L’Ajuntament d'Igualada, sobre com triar el futur model de gestió de l’aigua: “Els referèndums no serveixen per a tot”\nL’Ajuntament d’Igualada, sobre com triar el futur model de gestió de l’aigua: “Els referèndums no serveixen per a tot”\nDavant la convocatòria d’una manifestació a Igualada sota els lemes “Mulla’t per l’aigua pública” i “L’aigua és un bé comú, no un negoci”, prevista per al 27 d’octubre, el govern municipal ha volgut aquesta setmana aclarir una mica la seva posició.\nEl portaveu del govern, Jordi Pont, ha explicat que “no ens movem ni un milímetre en el nostre posicionament. En part estem d’acord amb el lema d’aquesta convocatòria, perquè compartim que la governança de l’aigua hagi de ser pública, perquè ho diu la llei, però el tema de la gestió és una altra història”.\nPont ha afegit que “nosaltres hem iniciat els tràmits per a municipalitzar el servei de l’aigua, ja que durant cent anys aquí això no s’ha fet. La llei ho obliga clarament i nosaltres el que farem serà adequar-nos a la normativa. Després ja s’estudiarà el model de gestió”.\nServei, qualitat i preu\nEn qualsevol cas, Pont deixava clar que “d’èxits i fracassos en qualsevol dels models possibles n’hi ha per triar i remenar. El que no podrem fer mai és posar en risc el servei, qualitat i preu de l’aigua”. Si bé Aigua és Vida, convocant de la manifestació i impulsora del debat a tot el país, demana que sigui la població la que triï quin model de gestió voldrà per al servei d’aigua, a través d’un referèndum, Pont té clar que “els referèndums no serveixen per a tot, no hi ha una solució màgica”.\nRecordem que diverses entitats de la comarca de l’Anoia s’han unit per convocar una manifestació d’abast comarcal perquè la ciutadania i els partits polítics es mullin per la gestió pública de l’aigua. La manifestació, que tindrà lloc a Igualada el dissabte 27 d’octubre a la tarda, començarà a la Plaça del Rei a les 18.30h i finalitzarà a la Plaça de l’Ajuntament. Les entitats convoquen a la ciutadania d’Igualada, Vilanova del Camí i la Pobla de Claramunt, municipis on la gestió es du a terme de manera irregular perquè no hi ha contracte de concessió, i també a la ciutadania de Piera i Masquefa, on el contracte de concessió acaba el 2022. Així mateix, les entitats convocants també convidem a tota la ciutadania de la resta de municipis de la comarca de l’Anoia a sumar-s’hi. També s’ha fet una crida a diverses entitats similars del país a sumar-se a la manifestació.\nArticle anteriorSetembre: temps de canvis, il·lusions i nous projectes\nPròxim articleLa Policia Local de Masquefa deté a 4 persones per un robatori en una gran superfície comercial


CONDICIONS GENERALS D'ADMISSIÓ EN PROGRAMES D'ENSENYAMENT EN LÍNIA\nLa persona que desitgi cursar estudis en la modalitat en línia ha d'omplir el formulari d'inscripció de la web i adjuntar a la inscripció la documentació següent: un curriculum vitae, fotocòpia del DNI, passaport o targeta de residència i una fotografia en format digital. Aquesta documentació s'ha d'enviar en format digital a l'adreça electrònica del programa o, si no és possible, per correu postal.\nEl sol·licitant rebrà, a través de correu electrònic, la confirmació de la recepció de la seva inscripció i les indicacions pertinents per acabar el procés de matriculació i informació sobre les dades econòmiques necessàries per procedir al pagament de la matrícula.\nSi l'estudiant no fa efectiu el pagament de la quantitat assenyalada en el període que se li indiqui, s'entendrà que renuncia a la seva plaça, per la qual cosa la UIC anul¿larà la sol¿licitud de plaça efectuada.\nUna vegada realitzada la matrícula en la forma indicada, si el curs no arribés a impartir-se per falta d'inscripcions, la UIC tornarà íntegrament al candidat l'import de la matrícula.\nSi una vegada satisfeta la totalitat de l'import de la matrícula per part de l'alumne, aquest renunciés a la seva plaça abans d'iniciar-se el curs, la UIC, a petició prèvia de l'interessat per escrit raonat i dirigit a la Secretaria General de la universitat, i sempre que la plaça esmentada pogués ser coberta per un altre alumne, li tornarà l'import de la matrícula descomptant el 20% en compensació pels perjudicis ocasionats.\nEn cap cas no es tornarà l'import de la matrícula quan l'estudiant comuniqui la seva voluntat d'abandonar la plaça una vegada començat el programa.\nL'estudiant manifesta el seu total consentiment a les clàusules anteriors per a la formalització de la matrícula i la reserva de plaça en el programa\ndata d'inici 01/03/2021\npreu = 550,00 € (4 crèdits a 137,50 €/cr.)\ntelèfon o mòbil *\ninstitució de procedència: escola, universitat, institut, fundació, empresa...


Ensemble d´Arts & Neopercusión ofereix un concert a Rafelbunyol – Les Bandes de Música\nEnsemble d´Arts & Neopercusión ofereix un concert a Rafelbunyol\nDins de la programació del RafelFestival el dissabte 1 de desembre tindrà lloc un concert de música contemporània a càrrec de l’Ensemble d´Arts & Neopercusión. El concert estava previst inicialment per al 21 d’octubre però s’haver de suspendre per problemes meteorològics.\nEnsemble d´Arts & Neopercusión\nFundat el 2012 pel seu director artístic Miguel Ángel Berbis i amb seu a l’Auditori de Rafelbunyol (València, Espanya), és una de les formacions més vanguardistes en l’actual panorama de la música electroacústica a Espanya. Format per solistes de gran trajectòria internacional, molt compromesos amb la música de nova creació i les noves tecnologies aplicades a ella, l’Ensemble d’Arts compta al seu repertori obres tant de solista com de conjunt, alternant als seus programes obres d’artistes de reconegut prestigi amb nous talents emergents, la qual cosa permet la posada en escena de propostes molt versàtils i atractives per a l’oient. Entre elles cal ressaltar diverses produccions originals com són els projecte en trio Electro Spanish Sounds i Electroacustic Solist Works Sèries, els projectes de ensemble Ausiàs March i el Foll Amor y Fantasia Canina, o el projecte didàctic El viatge de Nena.\nEnsemble d’Arts és a més grup resident i organitzador del Rafel Festival, un Festival internacional anual en què participen alguns dels Ensembles i solistes més representatius de l’escena contemporània nacional i internacional, i que pertany a la Xarxa Internacional de Festivals de Música de Nova Creació Zenet com a membre fundador.\nUna nit amb grans mestres de la música al TAC de Catarroja\nConcierto de Gautier Capuçon en el Palau de la Música


IB3 | Vicente Moreno i Lago Junior, cimera a Son Bibiloni\nPortada > esports > Vicente Moreno i Lago Junior, cimera a Son Bibiloni\nVicente Moreno i Lago Junior, cimera a Son Bibiloni\nDissabte va ser la primera vegada en tres temporades que l'extrem ha quedat sense disputar ni un minut de partit per decisió tècnica\nVicente Moreno i Lago Junior tenen una relació que va més enllà d’allò purament futbolístic. El de Costa d’Ivori sempre ha parlat del tècnic com una cosa semblant a un pare. Ara, aquesta relació ha viscut un nou episodi. Per primera vegada en tres temporades, Moreno ha deixat Lago fora de l’onze titular i tot el partit sense jugar. El tècnic sap que Lago no és un jugador més i avui ha volgut donar explicacions a l’extrem. Ho ha fet en una llarga conversa damunt la gespa de Son Bibiloni.\nLago ha tengut l’oportunitat de dir-hi la seva però majoritàriament només sentia mentre mirava als ulls al tècnic. No ha estat una conversa pujada de to ni molt manco. Moreno sempre d’esquenes a les càmeres ha dut la veu cantant. Sembla que li dona explicacions però també que cerca motivar Lago.\nCom deim, és un capítol diferent a una història que fins ara era de color de rosa. Des de Segona B fins a dedicar-li un gol contra el Madrid. Tot era idíl·lic. A Segona B, més enllà de la intrascendent eliminatòria contra el Rayo Majadahonda, Lago només va sortir de la banqueta una vegada. A Vila-real, el dia que reaparexia de la seva lesió al genoll.\nL’any passat a Segona, Lago mai no va trepitjar la banqueta en tota la temporada. I enguany a Primera dues vegades i totes dues per molèsties. Tot i això, va jugar. Ho va fer contra el Betis i va marcar de penal. Moreno va forçar i es va perdre la següent jornada. Va reaparèixer a Vigo on va ser protagonista a la jugada que suposà el gol de l’empat.\nDissabte, per tant, per motius tènics Lago va ser suplent i tot i escalfar va quedar inèdit per primera vegada com a jugador del Mallorca\nArriba el moment de canviar d’hora: a les 2 seran les 3\nEs redueix la contaminació per mor del COVID-19\nEls pobles de Mallorca s’organitzen per demanar la col·laboració ciutadana o oferir nous serveis\nLlucmajor autoritza desplaçar-se al Ratolí Pérez\nPreocupació al sector del camp per les noves mesures de seguretat que s’han d’implementar als mercats pagesos\nEstat d’alarma: detenen sis persones per desobediència\nEmaya fa net els carrers de Palma amb aigua i lleixiu arran del coronavirus\nNatalia Romero, l’atleta i fisioterapeuta que somia amb Tòquio\nTotes les competicions estan aturades i al tartan tampoc no hi ha data de tornada per als atletes que aparquen...\nUshuaïa i Urbia també s’acolliran a l’ERTO\nLa superlliga de voleibol ha finalitzat i cap dels dos clubs no tendrà ingressos als pròxims mesos\nL’UD Eivissa renova Gonzalo fins el 2021\nEl central és un dels capitans de l'equip\nLa Penya Esportiva presenta un ERTO\nLa mesura afecta, entre d'altres, els jugadors i cos tècnic de l'equip de 2a Divisió B


Erasmus en el Territori - Oberta inscripció en web\nInici > Erasmus en el Territori - Oberta inscripció en web\nPeríode de l'esdeveniment: De 5 de de setembre de 2018 a 29 de de setembre de 2018. Dilluns, dimarts, dimecres, dijous, divendres, dissabte i diumenge de 00:00 a 00:00.\nLloc de realització: Albufera, Bocairent, Els Alforins i Xàtiva\nLa Universitat de València, a través del Vicerectorat de Projecció Territorial i Societat i el Vicerectorat d'Internacionalització i Cooperació, continua amb el programa Erasmus en el Territori. En aquesta 6a edició ha organitzat uns itineraris formatius que permetran mostrar alguns municipis valencians referents de la seua cultura i el seu patrimoni.\nAquests itineraris estan destinats als estudiants del programa Erasmus de la Universitat per al curs 2018- 2019. Les rutes, dissenyades amb la participació dels ajuntaments corresponents, es caracteritzen per la seua vocació formativa, en les quals es pretén il·lustrar als estudiants del Programa Erasmus sobre els valors patrimonials, culturals i paisatgístics de la geografia valenciana. Per a açò es proposen rutes que descobriran les excel·lències del litoral i de l'interior valencians, els atractius que reuneixen els seus pobles i ciutats o les singularitats dels seus paisatges.


De trens, presidentes i finançament - Levante-EMV\ndavid casanova 01.08.2016 | 04:15\nFa uns dies llegia en un periòdic provincial l'article d'un polític popular castellonenc que instava els lectors a criticar a tots aquells catalans que es manifestaven per reclamar un millor finançament de Catalunya. Aquest polític al·legava que Catalunya estava molt millor finançada que el País Valencià ("Comunidad Valenciana" per a ell) i és per això que no tenien cap sentit les protestes dels catalans. Això és l'únic que ha fet el Partit Popular tots aquests anys, dur el problema als veïns del nord, així com més dividits estiguem els valencians, millors resultats electorals aconsegueixen, i quan ens ha visitat algun membre del govern, dos palmadetes a l'esquena acompanyat d'un somriure d'orella a orella.\nEl que va passar fa uns mesos amb l'empresariat valencià ens va sorprendre a tots, ja que després d'anys i anys de silenci, per fi van gosar obrir la boca, això sí, molt poquet, per criticar la mancança d'inversions del govern de Mariano Rajoy al País Valencià. De vegades als gossos, els seus amos, els van tirant una llonganisseta de tant en tant per tal de tenir-los calladets, malgrat ser del tot insuficient per a ells, els pobres animals es conformen. Però quan arriba el dia que ja no els donen la llonganisseta, els pobres no paren de mormolar de fam. Una cosa pareguda ha passat amb els empresaris valencians, però aquests quan van tindre l'amo (Montoro) a casa, malauradament es van mostrar més submisos que mai. Van tindre l'oportunitat de cantar-li les quaranta igual com fa pocs dies el Consell valencià amb la visita d'Ana Pastor, ministra d'Obres Públiques en funcions i no ho van fer.\nL'actitud de l'aleshores ministra d'obres públiques va ser del tot decebedora, es va passejar pel nostre territori com un rei que torna de guanyar la guerra i espera les aclamacions dels seus súbdits. Ens va dir mentida rere mentida, ens va dir que les obres del corredor mediterrani estaven en marxa i fins i tot es va atrevir a dir que les obres del tercer fil anaven segons allò esperat i que tindríem l'AVE en la data marcada. És possible que aquesta senyora no recorde que la data marcada en primer lloc va ser el darrer 2015? I després de tot açò, què? Què els passa als polítics que incompleixen amb la ciutadania? A aquesta senyora, donar-li un premi i nomenar-la, ni més ni menys que presidenta del la cambra baixa amb l'ajut de Ciudadanos, el partit que venia a fer política i no a parlar de sillons. Des de València, el partit d'Albert Rivera es frega les mans ja que no tindrem el corredor mediterrani però tindran 2 sillons a la mesa dels Congrés, després d'haver aconseguit uns resultats molt roïns en comparació als del 20D.\n"Política es política" pensarà (si alguna vegada ho ha fet) Toni Cantó, el benestar i prioritats dels ciutadans i les ciutadanes valencianes és del tot secundari.\nAleshores i després de tot açò, tornant al tema del finançament, un servidor es pregunta: què hem de fer nosaltres els valencians amb l'infrafinançament i l'espoli fiscal per part de l'estat? Segons aquest polític, dir als catalans que no es queixen perquè reben més diners que nosaltres.\nI és que jo crec que els catalans fan molt bé en reclamar un millor finançament, ja que igual que nosaltres, aporten més a l'estat espanyol del que els retorna a les seues butxaques i que nosaltres el que hauríem de fer no és criticar els catalans, sinó exigir a l'estat espanyol un millor finançament per als valencians i les valencianes, ja que per un costat i per l'altre ens deixen d'arribar cada any sis mil milions d'euros. Alcem-nos i lluitem, diguem prou, ja que asseguts al sofà de casa no es solucionaran els problemes econòmics.


Inauguració de luxe i inèdita per al Som Cultura Popular - Tornaveu\nDivendres, 26 de gener de 2018 10:20h\nAl recinte de la Fabra i Coats del barri de Sant Andreu ja es respira germanor, ganes de participar i de mostrar a la ciutat de Barcelona i, per extensió a tot Catalunya, les grans xarxes que és capaç de crear la cultura popular. Des del dijous 25 de gener fins al diumenge 28 s’hi celebrarà la segona edició de la mostra Som Cultura Popular.\n“Cal que mostrem importància de crear xarxes i estructures”, ha exposat el conseller de Cultura, Lluís Puig, des de Brussel·les, en un vídeo que s’ha projectat en la inauguració del Som Cultura Popular. Visiblement emocionada, Maria Àngels Blasco, directora general de Cultura Popular, Associacionisme i Acció Culturals, ha destacat el compromís ciutadà, gràcies al qual han rebut més de 100 propostes per a participar al Fòrum de la Cultura i l’Educació, que tindrà lloc dins del marc del Som Cultura Popular, com una secció paral·lela que aprofundirà, a través de debats, en l’àmbit de l’educació, eix vertebrador de la segona edició de la iniciativa.\nCarles Sala, director de Cultura de Proximitat de l’Institut de Cultura de Barcelona, ha destacat la bona notícia que és per al món de la cultura popular aquesta segona edició del Som Cultura Popular, i ha agraït la dedicació de Francesc Fabregat, cap de cultura popular de l’Institut de Cultura de Barcelona, veritable alma mater del projecte. “La cultura popular està en ebullició, i el gran nombre de propostes que s’han rebut ja és un símptoma d’èxit de la iniciativa”, ha destacat Laia Ortiz, regidora del districte.\nL’última festa major de Gràcia en llibertat\nA banda dels obligats discursos inaugurals, tots ells mesurats en la llargada, la inauguració del Som Cultura Popular ha aportat un espectacle inèdit que ha fet caure en un estat d’hipnotisme al públic assistent. S’ha projectat, després d’una introducció amb el director del Museu Etnològic Josep Fornés, l‘historiador Manel Pérez, el músic Joan Gómez i Montserrat Garrich, encarregada de l’arxiu de l’Esbart Català de Dansaires, un film domèstic de Francisco Rojo, sobre la Festa Major de Gràcia de 1935. L’última festa en llibertat, ja que un any després la Guerra Civil ho destruiria tot. La projecció ha comptat amb la música en directe del piano d’Òscar Igual, fruit d’un procés d’investigació que ha realitzat el músic Joan Gómez per tal que acompanyessin al documental músiques de l’època en la seva primera part, dedicada a mostrar els carrers guarnits, que podien mirar de fit a fit als que es realitzen actualment; i en la segona part, en la qual es veuen dansaires ballant, s’escoltessin les cançons populars que en aquell 1935 haurien ballat els dansaires de l’enregistrament. “A través dels balls que mostren les imatges, evidentment sense so, hem endevinat quin tipus de cançó era”, exposa Gómez.\nLa projecció ha permès un viatge en el temps, no només a través de les imatges, sinó també per la música que ha sonat en directe, tal com es feia a les pioneres projeccions de cinema, abans que a la pel·lícula de cel·luloide s’hi incorporés una banda de so. Del document ha destacat també el vestuari dels dansaires, vestits de gala de l’època, però no amb el típic vestit català que associem a la dansa dels esbarts. Amb aquest vestuari, en acabar la projecció dues parelles de l’Esbart Català de Dansaires han recreat alguns dels balls del documental: el ball pla i el ball de nans nous de Berga.\nPer tancar aquesta sessió inaugural s’ha comptat amb la presència de Teresa Rojo, filla de Francisco Rojo, i neboda del coronel republicà Vicente Rojo, que ha recordat com quan ella tenia 11 anys el seu pare editava el documental. Amb una envejable nitidesa intel·lectual, als seus 93 anys, ha explicat que va haver de patir l’exili que la va portar a establir-se dels 17 als 22 anys a Mèxic, on el seu germà va esdevenir un pintor reconegut.\nLa jornada inaugural, la qual a més de fer una picada d’ullet a la celebració del bicentenari de la festa major de Gràcia, ha ofert un document inèdit i impossible de veure enlloc més. De ben segur que al llarg del Som Cultura Popular, incloent-hi la secció paral·lela del Fòrum de l’Educació i la cultura Popular, oferirà moments (conferències, actuacions, presentacions) que valdrà la pena viure.


El canvi climàtic reduirà la producció de cervesa i la farà més cara - Empordà\nL'escalfament global disminuirà les collites d'ordi, el cereal bàsic per aquesta beguda\n16·10·18 | 09:24\nUna de les begudes més comuns. GETTY\nEls aficionats a les "Ambrée", "lager", "ale", "pilsen" i altres tipus de cervesa s'han de preparar per enfrontar-se a l'escassetat: el canvi climàtic amenaça amb disminuir de forma dràstica la producció d'ordi, el cereal de l'origen de les bones maltes per a la seva producció.\nEls fenomens climàtics extrems que afecten aquest cereal provocaran que la beguda alcohòlica més popular del món es torni més rara i més costosa, segons un estudi publicat aquest dilluns.\n"Una caiguda de la producció mundial d'ordi significa una caiguda encara més gran de la producció cervesera", va assenyalar Dabo Guan, professor d'Economia del canvi climàtic a la universitat d'East Anglia (Norwich, Gran Bretanya), destacant que "els cultius de més alta qualitat són els més sensibles". Només l'ordi de la millor qualitat (menys del 20% de la produïda a nivell mundial) es dedica a la producció de cervesa.\nSi l'escalfament global continua al ritme actual, els principals fenomens adversos (sequeres, onades de calor de gravetat inusitada) afectaran en aquest segle a cadascuna de les principals àrees de cultiu d'ordi almenys un cop l'any, el que provocarà una caiguda del 16% de la producció mundial de cervesa.\nAixò és l'equivalent al que es beu en un any als Estats Units actualment, van calcular els investigadors en el seu estudi publicat a Nature Plants. La mitjana dels preus es duplicarà com a resultat d'aquestes crisis.\nA l'escenari més optimista possible (amb un gran descens immediat de les emissions de gasos d'efecte hivernacle, que no és per a res el camí pel qual es transita actualment), uns 20 fenomens climàtics majors afectarien les regions on es conrea ordi fins al 2100, el que reduiria la producció mundial de cervesa al 4% i augmentaria el seu preu en un 15%.\nAlguns països es veuran particularment afectats, d'acord a l'estudi. Entre les vint principals regions consumidores (per càpita) actualment es troben Europa, Estats Units, Nova Zelanda i Austràlia.\nEls principals exportadors d'ordi del món són Austràlia, França, Rússia, Ucraïna i l'Argentina, seguits per alguns altres països europeus. Els grans importadors són la Xina, Aràbia Saudita i l'Iran, seguits per tres monstres cervesers, Holanda, Bèlgica i Japó.\nEn un món en el qual el clima també amenaça reduir la producció i el valor nutricional d'altres cereals, com el blat, el blat de moro i l'arròs, l'ordi també podria dedicar-se de manera prioritària per a l'ús alimentari. "El canvi climàtic podria reduir la disponibilitat, estabilitat i l'accés als 'béns de luxe'", afirma Guan.


- Aprenem a fer servir el forn - Bonpreu\nAprenem a fer servir el forn\nEsteu reformant la casa i no sabeu quin tipus de forn comprar, o simplement us agradaria desxifrar per a què serveix cada funció de cocció? Us ho expliquem tot sobre com cuinar al forn.\nEl forn és un electrodomèstic que forma part de la majoria de cuines, però sovint passa, que no dominem del tot les funcions que ens ofereix. El més habitual és escalfar per dalt i baix i oblidar-se de totes les altres opcions per estalviar-se maldecaps. Sabíeu que si trieu la funció més adequada per la vostra recepta, obtindreu un plat molt més saborós? Per exemple, en cuinar peix al forn, és millor posar el ventilador per evitar que el vapor s’estanqui. Traieu-vos la mandra i apreneu a cuinar al forn com uns autèntics xefs.\nCom utilitzar el forn?\nCalor inferior. L’escalfor inferior és molt utilitzar per mantenir els aliments amb calor tan bon punt estan cuits. Per exemple, si es fa una barbacoa, es pot encendre el forn amb aquesta opció i posar la carn cuita a dins per evitar que es refredi. També es pot usar per fondre formatges o xocolates al bany maria.\nCalor a dalt i baix. Aquesta és la funció tradicional per excel·lència. Amb la calor superior i inferior podem coure rostits sense que quedin secs. Això sí, caldrà no tenir pressa perquè es necessitarà més temps.\nLa majoria dels forns tenen dues opcions de grill: suau i fort. Es configura el suau quan la peça de menjar és més fina o quan es vol una cocció menys agressiva. En canvi, el grill fort s’utilitza per talls grans, coccions ràpides o torrades. A més, com el mateix nom indica, amb qualsevol dels dos modes es pot gratinar.\nLa funció ventilador del forn serveix per evitar que els vapors quedin estancats. És a dir, el que fa és moure l’aire. És molt adequat cuinar al forn amb ventilador grans peces de carn, peix, verdures i pizzes amb vegetals, ja que són aliments que contenen molta aigua. També es pot utilitzar quan es redueixen salses.\nPer descongelar bé un aliment, i no de qualsevol manera al microones, els forns disposen d’una funció específica. Aquesta opció genera calor constant i suau que ajuda a descongelar sense perdre sucs. L’ideal és posar la safata a la meitat del forn amb l’aliment a descongelar al mig.\nQuins tipus de forn existeixen?\nSi heu de comprar un nou forn, considereu aquests aclariments sobre les diferències entre models:\nForn convencional. Es tracta del forn més comú a les llars catalanes. La seva única funció és escalfar l’aire a més o menys temperatura mitjançant les resistències de la part superior i inferior. És el de tota la vida.\nForn-microones. Aquest electrodomèstic combina les opcions del forn amb les del microones. Perfecte per cases petites amb poc espai.\nForn multifunció. A diferència del forn convencional, en el forn multifunció es poden cuinar receptes més complexes. És més car que el bàsic, ja que disposa de programes de cocció com el ventilador.\nForn pirolític. És genial pels amants de la gastronomia que cuinen habitualment al forn, ja que el forn pirolític disposa de l'opció de neteja per piròlisi. Es tracta d'un procediment en què el forn s'escalfa a 500º durant una hora. D'aquesta manera carbonitza la brutícia i permet acabar de netejar fàcilment amb un drap. Com el forn arriba a temperatures altes, la majoria d'aparells d'aquest tipus estan fabricats amb 3 vidres de protecció. Per tots aquests motius, és més carn que qualsevol altre forn. És per això que instal·lar un electrodomèstic d'aquesta complexitat dependrà només del tipus de gastronomia que practiqueu.\nForn amb vapor. El forn amb vapor és d’ús professional, tot i això, alguns aficionats a la gastronomia també se’l compren perquè ofereix les possibilitats de tots els anteriors, amb l’afegit del vapor. Val a dir que alguns forns pirolítics també la inclouen. Normalment tenen un calaix per posar l’aigua, així s’evita l’enrenou de posar una safata amb aigua al forn. El vapor va molt bé per cuinar aliments sense perdre sabor, textura i color, ja que manté la humitat dels productes.\nForn de gas. Cuinar al forn de gas és més eficient energèticament, però suposa una inversió inicial més gran. Clar, a la llarga surt a compte. Aquest tipus de forn també te l’avantatge que genera més humitat que l’elèctric, ja que la combustió de gas genera una calor més humida. A més, emet menys gasos d'efecte hivernacle.\nForn de llenya. Finalment, trobem el forn de llenya. Més que un electrodomèstic, podríem dir que és un espai tancat que s’escalfa per la calor del foc. Aquí no hi ha resistències, sinó llenya que crema. És molt estrany instal·lar-lo en una casa, però si disposeu d’espai i us agrada cuinar pizzes o pa com es feia antigament, endavant! Sorprendreu a tothom i obtindreu un sabor de restaurant!\nArola Vila - Data de publicació 15/11/19\nRecepta de paté de llenties vermelles amb sardines\nRecepta de paté de llenties vermelles amb sardines, ingredients per a 4 persones: ...\nArola Vila - Data de publicació 21/11/19


L’Ajuntament de Moncofa entregarà estovalles a bars i restaurants per a promocionar els recursos del municipi – Ayuntamiento Moncofa\nL’Ajuntament de Moncofa entregarà estovalles a bars i restaurants per a promocionar els recursos del municipi\nLola Alós: “Ajudem l’hostaleria alhora que posem en valor este estiu els espais més emblemàtics del poble”\nL’Ajuntament de Moncofa distribuirà estovalles individuals d’un sol ús als bars i restaurants, amb les quals promocionarà este estiu els recursos més atractius del municipi. La Regidoria de Comerç ha impulsat esta iniciativa, en la qual combinarà una ajuda amb material gratuït per a la hostaleria del poble amb material d’un sol ús per a garantir la seguretat sanitària, amb el foment turístic del municipi entre els visitants.\nLola Alós, regidora de Comerç, ha assegurat que “el nostre objectiu és ajudar els xicotets propietaris i propietàries dels bars i restaurants de Moncofa assumint el cost d’este material, però també imprimirem en les estovalles imatges dels espais més emblemàtics del poble i les platges i així aprofitarem estos suports per a la promoció turística del poble. De fet, apareixeran amb l’etiqueta #visitmoncofa”.\nLa regidora de Comerç ha explicat que “l’equip de govern que dirigeix Wences Alós hem estat al costat dels xicotets empresaris i empresàries del sector turístic i hostaler en estos moments tan durs provocats per la crisi sanitària. Per això, ara que sembla que podem estar en la senda de la recuperació, volem continuar donant-los suport per a tractar de fer més fàcil el seu treball, assumint el cost d’estes estovalles d’un sol ús que ja de per si han d’utilitzar habitualment per a garantir una major seguretat”.\nAixí, es tracta d’una campanya dirigida als bars i restaurants de Moncofa per a repartir estovalles individuals d’un sol ús amb imatges de llocs emblemàtics del poble i de la platja. Està previst realitzar esta campanya promocional i de suport al xicotet empresariat hostaler de cara a la temporada d’estiu, que és quan hi ha més visitants en el municipi. Està previst imprimir 20.000 estovalles amb esta acció, que l’Ajuntament de Moncofa subministrarà gratuïtament a tots els bars i restaurants que així ho vulguen.\nSuport continu als autònoms i els xicotets empresaris\nCal recordar que l’Ajuntament de Moncofa, amb l’alcalde Wences Alós Valls al capdavant, té com a objectiu prioritari per a enguany ajudar els autònoms i xicotets empresaris del poble a mantindre actius els seus negocis i a garantir tots els llocs de treball que estan en perill per culpa de la crisi del coronavirus. Per això, una vegada que el més greu de la pandèmia sanitària està ja passant, centrarà els esforços a generar activitats que permeten recuperar la major normalitat possible, però complint en tot moment les normes i mesures de seguretat que s’establisquen.\nWences Alós Valls, alcalde de Moncofa, té molt clar que “és fonamental que tots recuperem la normalitat, en la mesura que ho vagen permetent les circumstàncies. I amb eixe objectiu ja vam plantejar per a 2021 uns pressupostos que se centraren en garantir la seguretat sanitària en el municipi, però deixant un marge d’actuació per a impulsar iniciatives d’oci, activitats públiques i ajudes directes als autònoms i xicotets empresaris, que són els principals protagonistes de la recuperació de l’ocupació una vegada que puguem superar esta crisi”.\nTres línies d’ajudes directes a autònoms i xicotets empresaris\nPer a això ha aprovat un pressupost de fins a 130.000 euros que ha aconseguit gràcies a l’eliminació total del deute de l’Ajuntament amb els bancs l’any passat, fruit de la bona gestió de l’equip de govern. Gràcies a això ha impulsat ja tres línies d’ajuda directa als autònoms i xicotets empresaris.\nLes dues primeres les va impulsar en solitari i en la tercera, l’Ajuntament de Moncofa ha tancat ja el termini per a presentar la documentació per a sol·licitar l’ajuda ‘Resistir’, per a autònoms i petites empreses que s’han vist perjudicats per les restriccions a causa de la pandèmia pel coronavirus. Fins a 74 comerços i empreses perjudicades han sol·licitat esta ajuda conjunta que ofereixen l’Ajuntament de Moncofa, la Generalitat i la Diputació.\nDolors\t2021-06-16T13:26:53+00:00\t16/06/2021|Categories: Actualidad|


Presentació de la Guia “UNA PROPOSTA DE LES PERSONES REFUGIADES PER A LA INCLUSIÓ" | Museu d'Història de València\nPresentació de la Guia “UNA PROPOSTA DE LES PERSONES REFUGIADES PER A LA INCLUSIÓ"\nEl dia 20 de juny se celebra, com cada any des del 2001, el “Dia Mundial del Refugiat”, una crida a la solidaritat cap a totes aquelles persones a tot el món que s'han vist obligades a fugir de les seves llars.\nLa Fundació Assemblea de Ciutadans i Ciutadanes del Mediterrani (FACM) presentarà el pròxim dia 27 de juny, a les 19 h., en les sala d'usos múltiples del Museu d'Història de València (MhV), la GUIA: “UNA PROPOSTA DE LES PERSONES REFUGIADES PER A la INCLUSIÓ”, publicació que s'emmarca en el projecte “Educació en drets humans, com a eina d'inclusió de les persones refugiades”.\nEs tracta d'una publicació de caràcter propositiu que recull les bones pràctiques d'inclusió des de la perspectiva de les pròpies persones refugiades que han participat en el projecte, i que podrà ser usada per les administracions públiques, organitzacions i institucions civils, entre altres. La iniciativa compta amb el suport del Ministeri d'Afers exteriors i Cooperació d'Espanya.\nLes propostes sobre inclusió i promoció dels drets humans, en concret de les persones refugiades, solen plantejar-se sovint al marge dels propis afectats. El projecte de la FACM es basa en l'educació en drets humans com a eina d'apoderament: les persones refugiades viuen una experiència dramàtica on la pèrdua dels drets fonamentals queda més que patent. D'una altra part, un altre dels àmbits d'actuació preferent d'este projecte és la lluita contra la xenofòbia i altres formes d'intolerància que es puguen generar en les societats d'acolliment.\nÉs per això que el projecte té un objectiu d'apoderament de les persones refugiades que en ell participen a través del coneixement dels seus propis drets, podent arribar a ser líders de les seues pròpies comunitats no solament ajudant altres persones refugiades sinó contribuint en les seues societats d'acolliment com a exemples de resiliència i com a membres actius d'una societat multicultural.\nAmb este propòsit s'ha creat esta publicació, que recull propostes d'inclusió des de la pròpia vivència de les persones refugiades participants. 14 protagonistes procedents de 14 països de la conca mediterrània que, en col·laboració amb persones expertes en migració, així com amb representants de les principals organitzacions espanyoles que treballen directament o estan implicades en l'atenció a persones refugiades (CAR-Mislata, CEAR, Creu Roja, ACNUR, UNRWA, Universitat de València, … entre altres), elaboren propostes per a millorar els processos d'acolliment i refugi, i amb ells la inclusió.\nEl desenvolupament del projecte en el qual s'emmarca la guia (“Educació en DD.HH. com a eina d'inclusió de les persones refugiades”), compta en la seua presentació amb el MhV com a amfitrió, i és a més una activitat que reforça la línia de treball per la multiculturalitat i la convivència de la FACM al costat de tots els protagonistes i entitats que participen i col·laboren amb el projecte.\nLola Bañon, periodista i directora del projecte\nFelipe Perales, director del Centre d'Atenció a Refugiats de Mislata\nJavier Martí, director del Museu d'Història de València\nJadi Kicheva, va arribar com a refugiada i actualment és mediadora intercultural de Creu Roja, i\nMariam Barouni, representant de CEAR-PV\nLa FACM, Fundació Assemblea de Ciutadans i Ciutadanes del Mediterrani és una xarxa que promou el diàleg, la proposta i l'acció ciutadana. La Fundació ACM fomenta els valors democràtics de llibertat, pau i respecte a la diversitat, així com la responsabilitat ambiental al Mediterrani. La FACM està compromesa amb el sorgiment d'una comunitat dels pobles del Mediterrani.\nLa publicació es podrà consultar i descarregar de forma gratuïta en la web de la Fundació ACM una vegada finalitze la presentació.\nL'entrada a l'acte és lliure, limitada a la capacitat de la sala.


ECAS reclama més inversió social i polítiques públiques transformadores | Taula d'entitats del Tercer Sector Social de Catalunya\nAlerta que cal donar resposta a l'impacte social de la pandèmia amb mesures transformadores.\nDavant d'això, ECAS demana que "la propera legislatura suposi un punt d’inflexió en les polítiques socials i, més enllà de respondre a les necessitats del moment, posi les bases per a un nou paradigma en l’atenció a les persones i les polítiques de benestar". A més, exigeix que les diverses administracions i instàncies públiques es coordinin deixant de banda partidismes per garantir els drets de la població i treballar per la sostenibilitat social i mediambiental. Les entitats socials plantegen la necessitat d'abordar les causes estructurals de la pobresa i les desigualtats actuant des de la prevenció, el compliment dels drets i la redistribució de les riqueses, i de repensar el sistema productiu, de relacions i de cures posant la vida al centre.\nEl document defensa que cal ampliar la cobertura de la Renda Garantida de Ciutadania, millorar-ne la coordinació i compatibilitat amb l'Ingrés Mínim Vital, i agilitzar-ne i simplificar-ne el procés administratiu. Reclama també una transformació estructural del sistema fiscal català perquè sigui progressiu, redistributiu i integrador de les rendes del capital, amb menys exempcions i reduccions i més impostos directes.\nEn l'àmbit del treball, proposa una planificació concertada de les polítiques d'ocupació a mitjà i llarg termini en un nou Pacte Nacional per a l'Ocupació a Catalunya, que inclogui objectius i escenaris de futur i les polítiques públiques necessàries per assolir-los.\nPel que fa l'àmbit de migracions, considera prioritari dotar de més recursos la Llei d'acollida a les persones immigrades i retornades a Catalunya per desplegar plenament i de manera homogènia les polítiques migratòries. I finalment, demana un compromís polític amb la no violència i una aposta decidida per la justícia restaurativa, que deixi enrere els models punitius que fomenten la polarització, les respostes socials segregadores i l'estigmatització de col·lectius vulnerables.\nConsulta les propostes electorals d'ECAS


Alcàsser inicia el nou curs escolar amb espais educatius segurs – RiberaTV\nDes de l’Ajuntament es porta treballant durant mesos per a crear unes aules segures\nEl curs escolar arranca dilluns que ve, 7 de setembre. No obstant això, des de l’Ajuntament d’Alcàsser es porta treballant durant diversos mesos per a garantir una tornada a l’escola la més segura possible. En aquest sentit, l’alcaldessa del municipi, Eva Zamora, ha volgut transmetre un missatge de tranquil·litat: «Els centres educatius han estat treballant intensament per a adaptar-se a la situació actual i, des de l’ajuntament, hem posat a la seua disposició tots els recursos dels quals disposàvem. Sabem que el risc zero no existeix, però Alcàsser compta amb unes aules segures».\nEl reforç dels treballs de neteja, protocols d’entrada i eixida dels centres o l’elaboració de plans de contingència són, tan sols, algunes de les mesures que s’han planificat per a garantir la seguretat de docents i alumnat. La regidora d’Educació de l’Ajuntament d’Alcàsser, Cristina Lucendo, ha volgut remarcar que «hem estat en contacte amb els centres educatius del municipi des del minut zero. Tot està preparat i hem aconseguit transmetre confiança a les famílies per a evitar l’absentisme escolar».\nDes de la Regidoria d’Educació s’ha treballat en cinc grans línies: la col·laboració entre centres educatius per a garantir espais segurs i saludables; el foment de la participació de la comunitat educativa; l’erradicació de la bretxa digital; la millora d’instal·lacions i infraestructures; i, finalment, a garantir la igualtat en l’accés a l’educació.\nTal com ha explicat la regidora Cristina Lucendo, en la línia de la col·laboració, «hem reforçat el servei de neteja tant en els quatre centres educatius d’Alcàsser, com a l’Escola d’Adults, l’Escoleta Infantil i el Programa Formatiu de Qualificació Bàsica. Així, a partir d’aquesta setmana, es procedirà a netejar les instal·lacions no només en finalitzar la jornada, sinó durant el dia».\nAixí mateix, «tots els centres educatius comptaran amb un pla de contingència Covid i aplicaran mesures per a preservar els grups de convivència estable, com diferents torns d’eixida al pati, tres torns al servei de menjador, un espai Covid i horaris escalonats d’entrada i eixida al centre per a evitar aglomeracions a les portes dels col·legis. Per això, reforçarem el servei de Policia Local».\nQuant a la línia de participació, des de la Regidoria d’Educació s’han realitzat reunions amb les AMPAS per a l’organització de les escoles matineres, així com la celebració del Consell Escolar Municipal on els diferents centres han pogut presentar les seues idees i compartir mesures de seguretat i prevenció. Per descomptat, com ha destacat Lucendo, «mantenim un contacte estret amb el centre de salut».\n«Ara més que mai hem d’anar tots a l’una», ha remarcat la regidora. Per aquest motiu, i per a garantir la igualtat d’oportunitats, no només s’ha posat a la disposició de les famílies més vulnerables 30 tauletes amb connexió a Internet, sinó que «hem optat a unes ajudes de la Conselleria gràcies a les quals rebrem 19.723 euros per a dos projectes: l’ampliació dels grups de l’escola de teatre per a continuar fomentant la socialització, respectant totes les mesures sanitàries; i un programa de suport educatiu per a l’alumnat de Secundària, que no tindrà una presencialitat diària. D’aquesta manera, es garanteix que tots els dies hagen d’acudir al centre evitant els absentismes».\n«L’equip directiu dels centres educatius i l’Ajuntament d’Alcàsser hem estat treballant perquè tot estiga preparat per a l’inici del curs i, el més important, hem creat espais segurs», ha conclòs Cristina Lucendo.\nAjuntament Alcàsser, educacio\nAlcàsser inicia el nou curs escolar amb espais educatius segurs added by Grup Televisió on 4 Setembre, 2020


De Blanes al Camp dels Ninots - Diari de Girona\nDe Blanes al Camp dels Ninots\nUn grup d'alumnes de l'Institut Sa Palomera van visitar l'excepcional jaciment paleontològic de Caldes de Malavella, considerat «la Pompeia del Pliocè», per conèixer els treballs que s'hi efectuen\nalbert aulines 27.06.2017 | 07:15\nEl passat 23 de maig els alumnes de primer d´ESO de l´Institut Sa Palomera de Blanes van visitar in situ l´excavació d´enguany al Camp dels Ninots (Caldes de Malavella), un jaciment paleontològic excepcional perquè els seus sediments lacustres associats a la formació d´un volcà d´edat pliocènica (ara fa uns 3,5 milions d´anys) contenen, i en molt bon estat de conservació, una enorme quantitat de restes orgàniques fòssils: rinoceronts, tapirs, bòvids, ciprínids, granotes, tortugues,€ motiu pel qual el Camp dels Ninots és conegut com la Pompeia del pliocè.\nA les comarques gironines, l´oportunitat de visitar en horari escolar l´excavació d´un jaciment arqueològic o paleontològic mentre els especialistes hi estan treballant és quelcom inhabitual, degut al fet que o bé les excavacions en curs de tipus urgència són inaccessibles per motius empresarials o bé que les excavacions de tipus programades solen tenir lloc durant l´estiu.\nAquesta sortida al Camp dels Ninots es va organitzar des del departament de Ciències Socials de l´Institut Sa Palomera de Blanes i va ser possible gràcies als seus professors i personal administratiu següents: Albert Aulines, Jordi Caseny, Maria del Vilar González, Josep Ignaci Bech, Ylenia Castros, Beatriu Cuenca, Marta Sala, Alba Urban, Imma Moreno i Marisa Martínez. Al llarg d´aquest curs 2016/2017, des d´aquest centre educatiu hem portat a terme una sèrie d´activitats relacionades amb la prehistòria (taller d´encesa de foc, concurs de dibuix d´eines, lectura de novel·les, projecció de documentals i pel·lícules). D´aquí, doncs, que la seva culminació fos l´oportunitat de visitar in situ l´excavació d´aquest jaciment paleontològic caldenc, situat ben a prop de l´Institut de Blanes: a només 20 minuts en autobús.\nGerard Campeny i Bruno Gómez són dos arqueòlegs naturals de Caldes i ambdós són doctors en prehistòria per l´IPHES (Institut Català de Paleoecologia Humana i Evolució Social) de Tarragona. La nostra visita d´aquell 23 de maig va anar acompanyada de la seva guia i les seves explicacions, molt amenes i didàctiques. Primer vam fer un recorregut pel perímetre del volcà (una ruta que està molt ben senyalitzada i que compta amb plafons, cartells i escultures) i, tot seguit, vam dirigir-nos a l´àrea on un equip de científics (paleontòlegs, restauradors, geòlegs i arqueòlegs) hi estava extraient l´esquelet sencer d´un Alephis tigneresi (un bòvid de fa 3,5 milions d´anys).\nMontserrat Vehí, geòloga i també natural de Caldes, va ser qui, l´any 1999, va descobrir l´existència d´un volcà al Camp dels Ninots i, tot seguit, el va difondre a través de l´article titulat Un edifici volcànic inèdit a Caldes de Malavella (la Selva, Girona): el volcà del Camp dels Ninots, publicat a l´onzè número dels Quaderns de la Selva. En aquest text, Vehí esmentava la presència d´argiles lacustres corresponents al reompliment del cràter d´un antic volcà d´explosió d´origen freatomagmàtic. Aquest fet va motivar que, quatre anys més tard, al 2003, Gerard Campeny i Bruno Gómez hi emprenguessin una primera intervenció arqueològica per avaluar-ne el seu potencial també des del punt de vista de la prehistòria antiga. Amb el pas del temps, aquelles expectatives s´han anat materialitzant perquè s´hi han posat al descobert un conjunt d´elements d´ordre geològic, paleontològic, botànic i arqueològic que són molt visibles i atractius per als amants de les ciències naturals, i els quals sempre provoquen una forta emoció a totes aquelles persones que tenen l´ocasió d´observar-los en directe. Els nostres alumnes de Blanes, per exemple, van quedar igualment colpits i commocionats durant la seva visita d´aquell 23 de maig.\nDes d´aquell 2003 fins a la campanya d´enguany (la catorzena, maig de 2017), la recerca científica del Camp dels Ninots ha avançat en paral·lel a la realització de múltiples activitats de divulgació. Un exemple, l´any 2007 es va celebrar el cicle de conferències L´aventura de l´evolució passa pel Camp dels Ninots, que va reunir científics de renom mundial en aquesta temàtica i que va ser tot un èxit de públic. És per aquest motiu que amb el meu company de l´Associació Arqueològica de Girona, Joan Abad, vam publicar en aquest mateix Dominical del Diari de Girona (el 25 de març de 2007) l´article Un tresor amagat a Caldes i en qual assenyalàvem que «el Camp dels Ninots té un especial interès per a l´estudi i comprensió del passat paleontològic i prehistòric, tant a nivell comarcal com peninsular, raó per la qual és necessari que durant els propers anys les excavacions puguin continuar amb normalitat i, d´aquesta manera, es pugui dur a la pràctica i consolidar un projecte científic i social a l´entorn d´aquest antic volcà». I acabàvem aquest article així: «Podem dir que a Caldes hi ha un tresor amagat, un tresor format per elements molt diversos del nostre passat ambiental, faunístic i humà i que, poc a poc, l´anem comprenent. Un tresor que, ara que l´hem descobert, cal investigar, conservar, protegir i difondre perquè perduri molts anys més». Deu anys després observem que, afortunadament, ara mateix tot això s´està produint a Caldes, per la qual cosa des d´aquí volem agrair i felicitar a totes aquelles persones que hi estan implicades.\nLa Selva és una comarca prehistòrica excepcional perquè arreu del seu territori s´hi han localitzat evidències de totes les fases de la prehistòria antiga universal (paleolític inferior, mitjà i superior), les quals posen de manifest que ha estat ocupada repetidament al llarg del temps, des de l´arribada dels primers homínids a la península Ibèrica ara fa 1,5 milió d´anys. A pesar d´això, però, la immensa majoria dels seus habitants o bé desconeixen completament aquest remot període de la seva pròpia història o bé no n´acaben de valorar la seva potencialitat científica, social, educativa i econòmica. Un exemple clamorós és la Balma de la Xemeneia d´Amer, on els anys 2001 a 2003 s´hi va posar al descobert i divulgar un jaciment paleolític excepcional des del punt de vista científic, social, educatiu i econòmic, però, malgrat això des de l´any 2004 no s´hi ha pogut realitzar, per lamentables motius d´ordre burocràtic, cap més intervenció arqueològica. L´excepció a aquest estat general dels jaciments prehistòrics de la Selva és el Camp dels Ninots, el qual a data d´avui és l´únic jaciment d´aquestes velles cronologies que s´està investigant i divulgant de forma sistemàtica i continuada i, en conseqüència, està generant una sèrie de beneficis a tots nivells, l´econòmic inclòs.\nAl nostre entendre és d´enorme importància que els alumnes de primària i secundària visitin in situ el patrimoni del seu territori perquè si ja de petits el coneixen, el trepitgen i els sedueix potser així aconseguirem que quan siguin adults també l´estimin, el respectin i en procurin obtenir un rendiment econòmic. És amb aquests objectius pedagògics i socials de fons que el passat 23 de maig vam promoure la sortida de camp dels nostres alumnes de l´Institut Sa Palomera de Blanes al Camp dels Ninots. ?\nL'alumnat de Primària, per sota de la mitjana en competències bàsiques


Notícies - Dos santcugatencs, detinguts per encadenar-se a la porta del TSJC\nDos santcugatencs, detinguts per encadenar-se a la porta del TSJC\nEls manifestants es troben concentrats ara davant la comissaria de les Corts / Foto: CDR\nel 23/feb/18 A Prat / S González Societat PDF\nDos santcugatencs han estat detinguts aquest divendres, juntament amb 12 persones més, per encadenar-se a les portes del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya (TSJC), han confirmat a Cugat.cat el Comitè de Defensa de la República (CDR) de Sant Cugat. En aquesta acció, unes 100 persones, de les quals 13 eren santcugatencs, han bloquejat l'accés a l'edifici, al passeig de Lluís Companys, en una acció sorpresa que han fet coincidir amb l'aniversari del cop d'estat del 23F. Els CDR han decidit fer nit aquest divendres davant la comissaria de les Corts on continuen retingudes aquestes 14 persones.\nPer la membre de CDR Sant Cugat Patri Gotarda els fets són inadmissibles.\nUna nova jornada de repressió contra l'independentisme. És gravíssim que s'hagi detingut 14 persones per una protesta legítima.\nEls manifestants han llegit un manifest que ha reclamat la llibertat dels 'presos polítics' catalans i ha apuntat contra la 'politització' dels estaments jurídics espanyols. Els detinguts locals són membres de les seccions locals de CDR i Arran.\nFins a 300 persones s'han concentrat davant la comissaria com a senyal de protesta. L'Escola d'hivern de Cal Temerari, que havia de celebrar-se aquest dissabte, ha quedat cancel·lada. Els organitzadors han pres la mesura arran de les detencions i pel fet que dos dels detinguts participaven a la iniciativa.


Reus reforça la prevenció del suïcidi de persones grans | Canal Reus TV\nReus reforça la prevenció del suïcidi de persones grans\n09:58 - 9 setembre 2021\nAmb motiu, del Dia Mundial per a la Prevenció del Suïcidi, l'Ajuntament ha començat a desenvolupar el Programa de Prevenció del Suïcidi del servei de teleassistència adreçat a les persones grans. El suïcidi segueix sent la primera causa de mort externa a l'estat espanyol\nAquest divendres, 10 de setembre, se celebra a tot el món el Dia Mundial per a la Prevenció del Suïcidi. Coincidint amb aquesta data, la Regidoria de Benestar Social ha començat a desenvolupar el Programa de Prevenció del Suïcidi del servei de teleassistència adreçat a les persones grans que viuen a Reus, un dels col·lectius més afectat per la pandèmia. L'objectiu principal és prevenir la conducta suïcida entre les persones usuàries d'aquest servei, proporcionant seguretat i suport a la persona usuària i al seu entorn. A més, el Grup de Trastorn Bipolar de Reus també tractarà la prevenció del suïcidi en la primera sessió després de l'estiu.\nEs contractarà un professional del pla de prevenció de la conducta suïcida\nDel 7 al 20 de setembre, està oberta la inscripció a la borsa de treball de l'Ajuntament de Reus per contractar un professional que s'encarregarà de desenvolupar el pla de prevenció de la conducta suïcida i salut mental. En concret, poden optar a aquesta feina les persones llicenciades o amb grau en psicologia, psicopedagogia, sociologia, antropologia o equivalent. Les tasques consistiran a impulsar accions de prevenció universal com la limitació d'accés a mitjans letals, campanyes de sensibilització i informació, la formació de professionals dels mitjans i l'impuls de les polítiques per a reduir el consum d'alcohol, selectives i indicades, com programes escolars d'educació i sensibilització sobre salut mental i suïcidi i formació d'agents socials.\nPrevenció del suïcidi de persones grans\nPer prevenir el suïcidi de persones grans es treballen els objectius específics següents:\nLa conscienciació i sensibilització de l'impacte del suïcidi en la població vulnerable com és la tercera edat.\nLa detecció de situacions de risc suïcida en les persones usuàries del servei de teleassistència.\nLa intervenció en casos de risc suïcida manifest després d'avaluació i derivació als Serveis Socials.\nEl seguiment de les persones usuàries sobre les quals s'ha intervingut un cop finalitzada la intervenció.\nEl Protocol de detecció i prevenció de suïcidi desenvolupat per l'empresa Tunstall Televida es va crear l'any 2019 i ha estat validat per la Fundació Salut Mental Espanya (FSME). Des de llavors, s'ha implantat a diverses ciutats. Tots els i les professionals del servei de teleassistència que tenen contacte amb persones usuàries via telefònica o presencial poden detectar una situació de risc de suïcidi, ja que tenen coneixements en matèria de conducta suïcida i estableixen un vincle amb la persona usuària, dos elements facilitadors a l'hora d'atendre i detectar indicadors de risc.\nDavant una situació de crisi o si se sospita un risc imminent de temptativa de suïcidi, s'activen els serveis d'emergències i es deriva la informació als Serveis Socials. Un cop s'ha determinat el nivell de risc, s'estableix un pla d'intervenció específic per a cada cas, tenint en compte les característiques biopsicosocials de la persona usuària. Si es detecten diferents situacions prioritàries com, per exemple, risc de maltractament, suïcidi o caigudes, s'identifica la persona usuària en els diferents protocols i les actuacions derivades es fan de manera conjunta amb l'objectiu d'evitar la duplicació d'intervencions i aportar una atenció integral.\nL'Organització Mundial de la Salut (OMS) reconeix el suïcidi com una prioritat de salut pública. Es calcula que al voltant de 800.000 persones es lleven la vida cada any al món, una cada 40 segons, tot i que aquesta xifra es multiplica per 20 quan es parla d'intents de suïcidi.\nLa quantitat de suïcidis consumats arreu del món ha incrementat en un 50% al llarg dels darrers seixanta anys, especialment als països en vies de desenvolupament. A més, cal destacar que el nombre de suïcidis reals s'estima que és més gran que les xifres publicades, ja que mentre el suïcidi continuï estigmatitzat, tractat com un tema tabú i, en certs territoris, penalitzat, és habitual que s'emmascari anomenant altres causes de mort com caigudes accidentals, desaparicions o accidents domèstics, entre d'altres.\nEl suïcidi segueix sent la primera causa de mort externa a l'estat espanyol. Suposa el doble de víctimes mortals que les que es produeixen en accidents de trànsit i 72 vegades més que les provocades per violència de gènere. Entre els i les joves de 15 a 34 anys, el suïcidi ja és la segona causa de mort absoluta, per darrere dels tumors. A més, la pandèmia ha agreujat els problemes psicològics i psiquiàtrics de la població i n'ha fet aflorar de nous.\nEl Grup de Trastorn Bipolar tractarà la prevenció del suïcidi\nEl Grup de Trastorn Bipolar de Reus es tornarà a reunir el tercer dimarts de cada mes a les 19 h al Centre Cívic del Carme. Les sessions estan organitzades per l'Associació de Trastorn Bipolar de les Comarques de Tarragona amb el suport de la Regidoria de Benestar Social. A les trobades, que són gratuïtes i van a càrrec de Teresa Carot, psicòloga especialitzada en trastorn bipolar, només poden assistir persones afectades per aquest trastorn i familiars. La primera trobada després de les vacances de l'estiu està prevista el dimarts 21 de setembre i portarà per títol «Trastorn Bipolar, família i prevenció de la Conducta Suïcida». Amb motiu de la pandèmia, cal inscripció prèvia per assistir-hi i l'aforament s'ha limitat a catorze persones, amb la psicòloga inclosa.\ngent gran Reus\nReus posa l'atenció en l'abús a la gent gran\n12.03 per Anna Fortuny Torrell\nCom detectar casos de maltractament a dones grans?\nHorts socials per a gent gran a Mont-roig del Camp\nCambrils es consciencia en contra del maltractament a les persones grans


museu víctor balaguer – Jordi Medina Alsina\nL’actualitat política del moment ens obliga a anar pensant en el model de país que volem construir i en l’endemà del dia en què proclamarem definitivament la República Catalana. Tots els països del món tenen uns referents nacionals ens els diferents àmbits i no és una exempció l’àmbit de la cultura ni dels museus. De ben segur que si anomenem diferents països ens ve a la ment un referent museístic; podem posar el cas de França amb el Lovre, d’Anglaterra amb el British o d’Alemanya amb el Pergamon. És cert que en tots aquests casos els museus habiten a la capital de l’estat i responen a un model de museu d’exaltació del que foren grans imperis però, les tendències museístiques del moment ens allunyen d’aquests models i ens obren un gran ventall de possibilitats. Catalunya potser no destaca per haver estat un gran imperi colonitzador però, sí per la seva…


De l’Estat neoliberal a l’Estat comunal?\nDes de la Transició fins aquí, la qüestió de l’Estat havia quedat progressivament arraconada en els discursos de canvi. Avui, des que les opcions institucionals han cobrat importància torna a ser imprescindible la seva discussió. “Aparell burgès que reprodueix la dominació de classe”, “producte de les relacions socials del capital”, “òrgan de regulació social a través del mercat”, “garant de drets socials”, totes aquestes han estat formes de descriure’l al llarg de la història. Però cal afinar les anàlisis per adequar-les a les noves realitats i a les actuals necessitats d’intervenció política.\nL’Estat ha estat analitzat com a problema i com a solució. I ha estat totes dues. No és el mateix Estat el que va acompanyar la fundació del capitalisme, que el que va donar lloc als pactes entre capital i treball després de la Segona Guerra Mundial, ni l’Estat postcapitalista -encara per inventar- tindrà la mateixa forma que el neoliberal. Com a producte històric que és, no es pot parlar d’ell sense tenir en compte el moment i el territori en el qual pren forma. En els moments revolucionaris, l’Estat, més que desaparèixer, ha estat reimaginat, redissenyat i reorientat. Què és avui l’Estat? Quin Estat és desitjable? Quines revolucions necessitem per a què institucions? És possible un Estat que garanteixi el bé comú o el millor Estat és aquell que impulsa la seva pròpia dissolució?\nDavant la brutal despossessió social que produeix el neoliberalisme, sorgeixen noves propostes de presa de l’Estat o el seu redisseny a partir de pràctiques comunitàries i cooperatives. La necessitat d’aturar els atacs a la vida que imposa l’actual règim capitalista en la seva versió neoliberal exigeix un canvi institucional radical. Les respostes polítiques que hi ha sobre la taula són múltiples i es mouen en diferents escales: la conquesta de l’arquitectura estatal en la seva dimensió europea, la constitució d’un nou Estat al sud d’Europa, la producció d’una xarxa de municipalismes pel canvi, la construcció d’ecosistemes cooperatius des dels barris, la reorganització del comú a partir del conflicte vida-capital. Aquestes hipòtesis a vegades es confronten i en altres són compatibles entre si, però conviuen en una mateixa conjuntura que tothom percep com històrica.\nEn aquest curs volem pensar totes aquestes qüestions a partir d’aquestes preguntes i altres que siguem capaços de formular entre totes: Com superar les línies de contenció de l’Estat capitalista? Prendre les institucions és prendre l’Estat? Quines noves formes d’institucionalitat i de producció del comú podem imaginar i com imposar-les? Quines ja s’estan produint? Com fer-les escalar?\n1ª SESSIÓ | L’Estat i la revolució, avui\nLloc: La Hidar\nPonent: Emmanuel Rodríguez Instituto DM i Traficantes de Sueños\nL’Estat ha estat el principi i la fi de l’esquerra del segle XX. Prendre l’Estat resultava equivalent a prendre el control dels comandaments del canvi social. Sense necessitat de repetir les deficiències del estatcentrisme de l’esquerra i dels repetits fracassos que des de la revolució bolxevic fins als processos d’alliberament nacional ha vingut recollint la “presa de l’Estat”, què podem recuperar d’aquesta política de «assalt als cels»per al segle XXI? Qualsevol que sigui la resposta haurà de partir, però, del que és l’Estat avui en dia: un conjunt d’institucions fragmentades, la unitat i sobirania de qual sembla avui cada vegada més precària davant l’ascens de poders i formes d’organització supra i extraestatals.\nText: Hipótesis democracia\n2ª SESSIÓ | Cooperativisme per a un govern del comú\nCondueix: Ivan Miró / Socióleg i cooperativista en La Ciutat Invisible\nSi la democràcia l’entenem com un moviment per distribuir el poder social, polític i econòmic, hauríem de pensar que no hi ha justícia i igualtat garantida, sinó que hi ha processos de democratització enfront de les actuals pràctiques de reversió de les conquestes democràtiques. Els moviments populars, les xarxes produïdes des de baix i les lluites dels sense poder permeten sostenir la democràcia real, no qui governa l’Estat. Històricament, no només han existit moviments de resistència i defensa dels drets democràtics, sinó també moviments per produir institucions comunitàries i cooperatives. Les xarxes d’autogovern, de col·lectivització dels mitjans de producció, de cooperativisme en els àmbits productius, han estat i són vius exemples que han construït la història de Barcelona.La mercantilització i, cal no oblidar-ho, l’estatalització, han estat mals companys de viatge d’aquestes pràctiques de producció autònoma gestades des de comunitats que no només han defensat, sinó que s’han produït altres institucionalitats públiques possibles. Quin paper pren el cooperativisme davant els processos de neoliberalització urbana? Com s’imbriquen les pràctiques cooperatives d’escala local en una realitat d’escala continental?\nText: Ciudad Cooperativa VS Ciudad neoliberal\n3ª SESSIÓ | La reorganització del comú a partir del conflicte vida-capital\nCondueix Sandra Ezquerra / professora de sociologia en la U. Vic y feminista\nDes de la dècada de 1970, l’economia feminista ha realitzat crítiques als plantejaments de l’economia, tant a la clàssica, com a la socialdemòcrata i fins i tot a la més ortodoxament marxista. Totes les tasques de reproducció social quedaven lluny d’aquests enfocaments, no només per confinar el treball de cures fora dels àmbits productius, sinó per tenir una visió limitada respecte fins on havia d’arribar el braç social de l’Estat. Moltes de les crítiques l’austericidi neoliberal, se segueixen llançant des del conflicte capital-treball. Crítiques que obliden que el nostre sosteniment material està directament relacionat amb el conflicte entre la lògica del benefici i la de la vida, amb totes aquelles condicions i tasques que fan la vida possible i pateixen els atacs de la mercantilització del tot social.\nCom pensar una arquitectura institucional pública produïda a partir del conflicte capital-vida? Quin paper podrien prendre en aquesta nova realitat institucional experiències com els espais col·lectius de cures? Com potenciar pràctiques de col·lectivització de la producció i la reproducció sense que això sigui una excusa per deixar espai al mercat? És possible i desitjable un Estat comunal?\nText: Visiones feministas y anticapitalistas\n4ª SESSIÓ | La independència de Catalunya en un capitalisme ingestionable: ¿Conquerir l’Estat per acabar amb ell?\nCondueixen Josep Manel Busqueta y Pau Llonch / Seminari Taifa\nL’Estat no és un lloc físic –el Parlament, el Congrés– ni una categoria professional –els jutges, els polítics-, ni un lloc geogràfic –l’Estat espanyol, la República Catalana–. Si entenem l’Estat com ho fa Pulantzàs, com una cristal·lització de les relacions socials pròpies del capital que li permet reproduir-se de forma ampliada, podrem anar més enllà de l’escleròtic esquema mecànic segons el qual la presa del poder precedeix a la transformació social, i en el cas que ens ocupa, també a la independència i la sobirania popular.\nHem de ser conscients que les relacions socials que defineixen les funcions de l’Estat s’articulen en diferents escales institucionals. Amb aquest marc es pot seguir defensant la conquesta de l’Estat? Què significa ser independent en l’actual fase de reestructuració del capitalisme postcrisi? Què ha de plantejar el Procés per dir-se realment sobiranista aquí i ara?\nText: “La independència en un capitalisme ingestionable”, Busqueta, Gordillo i Llonch en Crític.\n5ª SESSIÓ | Debat: Més enllà de l’Estat-nació. Entre Europa i el municipalisme\nParticipenIolanda Fresnillo Plataforma Auditoria del Deute\nOriol Costa. Professor de Relaciones Internacionales UAB\nEl que està succeint a Espanya i Catalunya no és sinó una revolta provincial. Sense negar que hi hagi oligarquies i burgesies nacionals i locals i fins i tot interessos nacionals, avui dia, el govern és un govern europeu i les instàncies de poder econòmic estan localitzades en una escala situada més enllà de l’Estat-nació. Per tant, no és possible pensar una transformació que impliqui una reordenació institucional i del poder a l’Estat Espanyol o Catalunya, sense confrontar l’ordenament europeu sortit de Maastrich. Una incipient xarxa de candidatures municipalistes ha impugnat -almenys en termes simbòlics determinades polítiques europees com el vergonyós tracte donat als refugiats o l’intent d’aprovació en secret del Tractat de Lliure Comerç i Inversió (TTIP).\nEl repte actual de les anomenades “ciutats del canvi” resideix en tenir la capacitat de proposar noves institucions de producció del comú i de redistribució del poder polític i econòmic metropolità. Com pensar des dels municipalismes la transformació europea en clau veritablement democràtica? Quin paper tindria el municipi com a instància capaç de proposar nova institucionalitat superadora de la democràcia representativa? Quines possibilitats polítiques inaugura això per a un federalisme radical al continent?\nText: Soberanía, naciones y la crisis del desarme (en SinPermiso)


Tornar a la feina després de ser mare provoca ansietat i culpabilitat\nFoto: Alona-Kraft / Unsplash (CC)\nAcceptar que el nadó estarà bé i que altres persones el poden cuidar facilita la reincorporació de la dona a l'empresa\nTenir un fill comporta una nova etapa vital, sobretot per a la dona. La intensitat dels primers mesos de dedicació gairebé exclusiva al nadó es trenca de cop acabades les setze setmanes de baixa maternal. Com viu la mare la tornada a la feina? «Majoritàriament amb tristesa, ansietat i angoixa», i, de vegades, «amb culpa», explica Amalia Gordóvil, psicòloga al centre GRAT i professora col·laboradora de la UOC. Però quan la mare accepta que el nadó i ella estaran bé separats, «comença a gaudir» de recuperar la seva vida professional i de dona, diu Mireia Cabero, psicòloga i professora col·laboradora de la UOC.\nPer a Cabero, aquesta capacitat d’acceptació és més senzilla quan es tracta del segon o tercer fill, perquè la mare ja ha après els recursos per a viure la separació amb naturalitat i equilibri. També ho facilita si s’entén que la separació és necessària i si el nadó ja supera l’any de vida. «La mare se sent menys culpable si se separa d’un nen més gran», matisa.\nTot i aquestes recomanacions, les psicòlogues afirmen que la tornada a la feina continua essent un moment «difícil» per a la mare, perquè representa un canvi molt important respecte a la rutina que ha tingut fins al moment. «Deixarà d’alimentar el nadó en exclusiva, la cura recaurà en mans d’altres persones i passarà menys temps amb ell», diu Gordóvil, doctora en Psicologia Clínica.\nUna de les claus per a minimitzar la dificultat d’aquest pas és treballar les emocions. Les més habituals són la por, la culpabilitat i el dol per no poder estar més temps amb el fill. «La durada de la baixa maternal ve fixada tenint en compte unes necessitats socials i econòmiques, però no pensant en el temps que el nadó necessita per a desenvolupar-se», remarca la psicòloga familiar.\nA mesura que passen els mesos i es va adaptant a la nova rutina, les mares necessiten recuperar la vida que tenien abans del part, sobretot si amb el que feien se sentien «motivades, satisfetes i autorealitzades». Gordóvil recomana que les noves necessitats que se li creen, que bàsicament són personals i estan relacionades amb la rutina d’abans, les vagi adaptant de manera progressiva i realista a la nova etapa vital.\nDrets i deures de la mare treballadora\nI a la feina, amb quines dificultats es troba? El principal obstacle que cal vèncer és la falta d’atenció perquè té la ment en el nadó. «Això afectarà el seu rendiment i la seva satisfacció professional, i li generarà culpa i impotència», alerta Cabero. Gordóvil fa una crida perquè l’entorn laboral li doni suport i no la jutgi. «La dona ha de conviure amb unes demandes socials que no són fàcils de conciliar: ser una bona mare i una bona professional», remarca.\nUna manera d’aconseguir-ho és que l’empresa disposi d’una política que possibiliti l’exercici de la conciliació. «Alhora ha de garantir que no repercutirà negativament en les possibilitats de promoció, en aspectes salarials ni en l’accés als beneficis socials», explica la professora dels Estudis d’Economia i Empresa Mar Sabadell. Destaca també que l'empresa pot jugar un paper clau de sensibilització en matèria de coresponsabilitat entre dones i homes, i fomentar així un major equilibri que alleugerà la mare del seu sentiment de desatenció vers el nadó.\nL’advocada Sabadell també recomana a l’empresari que tingui en compte els riscos que poden influir negativament en la salut de la mare i, de retruc, del nadó, com ara l’exposició a productes químics, fer torns de nit o estar sotmesa a massa estrès. «Valorats els riscos, l’empresari pot mantenir la treballadora al seu lloc de feina un cop eliminat el risc, canviar-la a un altre que hi sigui compatible o suspendre el contracte», explica la professora de la UOC.\nLa primera mesura de conciliació legal, però, és el permís de lactància. És el dret a una hora d’absència del treball fins que el nadó fa els nou mesos. En cas de part múltiple, aquest permís s’incrementa de manera proporcional. La mare també té l’opció de reduir la jornada mitja hora o bé acumular el permís en jornades completes.


Miquel Iceta a la presó?\nActualització: 10.12.2017 - 11:42\nFins fa quatre dies això ha estat l’infern, una presó, la desbandada. Però la fi de recerca i captura ho canvia tot. Ahir Puigdemont ho demostrava. Va anunciar que si la victòria del seu partit, Junts Per Catalunya, és prou clara tornarà a Catalunya. I entrarà al Palau de la Generalitat acompanyat dels consellers i el vicepresident Junqueras. I si el detenen, que el detinguin, venia a dir. Poca broma amb la idea. D’això en dic jo fer una promesa electoral. Aquí hem passat de tenir un president que recordava a Companys (a l’exili, a punt de ser entregat i acabar empresonat) a un president que recorda Josep Tarradellas. Disposat a tornar i presidir. I un poble que l’espera. Si torna, això pot ser èpic.\nI si no torna, també. Un president en plena diplomàcia. Reunions de treball a la UE, Estats Units, Venezuela o Israel. Puigdemont pencant fora, i el govern pencant dins, poden fer filigranes. On és la Gestapo, Mariano? Qui el detindrà? Ja no som 1940. La derrota judicial espanyola a Europa té conseqüències profundes. Ara, fins i tot, Puigdemont pot bastir plans de tornada. O no. Impensable fa uns dies.\nDes d’aquesta setmana Iceta, Colau, Albiol i companyia s’han de fer una pregunta. Si això no és 1940, ni la Gestapo es troba enlloc, voleu dir que és estable i té futur el mini règim de Vichy on vivim instal·lats? De veritat? Uns manant i els altres equidistats, exactament fins quan? Sense la Gestapo, quan creieu que aguantarà, tot això? Quant tardaran Puigdemont i Junqueras a manar des de Palau altre cop? Que no ho veieu, que si us guanyen, ho faran? Sense la foscor dels anys quaranta, quanta llum podreu aguantar?\nEn fi, si això no és 1940 , ni a Europa mana la Gestapo, ni hi detenen presidents catalans, jo em pregunto si d’aquí a un temps es podrà bastir una acusació contra Miquel Iceta i companyia per haver ajudat a empresonar la meitat del govern català. I si se’l jutjarà per haver enviat a l’exili l’altra meitat. Fer caure un govern, té pena? Si els unionistes han enviat independentistes a la presó durant el mini règim de Vichy, els independentistes enviaran Miquel Iceta a la presó durant la República? Per què? Amb quin raonament? Culpable de la presó de Junqueras? De l’exili de Puigdemont? Inhabilitació i multa no serveix? Ha de ser presó?\nCom tractaria la Justícia de la República les accions de Miquel Iceta, Albiol, Arrimadas. Això em pregunto, jo des d’aquesta setmana. Quan la fi de la recerca i captura a Puigdemont arriba, ho canvia tot, i jo em faig preguntes impensables fa només uns dies: Ada Colau, si veu Miquel Iceta a la presó, el farà sentir culpable? Li demanarà explicacions? Fins on arribaria l’equidistància de Colau amb els presoners del PSC jutjats per la República de fer caure un govern?


JOAN RUSIÑOL Madrid 27/04/2011 19:38\nEl conseller d'Economia, Andreu Mas-Colell, ha retret a la vicepresidenta econòmica, Elena Salgado, que ha trobat a faltar "solidaritat moral i material per fer els ajustaments". En aquest sentit, ha indicat que no té sentit que el ministeri d'Economia tiri pedres a Catalunya des d'una "casa de vidre", al·ludint als problemes econòmics de l'Estat. Pel que fa al fons de competitivitat, ha indicat que si finalment el govern espanyol decideix donar una "vestreta significativa", encara que no arribi als 1.450 milions d'euros, el Govern l'acceptarà. El conseller també ha reclamat al govern de l'Estat que faci reformes estructurals i que no assumirà compromisos que no pugui complir.\nLa vicepresidenta d'Economia, Elena Salgado, ha negat a diverses comunitats autònomes, com Catalunya, el pagament aquest any del fons de competitivitat. Així ho han avançat fons de la reunió del Consell de Política Fiscal i Financera (CPFF) que es reuneix aquesta tarda a Madrid. Des del ministeri, treuen importància a aquestes informacions. Salgado ha reiterat que aquest any no abonarà els 1.450 milions que reclama la Generalitat per raons "jurídiques" i perquè el dèficit de l'Estat no els ho permet. Pel govern, aquestes no són raons suficients i insisteix que cal pagar aquest any la quantitat reclamada per poder complir l'objectiu de dèficit de l'1,3%. Així ho transmetrà aquesta tarda de primera mà el conseller Andreu Mas-Colell.\nEl Consell ha donat llum verda als plans de reequilibri del dèficit de 7 comunitats autònomes, entre les quals no hi ha Catalunya, com ja estava previst, perquè segueixen negociant. El pla de la Generalitat segueix com a "no qualificat". També s'ha acordat que el dèficit pel 2014 sigui de l'1% del PIB.


El Govern espanyol aprofita el 155 i renova els concerts a escoles de l'Opus a Catalunya | Català Digital Cataladigital.cat AMP …\nEl Govern espanyol aprofita el 155 i renova els concerts a escoles de l’Opus a Catalunya\nEl Ministeri d’Educació, responsable de l’ensenyament a Catalunya per aplicació de l’article 155, ha renovat finalment els convenis de finançament públic de les escoles concertades, entre ells els de les escoles de l’Opus. Així ha sortit publicat al Butlletí Oficial de l’Estat (BOE) aquest divendres. La renovació va en contra del pacte que havien aconseguit els partits independentistes de deixar de concertar les escoles que separen els alumnes per raó de sexe.\nEl ministre Íñigo Méndez de Vigo ja va anunciar a mitjans de febrer la seva intenció de renovar els concerts educatius a Catalunya. Els convenis de les etapes d’Infantil i Secundària caducaven aquest curs 2017-2018, de manera que havien de actualitzar-se, d’acord amb la llei, abans del període de preinscripcions escolars, previst per a mitjans d’abril. En total, són 1.956 grups escolars renovats (987 en Educació Infantil i 969 en Educació Secundària).\nEntre ells, es troben les escoles vinculats a l’Opus, que majoritàriament separen els alumnes per sexes. A la llista publicada al BOE apareixen tots, com és el cas del Viaró Global School (Sant Cugat del Vallès), que podria rebre una sanció per contractar només a professors homes, La Farga (Sant Cugat del Vallès), Xaloc (l ‘ Hospitalet), Les Alzines (Girona) o Mestral (Jorba).\nL’últim acord aconseguit per JxCat i ERC, que han traslladat recentment a la CUP, recull la proposta de retirar els concerts a escoles que segreguen per sexe, encara que en aquest cas ja comptava amb que el Ministeri pogués renovar-los. El document estipula que es “s’estudiaran totes les possibilitats legals per intentar revocar”. Si formen Govern, sí que podran plantejar-se no renovar els concerts en l’etapa de Primària, ja que aquests caduquen el 2020.\nEs dóna la circumstància que just sobre les escoles de l’Opus es va votar al Parlament en la sessió del passat 3 de març. A proposta de Catalunya a comú, es va aprovar no renovar els seus concerts amb el vot favorable, per primera vegada en la seva història, del sector neoconvergente integrat en JxCat.\nDestituïda la directora de l’escola dels Mossos


La Jonquera pateix una nova onada de robatoris - El Gerió Digital\nEl consistori ho atribueix a un grup de delinqüents vinculats a la venda i consum de droga\nDissabte, 27 d'octubre de 2018 08:00h\nManifestació dels veïns reclamant més seguretat l'octubre de l'any passat © ACN\nNova onada de robatoris a la Jonquera. Els darrers mesos de l'any passat, el municipi va viure un increment de delictes amb entrades a cases i establiments. La sensació d'inseguretat va propiciar la creació d'una plataforma ciutadana per reclamar solucions. La situació va obligar també a desplegar un operatiu dels Mossos d'Esquadra, sota el nom de 'Netto'. En total, es van fer 65 detencions contra individus, la majoria reincidents.\nL'alcaldessa, Sònia Martínez, diu que en els darrers dies s'han tornat a registrar diversos robatoris a cases i establiments. Tot plegat, diu, coincideix amb la sortida en llibertat d'un dels reincidents que estaven en presó preventiva. "Va sortir la setmana passada i el cap de setmana ja havien entrat a diversos domicilis", remarca. També detalla que dimecres els Mossos van detenir dos homes més per robar fins a tres vegades en un bar de la població i que l'endemà ja tornaven a ser al poble. Per això, l'alcaldessa anima als afectats a denunciar el més aviat possible.


CaixaForum s'endinsa en la relació entre animals i faraons\nInici Temes Actualitat CaixaForum s'endinsa en la relació entre animals i faraons\nEl museu acull una mostra d'esfinxs, estàtues, sarcòfags i mòmies per descobrir el paper de la fauna en l'antic Egipte\nExposició 'Animals i faraons. El regne animal en l’antic Egipte'\nNo cal ser egiptòleg per adonar-se que la presència de la figura animal en l'art egipci és constant, en formes i contextos múltiples. I això no és en va. Els animals —reals o representats, salvatges o no— desenvolupaven un paper clau en l'antic Egipte. La figura animal no només es va convertir en l'element essencial de la grafia del seu llenguatge codificat, sinó que també es va erigir en un puntal del pensament religiós. També va ser una font infinita d'inspiració i l'origen d'una producció artística d'una riquesa i una varietat excepcionals.\nPer submergir-se en tot aquest món des d'una òptica innovadora, l'Obra Social "la Caixa" i el Museu del Louvre han presentat l'exposició ‘Animals i faraons. El regne animal en l'antic Egipte'. La mostra reuneix 430 objectes que expliquen la relació intensa entre la cultura d'Egipte i els animals i ho fa a través d'esfinxs, estàtues —algunes de grans dimensions— i esteles, gots i gerres, aquarel•les i pintures murals, cofres i amulets o sarcòfags i mòmies.\nLa mostra inclou 14 exemplars de mòmies animals (gats, gossos, bens, ibis, falcons, peixos, cocodrils i serps) que s'han estudiat expressament per a l'ocasió, a més de 260 objectes que s'han restaurat per exhibir-los. La llista es completa amb alguns préstecs d'altres institucions, com ara la Bibliothèque Centrale des Musées Nationaux (París), el Museo Nacional de Ciencias Naturales-CSIC (Madrid), El Museu de Ciències Naturals de Barcelona, el Museu de Montserrat i el Museu Egipci de Barcelona.\nLa mostra es podrà veure al CaixaForum de Barcelona fins al 10 de gener de 2016.


Pantalles, cervells, infància i adolescència – Associació de Consumidors de Mitjans Audiovisuals de Catalunya\nConferències, Hem aconseguit, Projectes\nData: 22 Març, 2017Autor: Fundación Aprender a Mirar 1 Comentari\nA l’octubre de l’any passat vam tenir la sort de poder escoltar el Dr. Manfred Spitzer a Espanya. L’Associació de Consumidors de Mitjans Audiovisuals de Catalunya va donar suport a la Fundació Aprender a Mirar amb l’organització de les conferències i la rebuda del doctor alemany.\nEl doctor, psiquiatre i professor universitari ens va parlar de les pantalles i del seu efecte en el cervell infantil i adolescent.\n“Les tecnoaddiccions, l’aïllament de la vida real i la dependència de les pantalles són noves malalties que poden afectar grans grups de població”.\nSpitzer ha estat professor convidat a la Universitat de Harvard i des de 1998 és director mèdic de l’Hospital Universitari de Psiquiatria en Ulm. També dirigeix el Centre de Transferència de Neurociències i Aprenentatge (ZNL), que s’ocupa principalment de la neuro-didàctica i l’aprenentatge. Spitzer és autor de llibres de referència com Demència Digital (Edicions B, 2013).\nEls deu consells que ens va donar Manfred Spitzer sobre l’ús de la tecnologia\n– Viu experiències: la tecnologia provoca que les persones deixin de costat experiències naturals de l’ésser humà. Escriure en paper et fa memoritzar molt millor que escriure en una tauleta o en un ordinador.\n– El tacte és fonamental per a l’aprenentatge des de la infància. Amb el dit a la tauleta o a la pantalla no pots educar els sentits com quan toques, palpes…\n– Quan s’utilitza un mòbil, la facilitat que ens dóna per trobar informació i guardar-la ens pot conduir a dependre més d’ell que del nostre cervell. És necessari pensar i raonar per mantenir una ment activa.\n– La multitasca no existeix: si no et concentres en una sola tasca, no es realitza bé.\n– Limita l’accés i la dosi als més petits: estableix una edat a partir de la qual el jove (sent ja més madur) sabrà utilitzar-la. Per exemple: no li deixis el mòbil quan vagi a escola i que no el tingui a l’hora de fer els deures.\n– Centra’t en els valors: un telèfon intel·ligent no atorga valors com pot ser l’empatia, però el contacte amb una persona sí.\n– La naturalesa fa més creatives a les persones, mentre que un ús primerenc de la tecnologia coarta els petits i els impedeix aprofundir i expandir el seu aprenentatge.\nT’ha agradat aquest blog? No dubtis a informar-te sobre el nostre Programa d’Educació Audiovisual (PEA). Si bé és cert que les noves generacions s’anomenen ‘nadius digitals’, això no els converteix en experts. El PEA forma pares, professors i alumnes perquè treguin el màxim partit a l’entorn digital en el qual vivim.\nDefensa del menorEducacióTecnoaddiccions\nAnterior Entrada anterior: Guanyadors de la XXII edició dels Premis Zapping\nSegüent Entrada següent: Suplantació d’identitat entre menors\nUna resposta a “Pantalles, cervells, infància i adolescència”


Publicat: Dt Set 22, 2009 5:02 pm Assumpte:\nQuina meravella Àlex. Ha estat un luxe llegir com fent la teva primera MM, tens aquest domini.\nEncara no he fet crònica però aquesta tarda m'ha caigut aquesta informació:\nEncara que no és competitiva si voleu donar una ullada a l'ordre d'arribada, per si teniu algun amic, al fòrum del Centre Excursionista de Gràcia\no bé directament:\nPublicat: Dt Set 22, 2009 5:04 pm Assumpte:\nMirabet, aquell embolcall de llana, tipus iaia Maria, que et tapaven les cames, et feia molt de goig. Mira que hi han invents avui dia, i ets autèntic i segur que un exemple a seguir.\nPublicat: Dt Set 22, 2009 5:16 pm Assumpte: clasificasió\nPublicat: Dc Set 23, 2009 3:10 pm Assumpte:\nMolt Bona crònica Àlex i felicitat pel teu objectiu. Pep veig pels temps que al final vas conseguir el repte d´acabar i amb un temps que no et pots queixar portant com tu vas dir poc entreno. El cos es savi i s¡ sap com regular i aguantar tanta canya .\nHola Mirabet!!!! vaig parlar amb Ramon el dia de la cursa de l´Ametlla de Merola i ja en va comentar que volia anar d´asistencia a la Marta.\nPublicat: Dj Set 24, 2009 8:04 am Assumpte:\nQuan de temps, ja he llegit que ultimament ets el referen de tothom qui vol fer muntanya. Estic satisfet que els teus entrenement tinguin l'efecte esperat i per el que en va dir en Ramón cada dia estàs més fort.\nEl Jordi Maldonado del Natació va fer 11h.35' a la Matagalls\nTambé va passar per el meu control, aquell noi que no sé com es diu que entrena en tu i porta la semerreta de montanya del teu Club.\nPep alló de les cames no es iaia Maria, es avi PEPET\nSalutacions i força km.\nPublicat: Dg Set 27, 2009 12:58 pm Assumpte:\nEm vaig preguntar moltes vegades abans de sortir, si donat la poca preparació durant el mes d’agost, i tot i que si que vaig fer entrenaments específics a darrera hora pensava, que havia arribat tard a tenir garanties de la consecució.\nCom que sempre em deixo quelcom, vaig posar-ho tot apunt amb tranquil·litat, amb alguna novetat com alleugerir molt la motxilla amb només el que s’ha fet servir a altres edicions.\nA quarts de quatre en venen a buscar en Zarco i Díaz, en concret el fill del segon, que ens apropa fins a Coll formic, on s’apleguen un munt d’excursionistes. Em puc creuar i desitjar el millor amb amics com son, en Josep Garcia, Pedro, Salvador Reig, la Teresa Farriol i en Pau Sust que anava de xofer, en Ferran Galceran, Jaume Aragonès, Albert Isidro, i segur que em deixo algú. Estic tota l’estona amb en Vicenç Sant sense saber que faríem de parella de fet, tota la nit. Instants previs de la sortida estic parlant amb en Josep Serra, amb el que vaig anar l’any passat i al que dic que no pensava córrer només a llocs plans i alguna baixadeta segura.\nA les 17:58 ens fan passar per la sortida i amb control de codi de barres surto sense presses i miro un cinta groga autoadhesiva que havíem de subjectar al canell, per que a aquesta prova s’hi afegeix molta gent sense inscripció i difícil de controlar. Una vegada ja havia sortit, s’apropa en Serra i se’n adona que no correré i marxa; passats uns instants una de les persones més emblemàtiques d’aquesta prova, en Joan Llopart que acompanyat d’un amic al que denominen Body em sorprèn per diferents motius. Em comenta que assolirà la seva vint-i-quatrena participació i finalització, i tenint en compte que puja al Matagalls, cosa que s’ha deixat de fer darrerament, a diferència dels seus inicis. Ell manté la tradició. Prop del control 1, torno a veure en Vicenç Sant, que fins aquell moment no sabia que seria el meu gran aliat per passar una de les meves millors Matagalls. Anem molt compenetrats i en cap moment defallim i molt avinguts fins gairebé la jardineria de Vacarisses, que decideix no acompanyar als que ara formàvem un trio, junt amb un amic: Xavi Caros.\nEn Xavi és una persona que l’hi agrada la tecnificació i amb el que resulta molt agradable marxar. Va amb els seus dos gps amb els tracks. Des de que ens deixa en Vicenç, anem junts i més tard just a punt d’arribar al final, en Vicenç ens atrapa i podem finalitzar tots tres.\nDestacaria que als avituallaments en Vicenç i jo fem el més just i per no refredar-nos, prenem els aliments que ens serviran per refer-nos. Els meus preferits son el te, derivats de la tonyina, fruita i poca cosa més. Al Camí Moliner, bon nom, a Matadepera, menjo el tradicional Donuts.\nA l’arribada en Vicenç l’esperaven els seus pares, una parella entranyable i amb una amabilitat a l’estil del mateix Vicenç, al que tinc que agrair força la seva companyia. Em quedarà per tot plegat un molt bon record de la meva novena participació, aquesta vegada amb 15h57′.\nAl fòrum que tenim amb amics hi ha la crònica de l’Alex, que fèia la seva primera i val la pena veure el que n’arriba a saber, la de’n Massaguer, que és un especialista en tot tipus de proves i tota una colla d’amics que ens fa sentir més propers, amb ànims per part de tots i en Mirabet que estava en un control.\nPublicat: Dc Set 30, 2009 3:47 pm Assumpte:\nSempres es de savis llegir als mestres .


L'H Experience - La volta al món en 24 tapes\nLa quarta edició d’aquesta cita gastronòmica ve amb novetats. La primera, el canvi d’ubicació. Enguany s’instal·larà a la rambla de la Marina, entre el carrer de Provença i l’avinguda del Carrilet. La segona novetat són els tallers de cuina que es faran tant dissabte com diumenge, i que aniran a càrrec del Centre de Formació d’Hostaleria de L’Hospitalet (CEMFO), el restaurant Sucapà i l’escola restaurant El Repartidor, de la fundació El Llindar.\nTampoc no faltaran les actuacions musicals ni, per descomptat, les tapes. La mostra gastronòmica d’aquesta edició del Tapes del Món inclou 24 tapes i 11 països, entres els quals hi ha Mèxic. Bolívia, Veneçuela, Jordània, Perú, Síria i Marroc, entre d’altres.\nLa cita serà dissabte dia 20 d’octubre, de 13 a 16.30 h i de 19 a 23 h, i diumenge 21 de 12 a 16 h.\nConsulteu aquí la programació d’activitats i l’oferta gastronòmica.


Equip Espeleologia (EEP) | Agrupació Excursionista Palafrugell\nTot va començar a la dècada dels 80 del segle passat, quan un treball de biologia per l’institut i la curiositat d’una colla d’amics adolescents els va portar a descobrir l’espeleologia.\nAmb un casc de ‘paleta’ i la llum d’una ‘lot’ amb pila de petaca, van recórrer gran part dels secrets ocults de Rec Ses Gralles, d’uns 23m de fondària, situat a Begur, i fer algun intent amb la verticalitat, sense gaire èxit!\nAmb el temps i després de formar-se en tècniques de progressió vertical amb corda, van fundar a principis dels 80, l’EEP (Equip d’Espeleologia de Palafrugell). Les aventures varen anar creixent i conquerint noves cavitats. Pou de la Calella -60 m. a l’Estartit, Puech Negre -400 m. a Millau – Massís Central francès, Aven de l’Hydre de -400 m a Opoul-Perillos aprop de Perpinyà, Sistema Arañonera, actualment amb -1349 m. a Pirineu d’Osca i molts d’altres.\n Per designar el petit llum de butxaca format per una capsa, on van allotjats una pila o més acumuladors recarregables, una bombeta elèctrica amb un reflector lluminós i un interruptor, es fan servir els noms llanterna i lot. Per exemple:\nEls que vulguin fer nit a la casa hauran de dur una llanterna. Per fer els jocs de nit ens demanen una lot.\nLa nostra entitat organitza activitats i gestiona les targetes federatives tant de la F.E.E.C. Federació d’Entitats Excursionistes de Catalunya com de la F.C.E. Federació Catalana d’Espeleologia.\nA continuació us adjuntem l’enllaç a la pàgina web de la federació, a l’apartat LLICÈNCIES, per qui es vulgui federar en Espeleologia.\nEl resum de preus llicències 2021 i la llista de preus 2021.\nRecordar-vos que, quan feu l’ingrés, cal indicar en l’espai destinat a observacions: el NOM COMPLET – TIPUS DE LLICÈNCIA.\nEl compte on fer l’ingrés és: LA CAIXA (IBAN): ES87 2100 0050 2601 0353 4007\nPer més informació, Àrea de Joventut de Can Genís o podeu enviar un correu a l’Equip de Espeleologia a aep.eep@gmail.com\nBENVINGUTS A EQUIP ESPELEOLOGIA DE PALAFRUGELL


La diagnosi estratègica s’ha realitzat una vegada finalitzada la memòria descriptiva. Tota la informació obtinguda i recopilada a la memòria ha de servir per determinar l´estat de la comarca i quins són els aspectes més positius i de negatius la comarca.\nAquesta diagnosi s’ha posat a debat a partir d´unes taules de discussió on hi ha participat els diferents membres del Consell Comarcal i aquelles associacions i entitats vinculades amb el territori. L´objectiu d´aquesta participació ha estat aconseguir un consens de totes les problemàtiques en que es troba la comarca per tal de tenir una definició clara dels sectors on cal El Pla d’Acció és l’element clau perquè els procediments d’una Agenda 21 Comarcal siguin un fet real i la comarca avanci cap a la sostenibilitat. La base del Pla és la diagnosi prèvia realitzada sobre la comarca i requereix necessàriament de la participació activa de la ciutadania, dels agents socials, dels governants i del mateix equip tècnic per consensuar-lo.\nDocument de DIAGNOSI ESTRATÈGICA.\nEn base a tota la informació obtinguda en la Memòria Descriptiva (Document I), s’integra en un document la diagnosi que determina l’estat social, econòmic i ambiental de la comarca, permetent identificar els principals punts forts i febles (problemàtiques ambientals, socials i econòmiques) més significatius que afecten el seu desenvolupament sostenible. Es tracta, per tant, d’un document transversal que recull els aspectes del Document I i que ha servit de base per a la redacció d’un Pla d’Acció Comarcal ajustat a les necessitats de l’àrea de Medi Ambient del Consell Comarcal i també de la resta d’àrees existents.\nAquest document de diagnosi s’integra a la memòria descriptiva, adjuntant per a cada vector descrit i analitzat a la Memòria Descriptiva la seva diagnosi específica. Aquesta s’ha de posar a debat a partir d’unes taules de discussió on hi participen els diferents membres del Consell Comarcal (responsables d’àrea, tècnics, etc.) i també altres associacions i entitats vinculades amb territori ja sigui vinculades a aspectes ambientals, com socials i/o econòmics.\nTot i analitzar-se en la memòria aspectes del territori en que el Consell Comarcal no té competències, és a través de la diagnosi des d’on s’ha de poder valorar el paper que hi juga el Consell Comarcal amb cadascun d’ells i en quines possibilitats podria abarcar més competències per tal de gestionar algunes problemàtiques que afecten a més d’un municipi i que per tant el paper del Consell Comarcal com a òrgan coordinador podria ser interessant.\nAspectes de sostenibilitat ambiental.pdf [ ] 4110 kB\nDescripció de l´entorn físic.pdf [ ] 1047 kB\nEl model territorial comarcal.pdf [ ] 342 kB\nOrdenació del territori.pdf [ ] 924 kB\nOrganització i gestió comarcal.pdf [ ] 253 kB\nPla de connectivitat.pdf [ ] 7930 kB\nPla de sostenibilitat energètica.pdf [ ] 373 kB


Detinguts nou membres destacats d'Al-Qaeda al Pakistan\nNou presumptes membres destacats d'Al-Qaeda, un d'ells molt important, han estat detinguts a prop de la frontera amb l'Afganistan per agents pakistanesos i nord-americans, segons fonts dels serveis de seguretat del Pakistan. Algunes fonts governamentals a Islamabad han suggerit que el mateix líder de l'organització terrorista islàmica, Ossama bin Laden, o un dels seus fills, podrien haver estat detinguts en les últimes hores al Pakistan, però altres responsables oficials han desmentit aquesta informació.\nL'operació, en què han estat detinguts els nou presumptes terroristes, s'ha fet a prop de la població de Chaghi gràcies a la informació obtinguda de Khalid Sheikh Mohammed, el presumpte organitzador dels atemptats de l'11 de setembre del 2001 als EUA. Mohammed va ser capturat dissabte a Rawalpindi, a prop d'Islamabad, amb un altre presumpte membre destacat d'Al-Qaeda. El ministre d'Informació pakistanès, Sheikh Rashid Ahmed, ha dit que no sap res d'aquesta operació i que no pot dir res sobre la detenció d'aquestes nou persones. En termes similars ha respost el portaveu de la Presidència, el general Rashid Qureshi.


Art i Història 2015: de desembre 2015\n-Tipus d'edificis: Els tipus d'edifici que més importància han tingut són el temple i el teatre.\nEls temples grecs es caracteritzen per la seva estructura molt simple. Consistien en una única sala a la qual s' accedia per un pòrtic. Com en els grecs no els agradava que les part anterior i posterior dels seus temples fossin diferents, afegiren un pòrtic en la part posterior (opistodòm) per donar així un aspecte més simètric.\nL'escenari estava precedit per una zona també semicircular, l'orchesta que servia com a reflector del so. Amb aquest i altres artificis, aconseguien que als teatres poguessin acomodar-se fins 15.000 espectador. Al costat de l' orchesta hi havia el prosceni, on esperaven els actors, i lleugerament elevada estava l'escena on es representava l'obra. En els laterals hi havia els parodos. Neix amb finalitats religioses\nESCULTURA L'escultura grega és una manifestació artística que reflecteix els ideals de la civilització grega: importància de l'home com a centre de l'univers i recerca d'un ideal de bellesa basat en l'equilibri i la proporció. El tema central és la figura humana. Es busca un model de bellesa, el cànon, les proporcions perfectes. La figura en l'escultura clàssica grega és una referència a la condició o el paper de la persona representada. Els atletes, sacerdotesses i déus poden ser identificats per les seves vestimentes i aformaments o per la falta dels mateixos. Posteriorment, nus en l'escultura i la pintura han representat una forma d'ideal, ja es tracti d'innocència, l'obertura o la puresa. Els materials més utilitzats són el marbre policromat, el bronze i les criselefantines (estàtues d'or i d' ivori).\n· Període protoclàssic A la primera meitat del segle V aC l' escultura comença a experimentar nous camins, tot trencant amb la rigidesa compositiva dels Koúroi. S' evoluciona cap una més gran naturalitat de les formes, una captació major del moviment i una preocupació per explorar les emocions i diferents estats. La figura de l' home un esdevé definitivament el símbol de la bellesa per a l'art grec. A més d'aquests conjunts, aquest període ens ha deixat algunes impressionants figures de bronze, dels pocs originals de bronze que es conserven.\n- Primer classicisme En la segona meitat del segle els escultors arriben a un domini de la tècnica que permet d'establir uns cànons o models de bellesa ideal, basats en les proporcions de les diverses parts del cos. Els cossos apareixen en repòs i serenitat.\n- Segon classicisme Al segle IV a C s' accentua la tendència al realisme i es dóna més importància a l' expressió i al moviment.\nL' art hel·lenístic explota, desenvolupa i sintetitza les aportacions de les etapes anteriors, especialment les del segle IV a C. - LA CERÀMICA La ceràmica grega constitueix una font inigualable d'informació de la societat. Les restes arqueològiques de la ceràmica són moltíssims, de manera que l'art dels gots grecs és un mitjà molt apropiat per estudiar l'evolució dels corrents artístics o les personalitats dels seus creadors. Els fons que omplen els museus en l'actualitat, tenen tres orígens principals:\n· Les necròpolis del sud d'Itàlia,les tombes etrusques de la Toscana descobertes en excavacions, les excavacions de l'Acròpolis i d'Atenes.