Les tecnologies portables més desitjades | Martech Zone\nDissabte, maig 24, 2014 Douglas Karr\nFa unes setmanes, la meva mare va tenir un ensurt amb el cor que li obligava a portar una Desfibril · lador a temps complet. El sistema supervisava i penjava les dades del cor a través de sensors a l’armilla, advertia automàticament si hi havia una posició del sensor apagada i, en cas d’atac cardíac, advertia als espectadors que reculessin i desfibril·laria el pacient. Coses bastant espantoses, però també molt divertides. Li va permetre fer una visita important i tenir una certa tranquil·litat que la vigilaven. Aquesta és la tecnologia portable que realment canvia el món. (BTW: La meva mare ja no l'ha d'utilitzar. Quan va tornar va fer una cateterització i no es van trobar problemes. Gràcies a Déu!)\nUsable, un lloc on es parla de tecnologia portàtil de moda, ha preguntat als tècnics quin tipus de tecnologia portable volen, i han produït la infografia següent amb les respostes. Això no és una cosa que salva la vida com un Lifevest, però és una tecnologia que pot millorar l’estil de vida de tots.\nIrònicament, en realitat ho tinc Google Glass I a pebble Watch... els números 1 i 2 de la llista. Aquests són només els meus dos cèntims, però he deixat de portar-los tots dos ... simplement no van millorar la meva eficiència ni van canviar la meva vida d'alguna manera. El rellotge Pebble tenia algunes funcions interessants ... com mostrar-me qui trucava al meu telèfon si estava en una reunió i si el telèfon em rebutjava ... però es va convertir en una distracció més que en una ajuda. Google Glass no va fer res per mi; crec que Glasshole és un nom divertit però una mica adequat per a la majoria de les persones que veig que els porten. Em recorda la mania del Bluetooth on, durant un temps, un munt d’idiotes passejaven amb ells a l’orella i semblaven parlar amb ells mateixos en els llocs més rudos.\nEstic desitjant què pot fer Apple per revolucionar aquesta indústria. Si pogués accedir a la majoria de les meves aplicacions des d’una pantalla de retina al canell que fos còmoda de llegir (en lloc de la pantalla de Pebble que sembla una pantalla de Nintendo de 20 anys), potser voldria portar el dispositiu si es veu bé i funciona molt bé. Crec que ens queda molt per recórrer. Què penses?\netiquetes: google glassrellotge intel·ligent de còdolsrellotge intel·ligentSmartWatchtecnologia portàtil


L'Oficina Antifrau detecta irregularitats en la concessió d'ATLL a Acciona - Diari de Girona\nL'Oficina Antifrau detecta irregularitats en la concessió d'ATLL a Acciona\nLa portaveu del Govern, Neus Munté, parlant sobre el cas. acn\nL'Oficina Antifrau de Catalunya (OAC) va remetre a la Fiscalia Superior de Catalunya un informe en el qual planteja la possibilitat de resolució del contracte de concessió de la societat Aigües Ter-Llobregat (ATLL) al grup Acciona per apreciar «múltiples irregularitats» en els seus processos de facturació. El dictamen d'Antifrau va ser remès a més a les conselleries d'Economia i de Territori i Sostenibilitat de la Generalitat, així com l'Agència Tributària. Antifrau va constatar «múltiples irregularitats» relacionades amb les presumptes prestacions de serveis de l'ATLL Concessionària de les quals «es deriven significatives conseqüències en perjudici del sector públic».\nL'informe apunta que ATLL Concessionària hauria utilitzat un mecanisme de factures creuades amb almenys dues filials vinculades al mateix grup.\nEntre les irregularitats, destaca «la falta d'autorització de les operacions examinades i de la justificació de realització d'aquestes en condicions de mercat», «la falta de justificació d'unes altres despeses» i «la inexistència d'un corrent real de serveis presumptament prestats».\nEn relació amb aquest últim punt, Antifrau no considera acreditats serveis per valor de 7,41 milions d'euros prestats presumptament per la filial Empresa Operadora el 2013, ni els facturats per una altra filial, Acciona Aigua, el 2014, per import de 4,72 milions. A més, destaca que l'informe d'auditoria econòmica del 2013 i 2014, realitzada per la firma Faura-Casas, assenyala «importants irregularitats» en la justificació de 691.000 euros registrats més per ATLL Concessionària els anys 2013 i 2014. A més, Antifrau apunta com una altra irregularitat «la insuficient representació de la Generalitat de Catalunya en el consell d'administració d'ATLL Concessionària», fins al punt que es constata que el representant designat per l'administració catalana només ha assistit a 9 de les 17 reunions celebrades.\nAmb relació al cas, la consellera de Presidència i portaveu del Govern, Neus Munté, va assenyalar: «Són irregularitats detectades i comunicades a l'Agència Tributària el 2015 i que, en aquests moments, el Govern atén les recomanacions d'Antifrau amb la voluntat de poder tenir-lo en consideració i adoptar les mesures que toquin».


Les càmeres capten la tensió entre Carme Forcadell i Marta Rovira al final del discurs de Junqueras - VilaWeb\nDimecres 03.12.2014 00:18\nLes càmeres capten la tensió entre Carme Forcadell i Marta Rovira al final del discurs de Junqueras\nTotes dues treuen importància als fets, posteriorment a través de twitter\nQuan es va acabar la conferència d'Oriol Junqueras, la presidenta de l'ANC, Carme Forcadell, va voler destacar que hi havia coincidències entre el full de ruta proposat pel president d'ERC i el que havia exposat el president de la Generalitat. Això, malgrat el fet que Junqueras hagués desestimat la proposta de llista unitària que havia fet Mas i que també havia demanat l'ANC.\nAra, uns minuts després de la conferència, en la connexió en directe que va fer el 'Telenotícies' de TV3, es va poder veure durant alguns segons una imatge que cridava l'atenció: Forcadell i la secretària general d'ERC, Marta Rovira, parlaven amb una gesticulació i vehemència que feien pensar en una conversa tensa, pocs minuts després de la intervenció de Junqueras.\nDes d'ahir, les imatges, coincidents amb la tensió que delatava la representació de l'Assemblea al final de l'acte, han causat molt de rebombori a la xarxa i han suscitat tot d'especulacions.\nAquest matí uns quants mitjans s'han adreçat a Carme Forcadell per demanar-li directament sobre la conversa. Forcadell ha optat per treure ferro al tema afirmant que no parlaven pas de la conferència de Junqueras I més tard ha piulat per Twitte, responent una piulada anterior de Rovira:\n— Carme Forcadell (@ForcadellCarme) December 3, 2014


comentaris liberals: Barcelona, la prostitució i els d'ICV\nPublicat per Artur a 15:16\nEstan tan abocats al relativisme bonista que no saben ni com reaccionar. Són tan relativament multiculturals que facin el que facin la cagaran de cara als seus.\nNomés els queda no cagar-la amb els que no som progres.\nFeixuga la feina, oi?\n7 de setembre de 2009, a les 2:46\nNo saben pas com sortir-se'n; però ells s'hi han ben posat. El preu que han de pagar s'hauria de veure a les properes eleccions. Ho veurem?\n8 de setembre de 2009, a les 13:53\nSuposo que la ubicaran "back of my backyard". Suposo que "tornaran l'encant" al "barrio Xino".\n9 de setembre de 2009, a les 14:58\nDe putes al carrer n'hi hauran sempre., potser ara les treuran del Raval però se n'aniran a una altre banda. La regulació de la prostiutució com a treball que cotitza no està ben vista pels sociates que diuen que és més un tipus d'esclavitud que no pas una feina. No ho sé, em sembla que hi ha molta mandanga en aquest tema sobretot per banda de l'esquerra. De la dreta també, per suposat. No sé quin cony d esolució hi podem trobar. Per suposat destinar uns carrers és una bestiesa. Potser fer més prostíbuls? Una zona Roja com Amsterdam? en fi....salud!!!\n10 de setembre de 2009, a les 7:38\nA mi el que més m'agrada son aquests articles d'opinió que a partir de la prostitució ens expliquen com ens som de dolents el homes i el nostre patriarcat. Aquesta colla van començar amb la revolució sexual i han acabat redescobrint la culpa catòlica. Anem bé per anar a Sants!\n11 de setembre de 2009, a les 9:35\nAvui he vist al TN com s'ho fan a Berlin amb el tema prostitució..regulat, amb seguretat social, amb normativa...tinc clar que és una "feina" demoledora per a les dones que la fan però abans que estar en la indefensió total, millor regulada...vull ser alemanya;-)\n12 de setembre de 2009, a les 10:42\nla feina és feixuga. Cal tenir clar on anem i em sembla que els que ens manen tenen per nord l'oportunisme.\nLa democràcia serveix per fer fora els que ho fan malament i això no es fa aquí. El vot és ideològic, no pragmàtic.\nEns ho podem esperar tot d'aquesta gent.\nCal decidir primer si pot o no pot haver-hi prostitució. Si és que sí, llavors cal legalitzar-la amb totes les conseqüències. Si és que no, caldrà actuar amb tots els mecanismes. Feu la viu-viu, girant-se d'esquena al problema només fa que degradar més aquesta activitat.\nEl feminisme radical és també una religió i cal ser submís amb els seus dogmes.\nCom a feina, és la més degradant, però al cap i a la fi qui ho determina són els valors personals de qui ho practica. El més trist és haver-ho de fer per extorsió o pressió de les màfies. Que moltes dones són esclaves, sí. La pregunta és: Pot haver prostitutes que s'hi avenen per pròpia voluntat? Jo crec que sí.\n12 de setembre de 2009, a les 23:27\nTambé pot semblar una feina degradant prostituir el propi cervell, fins i tot més que el cos.\nI també hi ha semi-esclavitud en cosidores i diverses feines fabrils.\nO pot semblar degradant el servei domèstic.\nEl que passa que de vegades aquestes feines representen una oportunitat.\nEn societats socialistes, la prostitució és una condemna que s'hereta de mares a filles, com passa amb les "jineteras castristas".\nA Tarragona mateix, els fills de les prostitutes del franquisme són empresaris, advocats, ...\nDe vegades buscar la utopia avui ens condemna el futur. Potser ens hauriem de preocupar molt més perquè el futur sigui millor.\n13 de setembre de 2009, a les 3:06


La veu dels personatges – Aula de català\nEn una narració, a més de la veu del narrador, també hi trobem la veu dels personatges. Aquests fan servir la seva veu expressant opinions, judicis, reaccions, sentiments… Per representar les paraules dels personatges, hi ha bàsicament dues formes: el diàleg i el monòleg.\nEn el diàleg el narrador ens permet conèixer, en estil directe o indirecte, allò que diuen dos o més personatges.\nEn el monòleg un sol personatge ens permet sentir en veu alta allò que es diu a si mateix, allò que li passa o pensa.\nExemples de diàleg i monòleg\nQuan els personatges parlen, podem sentir la seva veu de dues maneres diferents: en estil directe i en estil indirecte.\nSi les paraules del personatges es reprodueixen literalment, és a dir, al peu de la lletra, llavors diem que estan representades en forma d’estil directe. En canvi, si les paraules dels personatges són reproduïdes a través de la veu del narrador, llavors diem que estan representades en forma d’estil indirecte.\nQuan passem del discurs directe al discurs indirecte, cosa que hem de fer sovint, es produeixen canvis importants:\n2.1. Persones verbals\nPotser cap de les persones que protagonitzaven la conversa cara a cara no hi són presents o potser només n’hi ha una. Llavors la tercera persona, ell o ella, substitueix la segona, tu, o la primera, jo.\n— Porta’m el diari d’avui (discurs directe)\n— M’ha demanat que li porti el diari d’avui (discurs indirecte)\n2.2. Temps verbals\nNormalment estem explicant una conversa que ja ha tingut lloc, per tant, ja ha passat per qui la narra. Passem la conversa al passat i canvien els temps verbals.\n— He quedat aquí amb la meva germana.(discurs directe)\n— Em va dir que havia quedat allà amb la seva germana. (discurs indirecte)\n2.3. Verbs introductoris\nSi les persones que parlaven ja no hi són presents, ens perdem la informació que proporcionen tant el gest, com el to de la veu, com la intenció. Aquesta informació l’hem de recollir amb un verb introductori que sigui fidel al que mostraven o sentien els protagonistes. Si sempre fem servir dir, no podrem copsar ni la intenció ni el sentiment dels parlants.\nPer exemple: explicar, declarar, aclarir, manifestar, respondre, demanar, preguntar, suplicar, avisar, advertir, aconsellar, proposar\n2.4. Pronoms, adverbis i determinants\nSi canvia la persona gramatical, canvien les formes pronominals, els adverbis i els possessius. Si canvien els punts de referència, canvien també els demostratius.\n— He quedat aquí amb la meva germana. (discurs directe)\nSempre hi ha una conjunció o nexe que enllaça el que volem referir de la conversa amb el verb introductori. Els més corrents són que per a les oracions afirmatives i si en cas que hagis de referir oracions interrogatives.\n1. Passa a estil directe aquest diàleg (recorda posar-hi els guions).\nLa tarda està caient. El Josep diu a la Mònica que agafi les claus del cotxe. La Mònica li contesta que ella no les té i que no sap on deuen ser. Aleshores, el Josep regira la calaixera buscant nerviosament les claus que no trobava. De cop i volta, exclama que potser el seu fill petit les havia agafades. La Mònica li contesta que no pot ser, perquè el nen no toca mai aquell calaix. El Josep mira el rellotge i diu que no hi ha més temps, que han de marxar a la reunió, amb claus o sense. La Mònica, finalment, li diu si ha mirat les butxaques de la caçadora, que potser allà les trobarà.\n2. Converteix aquest diàleg en estil indirecte.\n-Vés a pastar fang! -va cridar enfurismat l’inspector al sotscomissari Arellano.\n-Per més que cridi, cal enviar més homes a vigilar aquell cau de mala mort! Es poden presentar problemes: ja ho veurà, inspector!\n-Tu, sempre tan alarmista, Arellano. Si només hi ha Quatre velletes que juguen al parxís!\n-Fixi-s’hi bé, inspector i veurà que totes porten la pistola sota el braç. Jo no vull dir res més, aquí té el meu informe.\n3. Transforma el següent diàleg (que està en estil directe) en un text en estil indirecte.\n-On t’havies ficat?\n-He hagut de fer unes gestions.\n-Fas mala cara, Enric. No ho has pogut arreglar?\n-Es tracta de la feina… aquella?\n-Sí. Escolta una cosa, nena. Haurem de guillar.\n-Que caldrà que toquem el dos d’aquest hotel; que ens n’anem.\n4. Copia el text següent i omple els buits amb les paraules adequades.\nEn una obra narrativa, a més de la veu del … , també hi trobem la veu dels … .\nQuan el narrador ens permet conèixer allò que diuen dos o més … , diem que es tracta d’un … . quan un sol personatge ens permet de sentir en veu alta allò que es diu a si mateix, diem que es tracta d’un … .\nL’estil … reprodueix les paraules dels … tal com les diuen, és a dir, … . En canvi, l’estil … reprodueix les paraules dels personatges a través de la veu del … .


Societat Civil Catalana demana a la fiscalia que investigui la cessió de dades per a la consulta\nAquesta entitat, contrària al 9-N, manté que l'ús de dades dels ciutadans podria ser fraudulent\nRedacció 29/09/2014 - 14.58 Actualitzat 28/10/2014 - 12.36\nMembres de Societat Civil Catalana presentant l'escrit a la fiscalia (Foto: ACN)\nL'entitat Societat Civil Catalana, contrària a la consulta, ha presentat un informe a la fiscalia perquè investigui l'ús de les dades personals que farà servir el govern per al 9-N. El text, que han registrat diversos membres de l'entitat, manté que l'ús de dades dels ciutadans podria ser fraudulent, contrari al secret estadístic i a la llei de protecció de dades.\nSocietat Civil Catalana demana a la fiscalia que obri una investigació per si es vulnera algun article de la Constitució. Segons la vicepresidenta tercera de l'entitat, Susana Beltrán, l'escrit presentat davant la fiscalia adjunta una ordre del Departament de Governació apareguda en el "Diari Oficial de la Generalitat" divendres passat en la qual "es crea un fitxer a partir de les dades de l'Idescat, amb l'objectiu de formar el cens que preveu la llei de consultes". Beltrán ha advertit, en aquest sentit, que el Registre de Població de Catalunya està format per dades estadístiques "i aquestes no es poden utilitzar per a usos diferents i transformar-se en dades identificatives de persones concretes".\nLa vicepresidenta de SCC revela que "hi ha força persones que estan demanant" a la seva entitat "informació perquè no desitja que les seves dades personals siguin utilitzades per a la consulta". Un dels juristes que ha presentat l'escrit és Alejandro Rusiñol, veí de Cabrils, al Maresme, que va impugnar un acord del ple municipal per cedir les dades del padró a la Generalitat per fer la consulta. La demanda va tirar endavant i per això, ara, segons ell, la Generalitat ha buscat una altra via per aconseguir les dades dels ciutadans.


RECORDATORI: 15es JORNADES INTERDISCIPLINARS CATALANES DE RESIDÈNCIES DE GENT GRAN\nEls propers dies 11 i 12 de març de 2022 celebrarem les 15es Jornades Interdisciplinars Catalanes de Residències de Gent Gran.\nPodeu formalitzar ja la vostra inscripció i presentar els vostres treballs en format pòster.\nDescompte per a logopedes col·legiats.\nCurs en línia: Intervención logopédica en trastornos de cabeza y cuello\nPonent: Salvador Jiménez Hernández\nDates: 29 i 30 de gener de 2022\nCurs en línia: Escucha y lenguaje hablado en niños sordos: Abordaje auditivo-verbal\nPonent: Hilda Furmanski\nDates: 5 i 6 de febrer de 2022\nMés informació: secretaria@logopedascyl.es\nCurs en línia: Arasaac: Pictogramas, recursos y ejemplos para la comunicación y la accesibilidad cognitiva\nPonents: David Romero Corral i Sara Cachán Muñoz\nDates: 26 de febrer de 2022\nSUBVENCIONS DESTINADES A LA CONTRACTACIÓ I A LA CONTRACTACIÓ EN PRÀCTIQUES DE JOVES EN SITUACIÓ D'ATUR\nPer indicació del Servei d'Ocupació de Catalunya, us informem que el dia 30 de desembre es varen publicar al DOGC les convocatòries de Foment a la contractació. El període per poder presentar sol·licituds serà el següent:\n·\tContractació en pràctiques: des de l'endemà de la publicació de la resolució i fins al 31 de març de 2022 a les 15:00h. RESOLUCIÓ EMT/3862/2021\n·\tContractació joves: des de de l'endemà de la publicació de la convocatòria a les 9:00h fins al 31 de març a les 15:00h. RESOLUCIÓ EMT/3861/2021\nPer a qualsevol dubte us podeu dirigir a: contractacio_joves.soc@gencat.cat . A més, al web del SOC hi trobareu un document de Preguntes més Freqüents https://serveiocupacio.gencat.cat/ca/inici/\nPROGRAMA CONSOLIDA'T - UNIVERSITAT DE BARCELONA\nJa és aquí la nova edició del programa Consolida't, per a autònoms i microempreses que vulguin reforçar els seus negocis amb tutories personalitzades i formació específica.\nAl llarg de 7 mesos, professionals de l'àmbit empresarial analitzen la situació particular, fortaleses i les àrees de millora de cadascun dels negocis dels participants. Així, els guiaran amb un pla d'acció per donar un nou impuls a la seva activitat professional.\nAquest programa està totalment subvencionat per la Generalitat i no té cap cost per a la persona participant (valorat en 1.600 €).\nInscripcions fins el 30 de gener.


PRÀCTICUM II: de març 2013\nAVALUACIÓ FASE 2\n-El material curricular final incorpora diferències respecte del material inicial en quant al treball de l’autoconcepte i l’autoestima. (SÍ/NO)\n-El material final s’adequa amb la informació (característiques i necessitats dels adolescents) recollida a la primera fase. (MOLT/BASTANT/POC/GENS)\n-Implicació per part dels tutors de 3r d’ESO. (MOLTA/BASTANT/POCA/GENS)\n-El sistema de comunicació/trobada emprat entre el docent de l'assignatura optativa i la resta de tutors és fluït. (MOLT/BASTANT/POC/GENS)\n-Les diverses activitats/actuacions planificades per a la col·laboració/treball conjunt entre docents (activitat b) són útils i viables. (MOLT/BASTANT/POC/GENS)\n-Les sessions de treball individual del docent de l'assignatura optativa permeten concretar i fer efectius els canvis en el material. (Sí/NO)\nValoro positivament aquesta fase tot i que considero que vaig tenir més facilitats per desenvolupar les tasques de la primera. En aquest cas, la situació dels professors m’ha dificultat la feina tant amb ells com en el moment de sentir-me còmode elaborant les parts individuals del material. No obstant, s’han acomplert tots els objectius i la valoració final és positiva.\nPublicat per marina m. v. a 4:21 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Fase 2: Millora del material didàctic.\nREFLEXIÓ ORGANITZACIÓ PROFESSIONALS PLA DE TREBALL\nUn dels temes que més m’ha preocupat durant la posada en pràctica del pla de treball en la seva fase 3 ha estat la manca de motivació de les tutores de 3r d’ESO respecte al que jo m’esperava en les diferents sessions de col·laboració que hi havia previstes. Per això hi he estat pensant, i ara puc definir-ne un breu anàlisi.\n-La demanda inicial va sorgir fora de l’horari laboral pròpiament dit, ja que la primera demanda es va crear de manera informal en espais de pati i de trobades als passadissos entre la psicopedagoga i les diferents tutores de 3r d’ESO.\n-Dins l’horari de reunions/coordinacions del centre no hi ha un espai horari on es trobin els tutors de 3r d’ESO juntament amb la psicopedagoga del centre, sinó que per un cantó hi ha reunions de tutors (reunió dels tutors de 3r) i per l’altra reunió de coordinació de nivells (reunió amb un coordinador de cada nivell, el psicopedagog de centre i un membre de l’equip directiu).\n-L’horari dels docents està completament ocupat amb pocs espais per al treball personal.\n-S’han hagut de crear espais horaris extres per a reunir conjuntament les tutores de 3r ESO i la psicopedagoga del centre i docent de la optativa.\n-Clima d’estrès i poca participació a les reunions de la fase 3.\n-Actitud passiva de les tutores de 3r ESO.\n-Aparició del dubte en mi sobre la participació de les tutores en el procés.\n-La figura del tutor inclou diferents tasques, entre elles, vetllar pels “seus” alumnes, ja sigui de manera directa o indirecta. Ha d’atendre als alumnes en la seva individualitat però alhora en la seva col·lectivitat com a grup classe; i, ha de prendre decisions individuals per a la seva docència al mateix temps que ha de contribuir a la interrelació de teories i decisions institucionals. És a dir, que aquestes tasques planificades en el pla de treball no li són del tot exemptes, sinó que es poden incloure dins les funcions que ha de suplir la seva figura.\n-Tal i com diu Luis Miguel Villar (2004)* “El cambio en el aula y en un centro escolar surge cuando los participantes evolucionan proponiendo nuevos valores sociales y educativos (...) de tal forma que los beneficiarios adopten decisiones de manera colaborativa y que las organizaciones lleven a cabo procesos de participación y de toma de decisiones, ...”. Per aquest motiu, no crec que hagi estat una mala idea fer participar les tutores de 3r d’ESO en el projecte, sinó del contrari una font d’enriquiment per a totes les parts, inclús l’alumnat de manera indirecta, i per això, només revisaria “el calendari” i l’espai i temps de les reunions per tal de millorar la interacció entre professionals, la qual entenc que és molt necessària.\n-A més a més, després de llegir i rellegir el llibre amb la següent referència bibliogràfica: DDAA. Educar a la secundària. Vic: Eumo Editorial, 2000. No em cap cap dubte sobre la necessitat de cooperar entre els diferents professionals del claustre de professors de la ESO tal i com demostra aquest fragment: “La gestió individual per part del professorat del desenvolupament del currículum obert de la secundària obligatòria, així com de la diversitat social i personal de l’alumnat és del tot inviable. El treball coordinat i en equip del professorat és indispensable tant per a l’acció educativa com per al desenvolupament personal i professional.” Per tant, crec que han valgut la pena tots els esforços invertits en fer participar activament als tutors de 3r d’ESO i que crec valdria la pena seguir-ho fent sempre que calgui tot i l’esforç de qui lidera el procés, en aquest cas el psicopedagog de centre.\n*VILLAR, Luis Miguel. Capacidades docentes para una gestión de calidad en Educación Secundaria”. Madrid: Editorial Mc Grawhill, 2004.\nPublicat per marina m. v. a 3:41 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Conclusions, Fase 2: Millora del material didàctic.\nActivitat B) Reunió amb les professors implicats per exposar la proposta i permetre la seva col•laboració.\nSi en l’anterior reunió amb les tutores de 3r d’ESO es respirava un clima de tensió i estrès, en la reunió d’avui, aquesta sensació per una banda havia augmentat i s’havia estès, i per l’altra, s’havia convertit en realitat. Al ser l’últim dia del trimestre, els tutors tenen tasques pròpies com donar notes, rebre famílies, preparar recuperacions per a la tornada...\nPer tant, les tutores encara han mostrat menys predisposició a la crítica constructiva i s’han sumat al carro del conformisme. Totes les novetats presentades al material els han semblat correctes i de seguida que han entès que la reunió es donava per acabada han marxat. La meva tutora, m’ha animat dient que la revisió del material havia estat molt ben feta i que per això no han mostrat cap objecció, però jo he notat, com l’altre dia, poca possibilitat d’implicació, que no vol dir poques ganes de fer-ho. Simplement, com que ja hi ha algú que s’ha encarregat d’aquesta tasca i almenys ha acomplert els objectius i ha millorat mínimament el què hi havia fins aleshores s’han mostrat satisfetes, sense ganes de “buscar tres peus al gat” perquè tampoc tindrien a partir d’aquí temps material ni mental per fer-se’n càrrec total.\nPreocupant-me per aquesta posició una mica apàtica dels docents he buscat a la xarxa informació sobre l’estrès a les escoles i instituts. M’he trobat amb diversos articles amb titulars com: "L’estrès, els riscos de al professió docent i la salut del professorat”; “El 25% dels ensenyants de l’escola concertada tenen estrès” o “4080 mestres de Barcelona estan de baixa per estrès” del qual us deixo l’enllaç com a exemple de la realitat educativa: http://www.20minutos.es/noticia/97335/0/mestres/baixa/alumnes/.\nD’altra banda, encara m’ha agradat més trobar altres titulars com: “El I Pla Preventiu de l’Estrès Professional Docent pretén posar a l’abast de tot el professorat de la Comunitat Valenciana una sèrie de recursos per combatre l’estrès.” O la guia de les Illes Balears que us adjunto amb el següent enllaç: http://illesbalears.feteugt.es/data/images/ILLES%20BALEARS/Salut%20laboral/FETE-UGT_Estr%C3%A8s%20a%20secund%C3%A0ria.pdf on es fa un estudi de l’estrès en el sector de l’ensenyament secundari per la millora de les condicions de seguretat i salut en el treball perquè vol dir que si bé l'estrès és un fet, també hi ha propostes per combatre'l.\nPublicat per marina m. v. a 4:20 Cap comentari:\nDurant la fase 2 d’elaboració del nou material didàctic m'han sorgit dubtes de com deu ser la millor manera d’ensenyar cada un dels continguts prèviament seleccionats. Una part de la feina a fer és detectar mancances en el material existent, la qual cosa no és fàcil, però encara ho és més per mi decidir com desenvolupar-ho una vegada definit el que cal corregir o afegir. És per aquest motiu que en detectar de seguida una mancança en el desenvolupament de l’assertivitat, ja que en el material inicial només se n’exposa la part teòrica i es fa un test individual, m’ha sorgit el dubte de com ensenyar-ho.\nConsultant el llibre CASTANYER, Olga. La asertividad: una expresión de una sana autoestima. Bilbao: Editorial desclée de brouwer, 2002. He pogut intuir el perquè en el material inicial no s’anava més enllà de la conceptualització de l’assertivitat i de la identificació del nivell de cada un, perquè en el llibre es dóna molta importància a les formes indirectes d’ensenyar l’assertivitat a partir del reforç positiu davant les conductes assertives i d’ingnorar les no assertives (tant passives com agressives) tot seguint un programa de modificació de la conducta sense que el subjecte en sigui plenament conscient. Idees que en el llibre s’expressen de la següent manera: “Cuando veamos que el niño comienza a tenenr conductas que más adelante le pueden causar problemas, podemos aplicar un programa de “modificación de conducta”. [...] Si lo hacemos bien, el niño no tiene que darse cuenta conscientemente de que le estamos “enseñando” a comportarse de una forma concreta. Nuestra labor consiste solamente en hacer conscinete al niño de las muestras de capacidad asertiva que pueda dar en un momento.”\nNo obstant, el llibre parla de les formes directes d’ensenyar l’assertivitat i m’ha semblat oportú introduir-les al material curricular final per diversos motius: un d’ells és l’edat dels alumnes, ja que crec que a l’adolescència ja són capaços d’analitzar una mica més les situacions i per tant donar-se compte de les alternatives que hi ha a l’assertivitat amb els seus beneficis i perjudicis per tal que siguin ells qui escullin per voluntat pròpia actuar segons un comportament concret. És a dir, és important seguir ensenyant de manera indirecta l’assertivitat, ja que l’entorn és un factor molt important que ens modula el comportament, però també és interessant fer conscient a l’alumne de les diferents alternatives i conseqüències que aquestes poden tenir a partir de les formes directes d’ensenyar l’assertivitat. Segons Olga Castanyer “[...] deberia clarificar metas, definiendo muy concretamente qué es lo que quiere cambiar. [...] podría ensayar conductas asertivas que podria exhibir [...] debe de ensayarse varias veces por medio del ensayo o role playing [...] es bueno ilustrarle el problema contándole una historia sobre otra persona que pasó por situaciones similares.” Per això em decanto per un exercici de role playing on es pugui prendre consciència des de dins (actors) i des de fora (públic) de les alternatives possibles i les seves conseqüències. Olga Castanyer també afirma “hay que ayudarle a sentirse bien consigo mismo”, la qual cosa ajuda a justificar que es considerés tant important incorporar i desenvolupar àmpliament el tema de l’autoconeixement i l’autoestima en la nova versió del material del crèdit variable, ja que és un tema indispensable en aquest cas concret de l’assertivitat però també en d’altres relacionats amb les habilitats socials (control emocional i de comportament, comunicació amb els altres, intel·ligència emocional, etc.).\nPublicat per marina m. v. a 3:44 Cap comentari:\nActivitat C) Treball personal per elaborar el material didàctic definitiu.\nDesprés de permetre i fomentar la col·laboració de les tutores de 3r ESO en el projecte, he tornat a fer treball individual per tal de concloure les modificacions plantejades sobre el material curricular revisat. Aquestes sessions de treball individual (20 i 21 de març) s’han fet al mateix centre amb la supervisió i col·laboració de la meva tutora de pràctiques. A més a més, he tingut en compte en tot moment les aportacions fetes per les tutores durant la última reunió conjunta perquè si bé van ser poques, no per això són menys importants. Si es dóna el protagonisme i s’impulsa la participació d’un col·lectiu en un projecte concret s’ha d’assegurar que aquesta participació sigui real, ja que si ja els costa implicar-se per manca de temps i motivació, encara aprofitarien menys aquestes ocasions si s’adonessin que són falses participacions el què fan.\nAquestes sessions doncs, han estat encertades, ja que després d’una pluja d’idees sempre ha de fer-se una concreció i aquest ha estat un bon moment i una bona metodologia de treball. No obstant, és més profitós treballar en petit grup que individualment. Quan la meva tutora tenia oportunitat d’ajudar-me i d’acompanyar-me en el meu treball individual les idees i la feina sortia molt millor. La col·laboració per petita que sigui ajuda sempre, i més en l’àmbit educatiu on tots treballem en xarxa i des de funcions i punts de vista diferents, els quals units generen grans riqueses per a la presa de decisions. Així doncs, per a futures adaptacions d’aquest projecte en revisions d’altres tipus de materials per aquesta o d’altres assignatures en aquest o d’altres cursos, proposaria una millora: convertir les sessions de treball individual en sessions de treball en petit grup (2 o 3 professors) perquè els resultats són molt més enriquidors. No obstant, per contra a l’avantatge qualitatiu que suposaria, si sumaria, crec, un inconvenient quantitatiu. Si no ha estat fàcil reunir i implicar a les tutores de 3r d’ESO dues vegades al llarg del projecte seria encara més complicat crear un grupet de treball per a portar-lo a terme, no per manca de ganes dels professors, sinó com he exposat en entrades anteriors, per les dificultats horàries i d’organització dels docents i del centre.\nPublicat per marina m. v. a 4:19 Cap comentari:\nREFLEXIÓ SOBRE ORGANITZACIÓ A L’AULA\nAquesta intervenció psicopedagoògica es basa en la docència, i el material didàctic per a portar-la a terme, d’una assignatura optativa a la qual hi ha un volum de 10 a 15 alumnes per trimestre que la cursin. El fet de ser una assignatura on hi conflueixin alumnes dels diferents grans grups classe de 3r d’ESO i que en total no es superi la vintena d’alumnes en el grup, no vol dir que no sigui un grup divers, ja que la diversitat és innerent a les persones i per tant a les aules de les escoles i instituts. Així doncs, durant la revisió del material didàctic existent, amb la prèvia observació del funcionament de la optativa durant el pràcticum I, vaig veure la necessitat de presentar i formular activitats diverses per tal d’intentar arribar a la major quantitat d’alumnes possible, ja que com diuen Joan Agelet, Eulàlia Bassedas i Magdalena Comadevall (2001) “La organización del aula es uno –no el único- de los aspectos esenciales para lograr que cada alumno realice suaprendizaje al nivel que necesita.”\nFa temps, que segons la meva experiència percebo que es té una concepció diferent sobre el model d’ensenyament – aprenentatge minimitzant les classes magistrals tant emprades en la meva època d’estudi i augmentant altres models on l’alumne és més protagonista del seu propi procés educatiu, la qual cosa la considero positiva des del meu entendre. No obstant, el material didàctic inicial d’aquesta assignatura, tot i presentar activitats de tipologia alternativa a la classe magistral, podríem dir que fa un abús del treball autònom i individual dels alumnes i de la posterior posada en comú dels processos i resultats de cadascú. Aquesta tipologia d’organització de l’aula i de model d’ensenyament – aprenentatge és vàlida, com moltes d’altres, però crec que l’error més comú és optar per una sola d’aquestes estratègies/metodologies existents deixant de banda les altres, ja que cada una té avantatges i inconvenients per diferents elements a tenir en compte durant un procés d’E-A. Optant per utilitzar una única estratègia d’E-A entrem en el perill de monopolitzar l’educació segons un model concret, tal i com va passar fa uns anys en el nostre sistema educatiu amb les classes magistrals, les quals no són perjudicials en elles mateixes, sinó en el seu abús i sobreutilització, i per tant, entrem en el perill d’estar perdent oportunitats amb l’ús d’altres metodologies i estratègies organitzatives. En resum, tal i com diuen els mateixos autors citats anteriorment, Joan Agelet, Eulàlia Bassedas i Magdalena Comadevall (2001) “...consideramos que tampoco sería bueno para la pràctica educativa el centrarse en una sola opción sin utilizar otras formas organizativas. En este sentido, deberíamos pensar que la organización que hay que adoptar tendría que depender, por una parte, del tipo de aprendizaje que deben realizar los alumnos y del contenido de ese aprendizaje... . Por otra parte, dependen también de las características de los alumnos que componene el grupo-clase y de la dinámica interactiva que establecen.”\nAixí doncs, a partir de la opinió creada a partir de l’experiència i amb l’ajuda d’aquesta referència bibliogràfica -DDAA. Estrategias organizativas de aula. Propuestas para atender la diversidad. Barcelona: Editorial Graó, 2001.- he optat, amb el vistiplau de la resta de professores, per basar el material didàctic de la optativa en una combinació d’activitats i d’agrupament de l’alumnat diferents ja que ho considero més beneficiós per l’alumnat.\nPublicat per marina m. v. a 3:37 Cap comentari:\nDesprés d’aquest breu període de treball individual, avui ha tocat tornar a reunir totes les parts implicades (OBJECTIU 2 Implicar els professors en el procés de millora del material.) a partir de la convocatòria formal de reunió de tutors amb la conseqüent ordre del dia on hi havia inclòs el tema del material didàctic de l'assignatura optativa.\nAixí doncs, ens hem trobat amb totes les tutores de 3r al despatx de psciopedagogia per parlar de diferents temes i entre ells les propostes de millora del material didàctic. Les tutores al llarg de tota la reunió, tant amb el tema que m’influeix com amb els altres, s’han mostrat poc actives. Bé, no sé si poc actives és la definició adequada perquè intentaven resoldre totes les qüestions tractades però sense massa “interès”, o millor dit, sense gaire dedicació. Sí, crec que el tema d'aquesta assignatura, com la resta de temes tractats, són per elles una dels nombrosos temes que tenen a la llista de “tasques pendents” i que per tant, no poden dedicar-s’hi tant com voldrien. Intenten participar, opinar, però sense qüestionar-se massa la feina feta per mi perquè com que elles tampoc tenen més temps per dedicar a aquest assumpte, ja els està bé la feina feta per mi. És a dir, volen solucionar el problema i s’interessen per aquest, demanant, escoltant, però en el moment de col·laborar més activament, són poques les propostes, crítiques i oferiments que sorgeixen en el discurs. Més aviat, és un discurs marcat per l’acceptació, l’estrès, el conformisme i la preocupació, en comptes de ser un discurs regit per l’entusiasme del canvi, per la implicació en les tasques i la dedicació adequada a cada tema.\nEl motiu pel qual aquesta reunió ha estat poc productiva, segons el meu entendre, és l’estrès que es respira al centre a causa de la manca de professors i de la multiplicitat de tasques que se’ls encomanen. No tenen prou temps material ni prou espai psicològic per prendre’s amb calma i dedicació cada una de les tasques a què se’ls demana que participin. Per tant, en col·laboració amb mi, estan receptives i agraïdes a la resposta a la demanda, però poc implicades i actives. No obstant, no crec que la solució sigui deixar-les al marge, ja que simés no, han d’estar informades del procés que s’està seguint encara que no puguin intervenir-hi gaire.\nAquí us deixo l'acta de la reunió perquè pogueu comprovar a quins acords hem arribat:\nPublicat per marina m. v. a 4:18 Cap comentari:\nFent l’anàlisi del material didàctic de la optativa m’adono que és potser un pel incomplet en quant a continguts. A continuació exposo de manera esquemàtica els continguts del material existent i els que proposo incloure en el material didàctic modificat:\nMATERIAL DIDÀCTIC INICIAL\nMATERIAL DIDÀCTIC FINAL\nControl emocional i del comportament\nHabilitats socials bàsiques\nContinguts de coneixements previs i/o de reforç\nAixí doncs, justifico el meu enfocament cap al nou material didàctic a partir de la contextualització del tema bàsic “les habilitats socials”, ja que crec que és bo no donar res per sabut i incloure continguts previs o de reforç que permetin fixar una bona base per al “treball” de les habilitats socials i alhora unes bases d’ampliació per a seguir les pautes assolides en l’aprenentatge dels continguts bàsics del tema per així seguir-los posant en pràctica i saber com fer-ho,no només s’ha d’ensenyar el què cal incorporar o fer en quant a les relacions amb els altres, sinó també el com tot donant eines “extres” que complementin els continguts i objectius bàsics. Tot i així, no crec que aquests continguts afegits s’allunyin tant de les habilitats socials en sí, sinó que crec que són termes que es poden separar per a la seva explicació i planificació, però que en realitat estan lligats i que no hi ha la possibilitat de tractar-ne un sense l’altre, si més no de manera completa. Tal i com s’exposa al llibre DDAA. Desarrollo afectivo y social. Madrid: Ediciones piràmide, 1999. “Todos los procesos de incorporación de los niños al grupo social deben ser considerados como procesos de socialización que incluyen el conocimiento social y el desarrollo moral, las vinculaciones afectivas, el aprendizaje comportamental y la adquisición de una identidad personal.”\nPublicat per marina m. v. a 3:45 Cap comentari:\nA partir de la lectura de bibliografia diversa sobre l’adolescència veig oportú introduir al material didàctic de l'assignatura optativa el tema de les emocions, ja que si bé “la mayoría de los estudios sitúan en la adolescenccia los niveles más altos en los diversos aspectos del desarrollo emocional, superándose las limitaciones propias de las etapas anteriores.” (Maria José Ortiz, 1999)*, també és cert que “una característica de la adolescencia es la inestabilidad de los estados de ánimo” (Maria José Ortiz, 1999) degut a que “el adolescente debe asumir su nueva imagen corporal, desarrollar las diferentes dimensiones de su identidad, aceptar, experimentar y regular su sexualidad, aprendre a utilizar con flexibilidad sus nuevas cpacidades cognitivas, afrintar la presión de los compañeros y la presión escolar.” (Maria José Ortiz, 1999).\nEn resum, tal i com diu Maria José Ortiz “el disponer de grandes competencias cognitivas y emocionales noquiere decir que se utilicen ni que su puesta en escena sea necesariamente adaptativa.” Per aquest motiu, crec molt necessari treballar les emocions de manera prèvia a les diverses habilitats socials bàsiques que es pretenen ensenyar en la optativa, ja que la gestió de les emocions pròpies és la base per a una estable socialització amb els altres. Crec convenient que en algun moment a l’institut es pari atenció a la salut de les emocions dels adolescents i que se’ls donin eines per aplicar totes aquestes competències que ja han adquirit amb la seva maduresa per tal de poder tenir èxit en l’adquisició i ús de les habilitats socials. Penso que el material didàctic utilitzat fins ara no parava gaire atenció a les bases o condicions prèvies per a un bon desenvolupament de les habilitats socials la qual cosa crec que pot comportar dificultats en l’assoliment dels objectius previstos i, a més, crec que es demostra en les mancances que les tutores de 3r d’ESO han detectat en els seus alumnes en quant a autoestima.\n*DDAA. Desarrollo afectivo y social. Madrid: Ediciones piràmide, 1999.\nPublicat per marina m. v. a 3:42 Cap comentari:\nActivitat A) Treball personal per elaborar una proposta individual de les millores en el material.\nDesprés de la fase 1, on tots els objectius es centraven en la observació i recollida d’informació arriba el moment de passar a l’acció pròpiament dita i actuar i efectuar els canvis necessaris per a la resolució del problema/demanda. Si bé la fase 1 ajudava a conèixer i a apropar-se a la realitat del centre, la fase 2 està destinada a actuar en i per a aquesta realitat.\nJa des de l’inici del projecte en l’anomenada Reunió 0, es va deixar molt clar que era un projecte portat a terme per la figura del psicopedagog del centre com a tal i com a docent de l'assignatura optativa, però alhora es va donar molta importància i protagonisme a tot el col·lectiu que també va originar aquesta demanda: tutores de 3r ESO. Per tant, si bé,qui fa la feina grossa en la revisió i modificació d’aquest material didàctic sóc jo en funcions de la meva tutora de pràctiques, la resta de personal docent implicat amb el tema col·labora i participa d’aquest projecte, perquè si bé el psicopedagog té unes funcions diferents dels tutors que li requereixen fer la major part de la feina de revisió i elaboració de material didàctic, està en igualtat de condicions que els seus companys tutors en els moments d’opinar, valorar i decidir.\nAixí doncs, la feina inicial meva ha estat encaminada cap a l’objectiu principal d’aquesta segona fase: Redissenyar les parts millorables del material didàctic. Tot fent cerca de propostes metodològiques per introduir els conceptes d’autoconeixement i autoestima als adolescents de l'assignatura optativa partint de la informació recollida a la fase 1. Durant aquests dos dies (18 i 19 demarç) he estat fent cerca per internet i a diferents recursos bibliogràfics per tal d’endinsar-me en aquests dos conceptes i la possible metodologia d’ensenyament d’aquests. A més a més, també he portat a terme un procés creatiu per cenyir-me a les condicions dels adolescents, als seus interessos i necessitats i així obtenir propostes de millora que s’ajusten totalment a la realitat del centre. No obstant, aquest treball individual fet a l’institut no ha estat fet en solitud, sinó que la tutora de pràctiques m’ha donat suport en tot moment i en tots els dubtes sorgits i cal dir que els diferents tutors també s’han interessat pel meu procés de treball.\nPer a qui li interessi el tema, vulgui aprofundir o necessiti algun recurs relacionat amb el tema autoconeixement i autoestima aquí us deixo un llistat d’enllaços web que a mi m’han estat útils per anar confegint el nou material curricular:\nPublicat per marina m. v. a 4:15 Cap comentari:\nAVALUACIÓ FASE 1.\nDesprés de finalitzar totes les tasques previstes per la fase 1 del pla de treball cal fer-ne la valoració:\n-La informació recollida és adequada (en quant a quantitat i qualitat) a les necessitats dels docents. (MOLT/BASTANT/POC/GENS)\n-Les conclusions acordades permeten iniciar la revisió/reformulació del material. (MOLT/BASTANT/POC/GENS)\n-Permissivitat dels docents per entrar a observar a les seves aules. (MOLTA/BASTANT/POCA/GENS)\n-Els instruments d’avaluació utilitzats permeten recollir informació necessària i útil. (MOLT/BASTANT/POC/GENS)\n-Les diverses activitats/actuacions planificades per a la recollida d’informació (activitat a, b, c i d) són útils i viables. (MOLT/BASTANT/POC/GENS)\n-Les diverses activitats/actuacions planificades per a la col·laboració/treball conjunt entre docents (activitat d) són útils i viables. (MOLT/BASTANT/POC/GENS)\n-Els registres/informes fets són útils per a l’exposició/transmissió de la informació. (MOLT/BASTANT/POC/GENS)\nEs pot concloure, doncs, que la fase 1 s’ha portat a terme seguint estrictament el pla de treball i que ha estat favorable fer-ho així de tal manera que no ha calgut introduir canvis significatius podent determinar el pla de treball com a una bona planificació, realista i contextualitzada. Només podria modificar-se el tipus d’observació de l’activitat C) passant de ser no participant a participant per evitar el risc de desnaturalitzar la situació observada, tot i que també cal dir que els moments d’esbarjo són difícils d’observar de manera participant perquè és el moment en què els alumnes estan sols sense la presència de professors, és a dir que la línia d’observació participant o no participant en aquest cas seria molt fina perquè tot i escollir el tipus participant, es quedaria bastant al marge de les actuacions dels alumnes.\nPublicat per marina m. v. a 4:14 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Fase 1: Avaluació de la situació\nActivitat B) observació dins l’aula de l'assignatura optativa d’habilitats socials + Activitat D) lectura i anàlisi del material didàctic.\nAquesta entrada recull les tasques fetes al centre durant dos dies consecutius (12 i 13 de març) perquè aquestes han estat les mateixes. Ambdós dies he pogut observar els alumnes dins l'assignatura optativa i posteriorment he pogut quedar-me a parlar amb la meva tutora (psicopedagoga del centre i docent de l'assignatura) sobre el material didàctic utilitzat de manera que aquests dos dies m’han permès acomplir tots els objectius plantejats al pla de treball.\n-Observar els comportaments dels adolescents i les relacions entre iguals dins i fora de l’aula.\n-Observar els comportaments i les relacions entre adolescents i professorat dins i fora de l’aula.\nReunió amb la docent:\n-Analitzar el material didàctic de l'assignatura optativa d’habilitats socials.\n-Reformular conjuntament la demanda si cal.\n-Delimitar les parts del material que caldria millorar.\nDurant el PRC I vaig assistir coma observadora a moltes de les sessions d’aquesta assignatura optativa amb uns alumnes que ara ja no el cursen perquè el primer trimestre va finalitzar i amb ell es van canviar les optatives. No obstant, aquelles observacions i col·laboracions amb la docent de l'assignatura (la meva tutora de pràctiques) em van permetre seguir el cas del meu projecte des de l’inici i per tant, ja vaig començar a percebre la manca d’autoestima i autoconexiement de què parlaven les tutores de 3r ESO en general i de la poca incidència que se’n feia en l'assignatura optativa tot i ser un tema cabdal dins les habilitats socials. Ara doncs, puc centrar-me més en el tema d’estudi i observació que ens pertoca amb uns alumnes nous però que presenten característiques similars amb els del primer trimestre, i si bé presenten alguna diferència, el què no ha canviat ha estat el desenvolupament de l'assignatura optativa perquè es fa servir el mateix material curricular. Igualment, quan s’hagi confeccionat el nou material curricular, i es pugui aplicar, els alumnes de l'assignatura optativa hauran tornat a canviar perquè ja estarem al tercer trimestre. De totes maneres, això no és un problema, del contrari, ajuda a veure que no és una intervenció merament correctiva, sinó que més enllà d’això serà també preventiva, per tal que l’alumnat de 3r d’ESO millori en autoconeixement i autoestima per tal d’adquirir unes millors habilitats socials per les seves relacions personals.\nL’observació participant a l’aula ha estat favorable als objectius que es perseguien i s’ha desenvolupat correctament en ambdós dies. Els alumnes ja em coneixien del PRC I, no en el crèdit, però si en d’altres classes o de veure’m pels passadissos acompanyant a la meva tutora, per tant, aquest fet va ajudar a naturalitzar la situació, juntament amb la meva col·laboració en el desenvolupament de la sessió com a suport de la docent principal. Així doncs, altra vegada aquest tipus d’observació obté una bona valoració pel tractament que fa als observats, tot i els esforços que requereix a l’observador. A continuació, hi ha una mostra dels registres d'observació fets durant aquests dos dies:\nPel que fa a les dues reunions conjuntes amb la docent de l'assignatura optativa (tutora de pràctiques al centre) cal dir que han estat també positives. Les ganes de millorar de la docent han permès poder fer una elevada crítica constructiva al material sense buscar culpables, sinó del contrari, alternatives de millora. Vam començar el dimarts fent una lectura general i comentada del material, ja que el material és molt resumit i la docent m’havia d’anar explicant més a fons en què consistia cada activitat o sessió (informació de la qual prenia notes). Posteriorment, vam iniciar una identificació dels punts a favor del material i de les sessions/activitats que es portaven a terme i que per tant, no era necessari que es modifiquessin. El dia següent, avui, dimecres, hem continuat la tasca per on la vam deixar tot identificant les parts negatives del material curricular i que per tant calia modificar o suprimir i, al final, fent un llistat de mancances que caldria resoldre per cobrir la demanda/problema inicial.\nLa meva actitud durant les reunions amb la docent ha estat d’escolta activa, de comprensió, de curiositat per conèixer totes les característiques del material i de l'assignatura optativa i, d’acompanyament en el procés de millora d’aquest. En cap cas, crec que la figura del psicopedagog ni en aquesta situació (assessorament als professors per la millora d’un material didàctic) ni en qualsevol altra hagi de ser de superioritat, d’expert que ha de resoldre tots els problemes, ni de culpabilitzador dels docents pels errors comesos. Des d’una visió constructivista de l’assessorament psicopedagògic la relació entre assessor i assessorat no pot ser de desigualtat, sinó que com diu Carles Monereo (2003: 13)“La relació assessor-assessorat és, en aquest cas, més simètrica perquè tots dos, encara que tinguin funcions i tasques diferenciades, posseeixen un estatus semblant.”\nPublicat per marina m. v. a 4:11 Cap comentari:\nActivitat C) Observació fora les aules.\nSi ahir vaig estar observant als alumnes de 3r ESO dins les seves aules ordinàries, avui m’he passejat àmpliament pels passadissos, patis i vestíbul per tal de:\nHe cregut important fer observacions fora les aules perquè l’institut no és només un lloc d’estudi pels alumnes, sinó que també és un gran espai de socialització i creixement personal. Tal i com diu Alain Braconnier (en el seu llibre Guía del adolescente. Madrid: Editorial Síntesis, 2001) “El instituto quizá tenga “más” importancia de lo que podamos imaginar, pues el adolescente espera de su paso por él o sólo una preparación para la vida profesional y un aprendizaje personal, sino también una posibilidad de desarrollo para el conjunto de su vida y de su personalidad. Definir la escolaridad como una simple actividad de aprendizaje y de adquisición de conocimientos no se corresponde con los deseos de les jóvenes. [...] Asimismo, el tiempo y el espacio que median entre el instituto y la casa, es decir el camino que conduce al centro de estudios, se llenan de actividades, de encuentros y de intercanvios.”. Així doncs, si l’objectiu general d’aquesta etapa és conèixer l’adolescent en la seva globalitat donant especial importància a l’autoconeixement i a l’autoestima crec que no podíem deixar escapar l’oportunitat d’observar els adolescents en aquests espais de relació relacionats amb l’institut però no supeditats a l’aprenentatge pròpiament dit.\nEl tipus d’observació emprat avui ha estat diferent de l’utilitzat dins les aules, ja que en aquest cas l’observador (jo) no participava de cap activitat amb els alumnes, sinó que com un narrador omniscient he anat prenent notes en la mateixa escena d’observació. Tot i poder prendre notes pels passadissos i patis de l’institut, la meva actitud era despreocupada, com si la tasca que estigués fent no tingués res a veure amb ells (els alumne si professors en els seus moments d’esbarjo). Crec que aquesta actitud ha ajudat en el moment de fer la observació, ja que a ningú no li agrada sentir-se observat ni “conillet d’indies” de res, per tant, molts dels observats no s’han adonat de la meva tasca. Si, però, que és cert, que alguns (minoria) em miraven amb sorpresa, dubte i curiositat, ja que la meva presència i tasca podia semblar una mica fora de lloc per estar, per exemple, en un banc del vestíbul “fent feina” o bé, amb la carpeta escrivint abans d’entrar a l’institut a primera hora del matí.\nPer tant, després d’haver provat els dos tipus d’observacions (participant ahir i no participant avui) crec que valoraria més positivament la observació participant perquè permet acostar-te a la realitat amb naturalitat i sense que els observats es sentin violentats per la teva presència, ja que sí bé, és cert, que les observacions d’avui podríem definir que han estat exitoses (tal i com es pot veure al registre següent a tall d’exemple) crec que en part ho han estat perquè no es notava quina era la tasca que estava desenvolupant, ja que com diu Llorenç Andreu Barrachina (2011: 56) “[...]la presència d’un observador extern pot desnaturalitzar l’observació ja que la presència d’una persona aliena al grup sempre introdueix certa artificialitat ja que irromp en el context natural.”.\nAquí teniu un dels registres d'observació d'aquest tipus:\nPublicat per marina m. v. a 4:09 Cap comentari:\nActivitat A) Observació dins les aules de 3r d’ESO\nUna de les activitats d’aquesta primera fase del projecte és observar els alumnes de 3r d’ESO dins l’ambient de l’aula ordinària amb el seu grup classe per tal de complir aquests dos objectius:\nI, per tant, anar definint les característiques generals del seu autoconexiement i de la seva autoestima per valorar si certament, tal i com s’havia pronosticat, hi ha mancances. Durant la reunió inicial on es va definir el problema, on es va acordar qui s’encarregaria d’aquest projecte i on es va presentar el pla de treball inicial, es va acordar amb les tutores de 3r d’ESO que s’haurien de fer algunes observacions a l’aula i que per tant informessin a la resta de professors que imparteixen classe amb aquests alumnes per tal d’avisar-los de la possible presència d’un observador en els dies posteriors.\nAixí doncs, arribat el dia, he anat a la classe de 3r ESO A a fer una observació durant l’hora de tutoria, a 3r ESO B durant l’hora de català i he observat també una hora de projecte on es barregen els alumnes de tots els grups de 3r al laboratori de ciències per investigar i conèixer tot el què està relacionat amb el gel (títol i tema del projecte d’enguany).\nEls diferents professors que impartien les classes han estat molt amables i m’han permès entrar a observar i col·laborar sense cap problema. La meva figura ha estat presentada als alumnes com a un suport per a fer l’activitat que tocava en aquesta sessió concreta de la matèria, de tal manera que no han presentat cap mena de reticència ni pudor per la meva entrada a l’aula i tal i com m’ha comentat posteriorment el professor principal s’han comportat amb total normalitat tal i com fan sempre, sense afegir ni suprimir cap tipus de conducta.\nPer tant, fer aquest tipus d’observació directa participativa crec que és molt útil quan es vol observar les característiques d’un cert col·lectiu de persones en un ambient quotidià per ells. No obstant, és un tipus d’observació més costosa per l’observador per dos motius: perquè no pot fer cap tipus d’anotació en el mateix moment i per tant, això és un exercici que requereix memòria; i perquè ha d’estar participant i col·laborant en el funcionament de la classe explicant, resolent dubtes, ajudant al professor i als alumnes desenvolupant tasques secundàries però que li requereixen una certa dedicació la qual no pot destinar a l’observació plenament, és a dir que ha de fer dues tasques alhora i això sempre és difícil: ha d’ajudar a fer la classe sense que se li escapi cap detall sobre el comportament dels alumnes entre ells i amb els professors. En conclusió, però, una vegada fetes aquestes observacions en diferents ambients, amb diferents alumnes i professors, no la canviaria per cap altre tipus, sinó que del contrari crec que ha estat una molt bona elecció i els resultats obtinguts s’ajusten als objectius plantejats tal i com es pot veure en el següent registre d’observació com a exemple dels tres que he elaborat avui.\nPer altra banda, m’agradaria comentar, a més de la metodologia emprada, el contingut pròpiament dit de l’observació, és a dir el comportament dels adolescents.\nA l’observació durant la classe de projecte on conflueixen alumnes de tots els grup-classe de 3r ESO he pogut constatar que els adolescents estan en eterna contradicció no sols amb els adults, sinó que també amb ells mateixos i amb tot el què els envolta. He pogut extreure aquesta conclusió pels múltiples comentaris dels adolescents durant les explicacions i indicacions del professor, ja que es tracta d’un projecte on l’alumne fa un treball en grup de manera bastant autònoma però en moments concrets ha de seguir les indicacions del professor per portar a terme una experimentació específica. De la boca del mateix alumne es podien sentir opinions tant diverses com: “Uaaa! Això és un rollo... aquest experiment és molt pena... que cutre això del glaçó...!”, o “És veritat, el glaçó es fon més ràpid, que guai... com mola... no ho hagués dit mai!” o “T’ha agradat la classe d’avui? A mi normal... podria haver estat pitjor.. però em feia un pal fer l’experiment....”.\nAixí doncs, aquestes breus i bàsiques transcripcions demostren que tal i com diu Alain Braconnier (en el seu llibre Guía del adolescente. Madrid: Editorial Síntesis, 2001) “En resumen, el adolescente es un ser lleno de contradicciones y paradojas. En su comportamiento, sus pensamientos, sus sentimentos, sus emociones, el joven oscila entre una necesidad de separación y una necesidad de dependencia que se contradicen entre sí, y que a veces le hacen sufrir.”\nPublicat per marina m. v. a 4:08 Cap comentari:\nAvui he tornat al centre de pràctiques després del pràcticum I per iniciar el pràcticum II. Ha estat un dia per retrobar-me amb professors i alumnes així com amb la meva tutora. Hem fet una reunió conjunta entre la meva tutora (psicopedagoga i docent de la optativa), les tutores de 3r d’ESO i jo per tal de tornar-los a informar de la meva presència i de la resolució a la demanda (feta durant el Pràcticum I) que havíem pensat la meva tutora i jo. Se’ls ha informat que la psicopedagoga del centre em delegava aquest projecte sota la seva supervisió i se’ls ha mostrat el pla de treball inicial per tal que estiguessin informades de tot el procés que es seguiria i pactar la col·laboració mútua en diferents moments d’aquest procés de revisió d’un material didàctic.\nFASE 1: Avaluació de la situació.\nDATA: 5, 6, 12 i 13 de març.\nHORES: 26 hores\n1.Analitzar el material didàctic de la optativa d’habilitats socials.\n2.Observar els comportaments dels adolescents i les relacions entre iguals dins i fora de l’aula.\n3.Observar els comportaments i les relacions entre adolescents i professorat dins i fora de l’aula.\n4.Reformular conjuntament la demanda si cal.\n5.Delimitar les parts del material que caldria millorar.\nDestinataris/es: docent de l'assignatura optativa d’habilitats socials.\nA)Observació dins les aules de 3r d’ESO. (objectiu 2 i 3) L’observador entra a l’aula com a mestre de suport per a fer una activitat o un seguit d’activitats determinades (es pot fer una sessió d’observació o més d’una) per a fer una observació participant directa i descriptiva de les relacions que s’estableixen entre iguals i amb els professors en un context formal. Durant l’observació no podrà prendre notes, però posteriorment s’haurà d’omplir el full d’observació.\n-Característiques evolutives dels adolescents.\n-Característiques de les relacions entre adolescents en context formal i informal.\n-Característiques de les relacions entre adolescents i professorat en context formal i informal.\n-Anàlisi i avaluació d’un material curricular.\nB)Observació dins l’aula de l'assignatura optativa d’habilitats socials. (objectiu 2 i 3) L’observador entra a l’aula com a mestre de suport per a fer una activitat o un seguit d’activitats determinades (es pot fer una sessió d’observació o més d’una) per a fer una observació participant directa i descriptiva de les relacions que s’estableixen entre iguals i amb els professors en un context formal. Durant l’observació no podrà prendre notes, però posteriorment s’haurà d’omplir el full d’observació.\nC)Observació fora les aules (pati, cantina, passadissos...). (objectiu 2 i 3) L’observador haurà de fer varies observacions no participants directes i descriptives en diferents moments d’esbarjo al centre: el pati (observacions al pati i a la cantina), els moments entre classe i classe (observació de passadissos i aules) i els moments d’entrada i sortida al centre (observació de passadissos i entrada exterior) per tal de veure quines relacions s’estableixen entre iguals i amb els professors en un context no formal. Durant l’observació podrà prendre notes i omplir el full d’observació.\nD)Lectura i anàlisi del material didàctic. (objectius 1, 4 i 5) Es demana a la professora de l'assignatura que ens mostri tot el material que fa servir i conjuntament amb ella es fa una anàlisi i avaluació de la part del material referent a l’autoconeixement i autoestima per destacar-ne els punts forts, els febles i delimitar què caldria modificar/suprimir/introduir per millorar-lo\nINSTRUMENTS I/O TÈCNIQUES:\n-Full d’observació (observació directa no participant i descriptiva, observació directa participant i descriptiva).\n-Informe d’avaluació del material didàctic.\nFASE 2: Millora del material didàctic.\nDATA: 19, 20, 21, 26 i 27 de març.\nHORES: 34 hores.\n1.Redissenyar les parts millorables del material didàctic.\n2.Implicar els professors en el procés de millora del material.\nDestinataris/es: Docent de l'assignatura optativa d’habilitats socials i tutors/es de 3r d’ESO.\nA)Treball personal per elaborar una proposta individual de les millores en el material. (objectiu 1) A partir de tota la informació recollida (observacions i anàlisi del material) es fa una proposta de millora del material curricular de l'assignatura optativa.\n-Canvis en el material didàctic.\n-Teoria de l'assignatura optativa (habilitats socials).\n-Informació de la realitat del centre i dels seus alumnes.\n-Estratègies de comunicació amb el professorat.\nB)Reunió amb els professors implicats per exposar la proposta i permetre la seva col·laboració. (Objectius 1 i 2) Exposició del projecte i de la proposta de millora del material curricular als tutors de 3r d’ESO en una reunió de coordinació de nivells per tal de donar-los la oportunitat de participar i col·laborar en la reforma del material.\nC)Treball personal per elaborar el material didàctic definitiu. (objectiu 1) A partir de les aportacions fetes pels tutors de 3r d’ESO fetes a la reunió de coordinació de nivells s’elabora el document final del material curricular millorat.\n-Guió de la reunió.\n-Acta de reunió.\n-Document escrit del material curricular final.\n-El sistema de comunicació/trobada emprat entre el docent del crèdit variable i la resta de tutors és fluït. (MOLT/BASTANT/POC/GENS)\n-Les sessions de treball individual del docent del crèdit variable permeten concretar i fer efectius els canvis en el material. (Sí/NO)\nFASE3: Utilització del material didàctic.\nDATA: 2, 3, 9, 10, 16 i 17 d’abril.\nHORES: 12 hores.\n1.Donar a conèixer els conceptes d’autoconcepte i autoestima.\n2.Augmentar l’autoestima dels alumnes.\nDestinataris/es: Alumnes del crèdit variable d’habilitats socials de 3r d’ESO.\nACTIVITATS: (definides a grans trets, possibles canvis segons el material final)\nA)Col·loqui i treball grupal sobre els termes teòrics d’autoconcepte i autoestima. (Objectiu 1) Debat en gran grup sobre la definició, característiques, construcció, etc. dels dos nous conceptes.\n-Socialització a l’aula.\n-Dinàmiques de grup.\nB)Retrospecció individual sobre el propi autoconcepte i autoestima. (Objectiu 1) Reflexió individual i personal sobre el punt en què es troben l’autoconcepte i l’autoestima, si són positius o no, per què i si s’han de millorar o no.\nC)Exercicis pràctics per augmentar l’autoestima a partir del grup d’iguals. (Objectiu 2) Posada en pràctica de diferents dinàmiques de grup per augmentar la confiança, l’autoestima, el respecte, etc.\n-Debat / col·loqui.\n-Test d’autoestima. http://www.psicoactiva.com/tests/test4.htm\n-Els/les alumnes utilitzen adequadament els dos nous conceptes. (Sí/NO)\n-L’autoestima dels/les alumnes presenta canvis positius. (Sí/NO)\n-El comportament dels/les alumnes reflecteix més seguretat en ells/elles mateixos/es. (Sí/NO)\n-Els alumnes demostren tenir consciència de la influència que tenen sobre l’autoestima dels seus companys a partir de les interrelacions a l’aula. (MOLT/BASTANT/POC/GENS)\n-Participació activa dels/les alumnes a l’aula. (MOLTA/BASTANT/POCA/GENS)\n-Els/les alumnes utilitzen les eines de comunicació bàsiques (torn de paraula, escolta activa, no interrompre, etc.). (MOLT/BASTANT/POC/GENS)\n-Interès i motivació dels/les alumnes sobre el tema. (MOLT/BASTANT/POC/GENS)\n-S’estableixen relacions cordials entre els membres del grup. (SÍ/NO)\nFASE 4: Avaluació i proposta de continuïtat.\nDATA: 24 d’abril i 29 de maig.\nHORES: 3 hores.\n1.Valorar els canvis introduïts en el material.\n2.Valorar l’eficàcia del material a l’aula.\n3.Valorar el procés d’intervenció.\n4.Establir continuïtat, o no, al material.\nA)Reunió conjunta amb tots els professors implicats. (Objectius 1, 2, 3 i 4) Es fa una valoració global del procés seguit per a millorar el material i una valoració del propi material reconstruït.\n-Sistemes diversos d’avaluació.\nB)Entrevista amb el docent de l'assignatura optativa. (Objectius 1, 2, 3 i 4) A mitjans i al final del crèdit variable es parla amb el docent d’aquest per fer un seguiment de les conseqüències / resultats que aporta a l’aula la millora en el material curricular.\nC)Qüestionari individual pels alumnes de l'assignatura optativa. (Objectius 2 i 3) Una vegada acabada la docència de l’apartat d’autoconcepte i autoestima es passa un qüestionari a l’alumnat de l'assignatura per tal que exposin la seva opinió vers la utilitat i efectivitat de les sessions dedicades als conceptes clau d’autoconcepte i autoestima.\n-Document d’avaluació del procés d’intervenció.\n-Informe d’avaluació del material didàctic revisat.\n-Qüestionari de satisfacció per l’alumnat.\n-Grau de satisfacció dels docents implicats envers les conseqüències i els resultats que ha aportat el nou material curricular. (ALT/MIG/BAIX)\n-Les conclusions acordades permeten establir una continuïtat al material. (Sí/NO)\n-El professorat implicat es mostra satisfet amb la línia d’intervenció seguida. (MOLT/BASTANT/POC/GENS)\n-Grau de satisfacció dels docents implicats envers la metodologia i les estratègies emprades. (ALT/MIG/BAIX)\n-Els professors/es implicats han participat activament. (Sí/NO)\n-Els instruments d’avaluació final utilitzats són adequats al rol (alumne/professor) del destinatari. (MOLT/BASTANT/POC/GENS)\n-El sistema de comunicació/trobada emprat per a l’establiment de conclusions finals (avaluació final) és fluït. (MOLT/BASTANT/POC/GENS)\nPublicat per marina m. v. a 3:51 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Pla de treball\nLA MEVA DEDICACIÓ AL CENTRE\nPRESENTACIÓ DEL CENTRE DE PRÀCTIQUES II\nActivitat A) Observació dins les aules de 3r d’ESO...\nActivitat B) observació dins l’aula de l'assignatu...\nActivitat A) Treball personal per elaborar una pro...\nActivitat B) Reunió amb les professors implicats p...\nActivitat C) Treball personal per elaborar el mate...\nREFLEXIÓ ORGANITZACIÓ PROFESSIONALS PLA DE TREBALL...\nmarina m. v.


La policia de Hong Kong empra una altra vegada gasos contra manifestants - Regió7\nLa policia de Hong Kong empra una altra vegada gasos contra manifestants\nEl Govern dels EUA demana als seus ciutadans que augmentin les precaucions al país asiàtic\nLa policia llança gasos lacrimògens contra els manifestants thomas peter/reuters\nLa policia de Hong Kong va emprar ahir gasos lacrimògens per dispersar els manifestants antigovernamentals que s'havien congregat davant d'una comissaria per la negativa d'aquests per abandonar el lloc i per l'ús continuat de punters làser contra l'edifici, segons va informar el diari local South China Morning Post.\nEls fets van tenir lloc a la comissaria de Sham Shui Po, on ja hi havia hagut topades entre manifestants i les forces de seguretat en el marc de les protestes que tenen lloc des de fa setmanes a l'antiga colònia britànica.\nSegons el diari, els manifestants van aprofitar la celebració d'un festival en un centre comercial proper per cremar les tradicionals ofrenes en paper amb les quals es marca l'esdeveniment, cosa que va incloure algunes imatges de la cap de l'Executiu, Carrie Lam, així com de l'antic primer ministre xinès Li Peng.\nA més, els assistents van emprar punters làser per enfocar la comissaria des d'un pas elevat proper. Després de diverses peticions per part de la policia per tal que deposessin la seva actitud i advertint l'imminent ús de la força, un grup d'agents antiavalots van anar al pas elevat.\nNo obstant això, segons el diari esmentat, els manifestants que es trobaven davant de la comissaria no van obeir la policia, malgrat diversos advertiments, i finalment els agents van utilitzar gasos lacrimògens per dispersar-los.\nEl Govern dels Estats Units va emetre ahir un avís de viatge a Hong Kong i va demanar als ciutadans americans que «augmentin les precaucions» a causa de les manifestacions de les últimes setmanes en aquest territori xinès.\nEl departament d'Estat va indicat en la seva alerta de viatge que «des del juny del 2019 han tingut lloc manifestacions polítiques de petita i gran escala a diverses zones de Hong Kong, incloent-hi l'aeroport». «La majoria han estat pacífiques, però algunes han derivat en confrontacions o enfrontaments violents. La policia ha emprat diverses mesures de control de masses, inclosos gasos lacrimògens», va assenyalar.\nEn aquest sentit, va ressaltar que «les protestes i els enfrontaments s'han estès a barris diferents d'aquells on la policia havia autoritzat marxes o manifestacions». «És probable que continuïn aquestes protestes, que poden tenir lloc amb poc marge d'avís o sense anunci», va afirmar.


Festa Major de Valldaura, Aplec de Santa Maria de Valldaura\nEl proper dilluns 1 de maig de 2017 tindrà lloc la Festa Major (Aplec de Santa Maria de Valldaura) de l'escola terapèutica CTE Valldaura, entre d'altres, amb una missa presidida per Monsenyor Xavier Novell, bisbe de Solsona.\nAquest esdeveniment, pertanyent a l'àrea socioeducativa (dins del grup de les activitats educatives), es realitza anualment el dia 1 de maig, als espais d'aquesta escola terapèutica que, en temps reculats, fou un monestir cistercenc fundat al segle XIII.\nPrincipalment, els veïns del poble d'Olvan (Berguedà) tenien per costum fer-hi un aplec a redós de l'antiga ermita romànica de Santa Maria de Valldaura. Des d'Amalgama-7, amb voluntat de respecte a les persones, a la història i a la tradició, hem mantingut aquesta festa ampliant-la als nois i noies residents, a l'equip i als amics.\nA les 11.30 h té lloc la benvinguda per, tot seguit, tal i com mana la tradició, dur a terme una celebració eucarística, oficiada per Monsenyor Xavier Novell, bisbe de Solsona. Un cop acabada la missa, els assistents podran gaudir d'un espectacle de màgia a càrrec de Dani Màgik. Finalment, la festa es clourà amb un aperitiu i amb un torn de visites guiades al centre.\nEls objectius d'aquesta activitat són: panerai replica watches\nMantenir la tradició d'aquest aplec com a agraïment als veïns d'Olvan i al seu Ajuntament per la seva acollida.\nFer possible que el dia 1 de maig esdevingui també un dia de portes obertes per tal que totes les persones que ho desitgin puguin visitar les instal·lacions de l'escola terapèutica, així com també puguin conèixer el seu pla de funcionament.\nQue els mateixos residents siguin els encarregats de fer les visites guiades.


Empresa relacionada amb la publicitat i les relacions públiques amb més de 15 anys d'experiència en el sector. Viuen la comunicació com una part de les nostres vides i creuen que és el millor vehicle per impactar en la ment i el cor dels consumidors.\nActualment, fem petites col·laboracions relacionades amb la publicitat i la informàtica.\nÉs un equip de professionals en Psicologia Clínica, Psicodrama, Psicoteràpia Grupal i Teràpia Ocupacional especialitzats en la teràpia individual, de parella, familiar i grupal. El seu objectiu i filosofia és fomentar el benestar tant entre adults com entre nens i adolescents abordant la solució a un problema com una oportunitat de canvi i aprenentatge.\nEduca Solucions va dissenyar la seva pàgina web i realitza la gestió dels continguts d'aquesta.\nÉs una empresa dedicada a la creació i gestió d'esdeveniments esportius composta de 3 esportistes que volen compartir la seva il·lusió per la pràctica de l'esport i dels seus valors. El seu objectiu és transmetre la passió per l'esport, organitzant esdeveniments esportius com si ho feci el propi participant, sempre d'una manera professional.\nEduca Solucions va arribar a un acord amb el client per realitzar el manteniment i gestió de continguts de les seves pàgines web.


LA PANXA DEL BOU: SAN PROCÉS I D'ALTRES FACÈCIES PATRONÍMIQUES\nFa anys eren habituals uns acudits innocents que jugaven amb els noms i cognoms o amb la relació entre cognoms, com ara allò d'una senyora que es deia Morros i que es va casar amb un senyor que es deia Figa i va ser Morros de Figa. Avui això de morros de figa com a sinònim de bleda solellada crec que ha anat de baixa. En castellà era recurrent allò de la Dolores Fuertes de Barriga.\nUn acudit de la meva adolescència explicava com algú volia, per exemple, que el seu fill es digues Vicentico-años-de-paz, per allò de les celebracions commemoratives del franquisme institucionalitzat. A escola resultava habitual fer barrila amb els noms i cognoms de la gent, el meu germà i jo ens vam sentir sovint coses com ara Sal, Costa, quan ens feien anar a la pissarra.\nHe tingut alumnes amb cognoms normals als quals la resta ha donat estranyes interpretacions i personetes amb cognoms que semblava que havien de provocar la rialla i no era així. Vaig tenir una nena, molt maca i intel·ligent, que es deia i es deu dir Prado Vacas però no recordo que ningú es fumés d'ella per aquest motiu.\nUna companya de treball, de Múrcia, tenia una germana que es deia Procesa. Tota la família tenia noms que a mi en sonaven rarets, aleshores, ara ja no m'ho semblaria ja que es posen noms més estranys, per fer l'original. Fins i tot la meva amiga es feia dir un nom que no era el seu, per raons de rebuig patronímic. La cosa és que el nom de Procés existeix, tot i que segurament no va existir, coses de la religió. Jo no recordava l'anècdota però en una ocasió el senyor Junqueras el va mencionar, en defugir responsabilitats que no li pertocaven ben bé.\nPrecisament el sant fa parella amb un de ben català, Martirià, patró de Banyoles, tot i que sembla que el de Banyoles té una altra història, tan improbable com la del carceller i relativament menys antiga. Per un d'aquells pobles propers a Banyoles vaig sentir aquest nom per primera vegada, quan era petita, el duia un mosso molt ben plantat que treballava a la casa de pagès d'uns parents. Potser estaria bé recuperar això de Procés i Procesa, en relació als infants que arribin al món en aquesta època de trasbalsos polítics. Procés i Martirià, tradició dixit, van ser els carcellers de Sant Pere i Sant Pau, es van convertir, van rebre martiri a dojo i van pujar al cel, com tocava. Que el Procés Nostrat pugi o no al cel encara és una incògnita.\nEtiquetes de comentaris: evocacions, noms, Sant Procés, tradició\nConeixia un senyor que es deia: Adeodato Niño Pequeño, que era venedor i per més inri tartamut, consti que venia molt.\nOh, Francesc, és que això de vendre té relació amb un carisma especial que està per damunt de noms i la resta.\nDoncs jo ja m'irritava... perquè avui és sant Enric, em sembla... i hauria de ésser el sant d'un nebot, fill de la meva germana MªNeus a quins no veig gairebé mai. L'Enric era molt gros de petit i s'entrenava, sense ja els auspicis ni consells del meu pare Josep, campió d'Espanya a Valladolid el 1951 i que va morir el 2006, per ésser llançador, atleta.\nNo ha acabat, l'Enric, ni de fer-se gros ni de créixer més de metre setanta vui i ara estudïa enginyeria amb la seva cosina Beatriz a BCN però no m'han dit com li ha anat aquest primer curs.\nAhir, jo tenia sant Joan Gualbert (Giovanni) que havia d'ajustar comptes amb l'assassí del seu germà i el va perdonar quan es veu que ja el tenia de genolls i a punt de fer com sant Ignasi, que "va tallar molts caps". Per això m'estranyava lo de sant Procés en dia 12.\nSerà que si una cosa té el Procés, és que no serà mai sant... per bé que hi pugui tenir alguna reminiscència per allò del "The song remains de same" dels Led Zeppelin (un elepé de rock).\nPer exemple jo a n'aquest, el Jaume Torra, que li surten parents fins i tot en la residència aquí a Manresa on m'estic, l'assemblo al director de la central nuclear que dona feina al pare del Bart Simpson!; i, és clar, els catalans no quedem bé...\nEm sembla que era dimarts o dimecres que érem sant Cristòfol i santa Amèlia o Amalia, com una monja que conec, però ai! que és de una altra congregació diferent de la que m'he embarcat aquest estiu a santa Clara i no la vaig anar a felicitar. Potser Diumenge h quan vaig a missa a primera hora.\nNo recordo ara quin dia d'aquest setmana era sant Benet, festa grossa a Montserrat, devia ésser dimecres, però per dilluns ja hi havia el superior de La Cova dient-hi missa "de xuleta" (o de pissarrí... com el gol de Umtití) i com explico aquí: (https://noucanjosep.wordpress.com/2018/07/09/setmana-xiva-aprenem-el-frances-amb-el-pare-lluis/)


Miguel Ángel López (Siemens): «Aquesta crisi de les matèries primeres és més profunda que les anteriors»\nEl conseller delegat de Siemens adverteix que l’actual situació s’allargarà durant més d’un any i se superarà, «com les altres», amb un increment de la capacitat de producció\n22 de de novembre del 2021. 14:05\nMiguel Ángel López, conseller delegat de Siemens i president no executiu de Siemens Gamesa, insisteix en la importància de la digitalització de les empreses espanyoles per una qüestió de supervivència i reconeix el llast que suposa la seva mida mitjana. El directiu, nascut com a fill d’emigrants de Salamanca el 1965 a Frankfurt i educat a Alemanya, defensa que l’automoció té el futur garantit a Espanya i alerta de la gravetat de la crisi de les matèries primeres i els xips.\nLa indústria pateix la falta de semiconductors, que ha posat contra les cordes sectors com l’automoció. ¿Van veure venir la falta de xips?\nLa situació actual ningú l’havia previst. Nosaltres la vam veure abans que altres empreses perquè tenim una presència global. Jo ja he passat per cinc crisis similars i el que realment passa amb el temps és que davant un creixement de la demanda al final es genera més capacitat de producció. En aquest cas, en la indústria de semiconductors segur que es farà i la capacitat augmentarà. Aquesta situació s’allargarà un any llarg o any i mig. Nosaltres hem hagut d’augmentar els terminis d’entrega.\nVostè ha viscut cinc crisis, ¿amb quina es pot comparar l’actual de falta de xips i matèries primeres?\nAquesta crisi és més profunda que les cinc anteriors. En les altres parlàvem d’un terratrèmol a Kobe (que el 1995 va enfonsar un 25% l’índex Nikkei en 6 mesos), la crisi financera del 2008, en què hi havia un problema de liquiditat o la falta de subministrament de petroli. Sempre s’ha solucionat augmentant la capacitat de producció. Això és el que passarà. La crisi és més pronunciada perquè hi ha problemes amb els xips, l’acer, el transport, el coure o qualsevol tipus de matèria primera.\n¿Quin nivell de digitalització tenen les empreses espanyoles?\nEstan per darrere en comparació amb els països més avançats, tot i que hi ha algunes empreses que han començat a marcar el pas. El més positiu és que dins d’una indústria hi hagi una empresa tractora i que a través d’aquesta companyia es creï la necessitat que tots els proveïdors es digitalitzin.\n¿Com de digitalitzada està la indústria valenciana?\nA la C. Valenciana hi ha tres grans indústries: l’automoció, amb Ford i tots els seus proveïdors, que és un sector totalment automatitzat i que treballa en la digitalització; la ceràmica, que també està molt automatitzada i amb avenços en digitalització, i la indústria agroalimentària, on hi ha molta automatització i la digitalització va una mica més lenta. Mercadona és allà un tractor important. Mercadona no només és una empresa de retail, darrere té tot un pla industrial. L’alta exigència d’un tractor com Mercadona accelerarà la digitalització de la indústria agroalimentària.\n¿Què proporciona la digitalització?\nLa digitalització té com a objectiu escurçar els temps d’arribada dels productes al mercat, disposar d’una fabricació flexible (poder produir el que em demana en cada moment el client perquè la meva fàbrica és capaç d’escometre lots curts amb la mateixa qualitat i preu que amb l’economia d’escala) i estalvi energètic. En la ceràmica, que depèn del gas, utilitzar tota la tecnologia de digitalització per reduir un 3% el consum energètic suposa un estalvi de milions d’euros.\n¿Quina esperança de vida tenen les empreses que no s’han digitalitzat?\nEstem convençuts que si les empreses no es digitalitzen en els pròxims cinc, sis o set anys no podran sobreviure.\n¿Com està Espanya en innovació?\nEspanya està molt per darrere de les economies punteres. En inversió en R+D+I estem quatre vegades per sota d’Alemanya. Cal trobar els mecanismes per incrementar substancialment el nivell de R+D+I per ser competitius.\nVostè coneix bé els dos països, ¿per què estem tan per sota d’Alemanya en industrialització?\nHistòricament, la revolució industrial a Alemanya es va produir molt abans que a Espanya. Siemens es va fundar el 1847 i el primer que va fer Werner von Siemens (el seu fundador) va ser el telègraf i a continuació el motor elèctric. Això va ser 50 o 60 anys abans de l’arribada de la revolució industrial a Espanya. Comptem amb un desavantatge històric.\nNo obstant, els últims 35 anys Espanya ha avançat molt en sectors com l’automoció, on som el número dos a Europa. Això reflecteix molt bé que, si ens enfoquem en la indústria i fixem els incentius necessaris, les empreses venen i s’instal·len aquí.\n¿És un llast la mida de les empreses espanyoles?\nÉs un problema perquè les pimes no solen agafar escala de forma fàcil. Són empreses bones, però els falta escala. Per ser eficients en l’àmbit global necessiten escala. Per això és tan important el concepte d’empreses tractores, perquè arrosseguin aquestes pimes. La prova és que funciona en automoció, alimentació i beguda, aeronàutica i renovables.\n¿Com s’han d’aprofitar els fons europeus?\nÉs molt important reforçar les empreses tractores. Això és fonamental per a automoció, sanitat, Administració i sector naval. El procés de selecció de quins sectors s’han de cobrir està sent encertat: renovables, hidrogen verd o ciutats intel·ligents.\nJa ha esmentat dues vegades l’exemple de l’automoció, que fa la sensació que està en retirada. ¿Quin futur augura a l’automoció a Espanya amb l’electrificació?\nJo crec que l’automoció no perilla. A veure, en qualsevol país on no s’instal·lin infraestructures per posar en marxa el cotxe elèctric sí que perilla. Cal crear l’ecosistema per continuar de forma exitosa al sector de l’automoció. Som el número dos a Europa per la nostra competitivitat. Això no canviarà amb l’electrificació.\nEn aquell futur elèctric, ¿quin paper està cridant a tenir-hi el ferrocarril?\nUn paper importantíssim. El ferrocarril és la manera més sostenible de viatjar. És un transport eficient, segur i puntual. Imagini si tinguéssim el corredor mediterrani funcionant.\n¿El preocupa la falta del corredor mediterrani?\nJo crec que és imprescindible. És un dels grans projectes estratègics que necessita Espanya per augmentar la seva competitivitat. El Mediterrani té molts quilòmetres i molts avantatges pels seus ports. Hi ha un nivell d’industrialització molt alt a tota la façana mediterrània i el que fa falta és una estructura per portar les matèries primeres i treure els productes acabats. Per fer-ho el corredor mediterrani és imprescindible. No hi ha cap empresari en aquest país que pensi que el corredor mediterrani no és una prioritat absoluta.\n¿Quines oportunitats ofereixen les renovables?\nTenim un avantatge i és que Espanya és un dels països més avançats en energies renovables. Moltes empreses exigeixen que l’energia que consumeixen sigui renovable perquè volen augmentar la seva sostenibilitat. El 44% de la producció elèctrica espanyola avui procedeix de fonts renovables i el Govern s’ha compromès que el 2030 sigui el 74%. Això atraurà microindústries com els centres de dades (que són electrointensives), perquè tindran accés fàcil (i econòmic) a l’energia renovable.\nEls immigrants agafen el relleu en el sector agrari\n¿El preocupa el rebuig social dels megaparcs fotovoltaics?\nJo crec que cal fer més pedagogia. A Espanya tenim espai i sol. És el país més avantatjat d’Europa. Cal conscienciar la societat que si volem ser sostenibles i frenar el canvi climàtic hem de desenvolupar els programes fotovoltaics i eòlics. Cal transmetre les oportunitats que hi ha perquè les electrointensives decidiran la seva ubicació en funció d’un accés simple a l’energia.


Mayèutica y Teología: Jesus ens Crida\nEns Crida a Seguir-lo.\nEls evangelis són plens de relats que narren les trobades que Jesús va tenir amb les persones que se li acostaven per escoltar el seu missage: Zaqueu, Nicodem, la samaritana, el centurió romà, etc... Aquestes persones van sentir una atració especial per Jesús. La crida que van rebre per seguir-lo i imitar-lo va transformar totalment la seva vida.\nAixò no tan sonts va succeir fa molts anys, quan Jesús vivia a Palestina. També avui, com en temps passats, molts homes i moltes dones de totes les races i condicions reben aquesta crida. Són els cristians.\nEns Crida a ser "amb ell" i a complir una missió:\nLa primera cosa que fa Jesús és convidar a "viure amb Ell": Veniu amb mi, diu Jes´ús. Quan rep aquesta crida, el deixeb,e se sent estimat per Jesús i la seva vida es transforma. Zaqueu Nicodem, la samaritana i molts d'altres es van sentir estimats per Jesús i això va canviar les seves vides.\nViure amb Jesús significa estimar-lo, conèixer-lo, imitar-lo. Quan s'estima Jesús, ell es converteix en el centre de la pròpia vida. Aquesta experiència és la més important.\nAlhora, el deixeble se sent compromés amb la missió de Jesús i hi col.labora amb la seva vida.\nSaber renunciar per seguir a Jesús:\nQuan algú rep la crida de Jesús, s'adona que no val la pena viure aferrat als béns materials amb els diners o el poder. L'amor de Jesús és molt més important que qualsevol riquesa. Els primers deixebles van abandonar les xarxes per seguir Jesús. Zaqueu va retornar els diners que havia robat. L'amor de Jesús és molt més ric que qualsevol riquesa.


En primer lloc, desitgem que tots els col.legiats i col·legiades, i les vostres famílies, estigueu bé de salut.\nCom sabeu, des del 11 de Maig, la seu del COVB està oberta amb els següents criteris:\n- Es segueix mantenint el canal telefònic (93.211.24.66) i de correu electrònic (covb@covb.cat) com a preferent per les gestions i consultes col.legials.\n- L'atenció presencial a la seu del COVB tindrà el següent horari: 9-14 i 16-19 hores, i atenent a les disposicions actuals tindrà les següents característiques:\n· l'atenció al col.legiat serà exclusivament amb hora convinguda (cita prèvia). Cal reservar hora mitjançant l'adreça covb@covb.cat\n· es reserva la franja horària d'11 a 12 hores per l'atenció als col.legiats de més de 65 anys (igualment amb cita prèvia)\n· es destinarà exclusivament la planta baixa de la seu del COVB per fer l'atenció presencial al col.legiat (sense que aquesta zona tingui funcions de sala d'espera)\n- Les consultes jurídiques es mantenen per via correu electrònic o telefònic.\n- Les consultes laborals es mantenen amb Sellarés Assessors.\n- Les comunicacions institucionals es mantenen via el correu electrònic presidencia@covb.cat\nCom a novetat, en l’apartat de la venda de material, si bé es manté la prioritat de repartiment de material per missatgeria, s’habilita la franja horària de 16 a 18 hores doncs qui així ho prefereixi pugui passar a recollir les comandes a la seu del COVB, en el ben entés que es tracta sols de que qui així ho vulgui pugui recollir la comanda presencialment (la realització de la mateixa ha de ser prèvia).\nCom veieu, seguim mantenit l’objectiu de donar les màximes garanties de prevenció tant dels col.legiats com dels treballadors del COVB.


El nombre d'hipoteques del juliol cau gairebé a la meitat en relació amb l'any passat - Olot TelevisióOlot Televisió\nEl nombre d’hipoteques del juliol cau gairebé a la meitat en relació amb l’any passat\nACN.- El juliol es van signar 4.952 hipoteques sobre un habitatge a Catalunya, cosa que suposa un 46,77% menys que les 9.303 que es van signar el juliol de l’any passat, segons l’Institut d’Estadística espanyol. Aquesta reducció de gairebé la meitat d’hipoteques sobre habitatges urbans a Catalunya, ha estat similar en el conjunt de l’estat espanyol, on s’han signat 29.523 hipoteques, el 46,9% menys que les 55.570 que es van fer el mateix mes de l’any passat. En el comportament per demarcacions, destaca la caiguda del nombre d’hipoteques a Lleida, on el retrocés és del 63,65%. Barcelona és el segon territori on les hipoteques cauen més, un 50,72%, a Tarragona el 36,69% i a Girona el 33,65%.\nLes xifres indiquen que a Lleida es van signar 301 hipoteques sobre finques urbanes, mentre que el juliol de l’any passat aquesta xifra va ser de 828 hipoteques, cosa que suposa una caiguda percentual del 63,65%.\nEl retrocés del nombre d’hipoteques també es produeix, tot i que amb menor intensitat, en relació amb la reducció de la mitjana del valor de cada una de les hipoteques sobre un habitatge. Així, a Lleida, aquest juliol el valor per habitatge hipotecat va ser de 76.751 euros, un 28% menys que els 106.517 euros del juliol del 2010.\nBarcelona va ser el juliol la segona demarcació amb la caiguda més important del nombre d’hipoteques al retrocedir un 50,72%. El juliol d’aquest any es van signar a les comarques de Barcelona 3.186 hipoteques, poc menys de la meitat de les 6.465 que es van signar el juliol del 2010.\nPel que fa al valor mitjà de cada una d’aquestes hipoteques a Barcelona, l’Institut Nacional d’Estadística (INE) indica que el valor registrat aquest juliol va ser a Barcelona de 122.880 euros, un 13,36% menys que els 141.823 euros del juliol de l’any passat.\nEn relació amb el comportament de l’activitat hipotecària a Tarragona, el juliol es van signar 635 hipoteques, un 36,69% menys que el juliol del 2010 que es van fer 1.003 hipoteques.\nEl valor mig d’aquestes 635 hipoteques de Tarragona el juliol va ser de 110.271 euros, un 6,51% més que els 103.530 euros, cosa que suposa que contràriament al que ha passat a Barcelona i Lleida, on el valor dels habitatges cauen, a Tarragona la caiguda del nombre d’hipoteques va acompanyada per un increment dels preus dels habitatges hipotecats.\nPer últim, a Girona, el nombre d’hipoteques que es van signar van arribar a 830, un 33,65% menys que els 1.251 que es van signar el juliol del 2010.\nPel que fa al valor de les hipoteques signades a Girona, el valor gairebé ha quedat estancat. Així, mentre el juliol d’aquest any el valor mig va ser de 127.376 euros, el juliol del 2010 el valor va ser de 126.886, un lleuger increment del 0,39%.


Presentació - Fruits Secs Cortal\nSom una empresa familiar dedicada a l'elaboració i comercialització del pinyó pelat. El nostre origen es remunta a la dècada dels anys 1950, quan Pere Cortal, sempre amb el suport de la seva muller Àngela Miquel, comença a treballar en la recollida de pinyes de les magnífiques pinedes que disposem a les nostres contrades del nord-est de la Península ibèrica, enfront del Mar Mediterrani (Pinus Pinea).\nAl cap de pocs anys, van començar ells mateixos a trencar les pinyes i pinyons amb clova per obtenir el pinyó pelat final. Inicialment, es distribuïa arreu de Catalunya, i posteriorment a qualsevol punt d'Espanya.\nQuasi tot el treball era, en els seus inicis, manual però de mica en mica es va anar automatitzant alhora que s'anava millorant tot el procés d'elaboració. Arribats al 1996, el matrimoni, ja amb la seva filla Maria Àngels incorporada a la feina, estableix la societat Fruits Secs Cortal SL.\nActualment, jubilats els fundadors, la seva filla és qui es troba al capdavant. El procés d'elaboració actual permet oferir al mercat un pinyó que se segueix caracteritzant per la seva gran qualitat, fruit d'una acurada selecció de pinyes.


El Centre, Ateneu democràtic i progressista: Espectacle familiar amb la Cía Patawa el proper diumenge 13 de maig\nEspectacle familiar amb la Cía Patawa el proper diumenge 13 de maig\nEl Centre acollirà el proper diumenge 13 de maig a les 12.00h un altre espectacle familiar d'entrada lliure.La companyia-bebé Patawa ha acampat al bosc del petit follet Cagallufes i aquest està molt enfadat per la invasió del seu espai. Però de mica en mica el follet anirà coneixent als membres de la companyia i totes les seves cançons.\nVeurem al Trapella-Tramolla que intentant preparar l’escenari en farà de les seves, que per això li diuen trapella. Veurem a la Patawera Primera que voldrà ensenyar algunes cançons al públic per tal que pugui participar a l’espectacle, i a la Ninotaire Dundaire que omplirà el bosc de petits objectes amb el seu guant màgic; i al final, la Conta-Canta-Contes ens explicarà d’on ve aquesta paraula tan especial: Patawa!.\nTot això amanit amb un grapat de cançons, molta música, i tot el sentit del humor que es pot trobar en mig d’un bosc.A tot això en Cagallufes ja els hi haurà agafat carinyo als de la companyia, i al final... bé, però no us explicarem pas el final, oi?.\nPublicat per EL CENTRE, Ateneu Democràtic i Progressista a 10:48