al voltant de 550 € mensuals\n2009-2011, descens i posterior estabilització del preu al voltant dels 500€.\n2012-2014, segon període de descensos consecutius arribant repetidament als 400€.\n2015-2016, primera recuperació amb preus i estabilització a l’entorn dels 450€\n2017-2019 Nou període d’increment se superen els 450 € que s’havien reiterat els darrers trimestres fins a situar-se en els actuals 520 €.\nDesprès d’un any i mig en que els preus s’estabilitzaren entorn als 500€, aquest 4art Tr. es reitera el petit increment que ja es va veure en l’anterior trimestre i repeteix els 520 €.\nA aquesta zona costera, el preu màxim del lloguer d’habitatges s’assoli el 2008 (550 €), posteriorment, el preu més baix, s’hi arriba el 2014, amb 400 €, va suposar una disminució de 150 €, un 27% de caiguda.\nEl preu actual en 520 € se situa prop dels 550 €, preu que es reiterava el 2008 alhora que s’han incrementat en 120 € per sobre del període més baix 2012-2014.\nEl gràfic 2 recull la renda mensual mitjana registrada en el 4art trimestre de l’any 2019 i la compara amb la del 4t. trimestre del 2018. Aquesta comparativa interanual mostra la variació en els preus que s’ha produït en les quatre zones estudiades.\nA diferencia dels gràfics que registren l’evolució trimestral dels preus de cada zona, aquest gràfic fa una comparació puntual amb la situació, que cada ciutat presentava exactament fa 12 mesos, i podem apreciar resultats ben diferents per a cada localitat, així mentre Girona registra un notable increment concretat en 50 €, un 8,6% anual. a Olot l’increment es de 25 € que suposa un 5,8 %, la zona costanera l’increment es menor, de 20 €, equivalent a un 4% i finalment Figueres que amb un increment de tant sols 10 € suposa un 2,2% respecte del lloguers que regien el desembre del 2018.\n(*) Aquest estudi recull l’evolució del sector de l’arrendament d’habitatges a Girona, Figueres, Olot i la zona costera compresa entre Palamós i Sant Feliu de Guíxols. Es fa un seguiment trimestral del del preu mitjà de la renda contractual (mitjana).\nEl present estudi es fa sobre la base dels contractes de lloguer d’habitatges, en queden exclosos els arrendaments per a usos diferents del d’habitatge. També queden fora de les dades analitzades, els contractes d’aquells habitatges que, tot i ser destinats a ús residencial, es caracteritzen per la seva temporalitat, així per exemple els d’estudiants o els temporals per qüestions laborals o altres.


El Govern canvia els requisits per cobrar la renda mínima d'inserció i reclama dos anys de residència com a mínim\nEls sindicats denuncien que l'executiu "posa en perill" la cohesió social amb aquest "enduriment"\nACN Barcelona 07/06/2011 19:04\nEl Govern de la Generalitat ha plantejat un canvi a les condicions per cobrar la renda mínima d'inserció a partir d'una modificació de la llei de 1997 a través de la llei d'acompanyament als pressupostos. Segons aquest projecte de llei, s'incrementa d'un a dos anys la residència "continuada i efectiva" a Catalunya que caldrà acreditar com a requisit per poder rebre aquesta prestació i, a més, aquesta es podrà cobrar durant un màxim de cinc anys, tot i que ha establert algunes excepcions. CCOO ha denunciat que, amb aquest "enduriment", es "posa en perill" la cohesió social i ha lamentat que s'hagi pres aquesta decisió de forma "unilateral".\nA través de la Llei de mesures fiscals i financeres del 2011, coneguda com la llei d'acompanyament als pressupostos, el Govern planteja canvis en la llei de la renda mínima d'inserció, canviant les condicions per poder cobrar aquesta prestació.\nD'una banda, es dobla el temps que cal acreditar de residència a Catalunya per rebre la prestació, passant d'un any a dos. "Que acreditin una residència continuada i efectiva a Catalunya, com a mínim, amb dos anys d'antelació a la data de presentació de la sol·licitud", s'assegura en la modificació. A més, s'exigeix "romandre de forma permanent a Catalunya" mentre es percebi la prestació.\nTambé s'estableix que el còmput total mensual de la prestació econòmica de la renda mínima, juntament amb l'import d'ajust complementaris que es pugui crear per via reglamentària, "no podrà superar el salari mínim interprofessional".\nA més, la modificació de la llei estableix que es podrà percebre la prestació durant un màxim de cinc anys, tot i que s'estableixen algunes excepcions. D'una banda, podran seguir rebent la prestació aquelles persones que, un cop passats cinc anys, tinguin 60 o més anys, fins arribar als 65 anys. També s'afegeix que "excepcionalment" podran prorrogar la prestació més enllà dels cinc anys aquelles persones que es trobin en situacions de "pobresa severa" mitjançant un informe d'avaluació i per acord de la comissió interdepartamental de la renda mínima d'inserció.\nCCOO de Catalunya ha denunciat a través d'un comunicat que "es posa en perill la cohesió social" del país amb aquest canvi de condicions i a més creu que ho ha fet de forma "poc transparent" quan utilitza la Llei de mesures fiscals i financeres. A més, creu que ha estat una decisió que s'ha pres "unilateralment".\nEl sindicat creu que amb aquest "enduriment" es posa "al límit la supervivència de moltes famílies a l'exigir que no disposin de rendes durant l'any anterior a la sol·licitud de la prestació" i creu que aquesta modificació limita l'accés a aquesta prestació "sobretot a persones immigrades".


Fulles de l’arbre del te que, a diferència del te negre que solem prendre a Occident, no han estat sotmeses al procés d’oxidació i, per tant, conserven tota la riquesa d’antioxidants —i també de teïna, el principi estimulant— de la planta. Simplement dessecat, el te verd és extraordinàriament apreciat a Orient per la seva subtilitat i diversitat, tant en la variant xinesa (dessecat per calor) com en la japonesa (dessecat amb vapor). Curiosament, és també l’ingredient bàsic del te amb menta de la gastronomia nord-africana.\nBàsicament emprat en infusió, que no ha d’arribar mai a bullir, el te verd ha començat a entrar, com a herba, en certes preparacions de cuina, especialment a l’hora de les postres, precisament per la subtilitat de sabors i aromes que té pel fet de no haver fermentat i esdevingut te negre.\nGelat de te verd Gemma Clofent\nBarregeu la llet, el rovell i el preparat en pols. Bateu-ho amb les varetes elèctriques fins que es munti, gairebé com si fos nata.\nPoseu-ho al congelador fins que es congeli. I ja està a punt per menjar!