Resistir és existir: la lluita per l’aigua a la vall del Jordà a Palestina | SETEMBRE\nEl Moviment de Solidaritat de la Vall del Jordà explica a Catalunya la lluita de la població palestina per recuperar els recursos hídrics que l’ocupació israeliana els ha anat restringint en els últims anys\nLa vall acull en pocs metres de distància pobles palestins amb sequera i assentaments jueus amb piscines i jardins\nJosep Comajoan | 23/12/2019 a les 18:51h\nArxivat a: En moviment, Andrea Lubbadeh, Ginesta Mary, Grup de Defensa del Ter, GDT, aigua, ecologisme, Vall del Jordà, Israel, Palestina, Joan Coma Roura\nAquesta notícia es va publicar originalment el 23/12/2019 i, per tant, la informació que hi apareix fa referència a la data especificada.\nEl Jordà és un riu estret de 320 quilòmetres de llargada i que tradicionalment havia marcat la frontera entre Jordània i Palestina. Avui ho fa entre Jordània i l’estat d’Israel, després que Israel hagi anat ocupant en les últimes decades diversos territoris de la Palestina històrica. El riu també havia estat històricament la principal font d’abastiment d’aigua de les poblacions palestines. Cada vegada més, però, Israel ha anat limitant més l’accés a l’aigua i les infraestructures que permeten accedir-hi. Fins el punt de desmuntar bona part de la xarxa de canonades que subministraven d'aigua les poblacions palestines.\nEl de l’aigua és un altre front de la lluita per la supervivència del poble palestí davant l’ocupació israeliana. Rashed Khoudairy, activista del Jordan Valley Solidarity Movement, ha estat uns dies a Catalunya exposant, entre altres, la lluita per l’aigua a la vall del Jordà. El 13 de desembre hi va haver l’acte a Vic, a la taverna La Nyàmera, tot i que per un motiu logístic d'última hora es va haver de fer sense Rashed Khoudairy. Es va fer organitzat per Capgirem Vic, i de la mà de BDS Catalunya i el Grup de Defensa del Ter (GDT), que va explicar la lluita per l’aigua a Catalunya. Diferent de la que es viu a Palestina, però amb el tret comú de l’aigua com a bé públic del qual el poder s’ha apropiat.\nActe en solidaritat amb la lluita per l'aigua a la vall del Jordà, el 13 de desembre la taverna La Nyàmera de Vic Foto: Sara Blázquez\n«Sempre acaba sent el mateix, qui té el poder té l’aixeta», deia Ginesta Mary, presidenta del GDT en l’acte de Vic, fent un cert paral·lelisme entre les dues lluites, a Catalunya i a Palestina. «Són dues lluites que aparentment són distants, però que tenen en comú que són una lluita per l’aigua com a recurs de poder», reblava Joan Coma Roura, membre de Capgirem Vic vinculat a diverses lluites pro-palestines. En el cas de la Vall del Jordà, de fet, la lluita es juga en el camp del «resistir és existir», en tant que sense l’accés a l’aigua les dificultats de supervivència de les poblacions palestines són molt més grans.\nUn 95% de la vall del Jordà ja està en mans israelianes\nEl 1965 Israel va anunciar el desviament del riu Jordà, amb la finalitat de portar l'aigua cap al seu territori per tal de desenvolupar els seus plans d'expansió. El desviament representava un cop mortal per l'agricultura jordana palestina i és la llavor de la Guerra dels Sis Dies. De fet, arran de la Guerra del Sis Dies, el 1967, Israel s’anexionava els Alts del Golan, on precisament neixen els principals afluents del Jordà, tal com explicava des del públic Sami Abdul-Jawad, activista pro-palestí, en l’acte del dia 13 a Vic. Gamal Abdel Nasser, president d’Egipte, ja va convocar aleshores la primera Conferència Àrab per combatre la desviacio del Jordà cap al Nègueb.\nD’aleshores ençà, però, els plans d’ocupació d’Israel de les terres palestines ha anat en augment fins arribar a la situació actual. «Qualsevol que hi hagi estat ha pogut veure com l’aigua serveix per alimentar piscines dels assentaments, quan la resta de territori ocupat està tot sec», explicava Joan Coma. En l’acte també es van donar algunes dades, com la comparativa entre la despesa d’aigua per persona i dia en un assentament de colons jueus com el de Fatsa’el i el veí poble palestí de Fasayil. Mentre els primers tenen una despesa de 287 litres d’aigua per persona i dia, els segons la tenen d’entre 20 i 50 litres. Només de veure els dos pobles sobre el mapa, es pot veure el palestí en un terreny àrid i sec, i just al seu costat, l’assentament jueu molt més verd i fins i tot amb piscines.\nLa vall del Jordà està dividida en tres zones: la que està sota control palestí, la que hi viu població palestina sota control israelià, i la zona C, exclusivament israeliana. La zona C cada vegada s’ha anat expandint més, i actualment el 95% de l’àrea ja està sota control israelià. Abans de 1967, jordans i palestins compartien l’aigua del Jordà. Ara les poblacions palestines han de fer quilòmetres per viatjar a les àrees A i B per recollir l’aigua en tancs, amb un cost un 400% superior que si poguessin tenir accés directe a la xarxa d’aigua local, actualment en mans israelianes. En contrapartida, segons es va informar en l’acte, Mekorot, l’empresa israeliana de subministrament d’aigua, aplica un 75% de descompte als colons jueus. L’aigua, en definitiva, es converteix en una altra forma de control i alhora d’ofec de la població palestina.\nBoicot a productes israelians fruit de l’ocupació de Palestina\nEn l’acte de Vic es va informar de la campanya de BDS, sigles que responen a les inicials de Boicot, Desinversions i Sancions. Una campanya que va explicar Andrea Lubbadeh, activista «basco-palestina adoptada a Vic», segons la va presentar Joan Coma. La campanya busca assenyalar aquelles empreses i institucions d’arreu del món que col·laboren directa o indirectament amb l’Estat d’Israel mentre duri l’ocupació de Palestina, de les seves terres i per tant dels seus recursos naturals, alhora que es retallen els drets de la seva gent.\nGinesta Mary, Andrea Lubbadeh i Joan Coma Roura, a l'acte del dia 13 a Vic Foto: Sara Blázquez\nLubbadeh va recordar la campanya «Complicitats que maten» que s’havia impulsat en el seu moment per denunciar els convenis de la Universitat de Vic amb la Universitat de Haifa, i que com es va veure després, quan no es va renovar sense que s'hagués concretat en cap intercanvi universitari, no tenia un interès acadèmic, sinó només de netejar una imatge d’una institució universitària que col·labora amb l’exèrcit i l’Estat d’Israel. Joan Coma també va esmentar altres complicitats molt més quotidianes, com les de les botigues de Casa Ametller, que venen dàtils que diuen que provenen d’Israel, quan en realitat ho fan dels territoris ocupats de la vall del Jordà.\nGinesta Mary, per la seva part, va exposar la lluita per recuperar l’aigua com a bé públic duta a terme durant 30 anys pel GDT. Va denunciar-ne l’apropiació per part de la gran indústria agroalimentària que n’ha contaminat els aqüífers, i va mostrar la solidaritat de l’ecologisme català amb la lluita de moviments com el que lluita per la recuperació dels recursos hídrics per part de la població palestina a la vall del Jordà. «Catalunya ha de ser sobirana alimentàriament i la cabana porcina adaptar-se al que té el territori», va dir en referència a les macrogranges que han anat proliferant en els últims anys en comarques com Osona o el Lluçanès. «Ara ja no és blindar, sinó deconstruir», va recordar, i va afegir que «això passarà, tard o d’hora». De fet, «serà quan vulgui la Xina, país que ara importa porc d’aquí, però on ja s’estan fent autèntiques fàbriques de porcs, amb granges de diversos pisos».\nActe a la Nyàmera de Vic sobre els 70 anys de resistència palestina


Retiren 26 objectes d'uns 500 kg del fons marí de Cadaqués - Empordà\nLa recollida s'engloba en una campanya de tot l'estat espanyol per preservar la posidònia\n02·10·19 | 17:45\nResidus extrets del fons marí de Cadaqués dins de la recollida organitzada. ACN\nEl projecte Libera ha permès la retirada de 26 objectes que hi havia al fons marí de la badia de Cadaqués. Els residus eren elements de fondeig per a embarcacions que ja no es feien servir i embarcacions enfonsades. Els objectes retirats pesaven uns 500 kg en total. El projecte és una iniciativa de l'ONG SEO BirdLife amb el suport d'Ecoembes i es farà en d'altres punts de l'estat espanyol amb l'objectiu de preservar els camps de posidònia que hi ha en el mar Mediterrani.\nLa recollida es divideix en dues fases: primer s'analitza si els residus afecten a la posidònia o si, pel contrari, la planta s'hi ha integrat i després es fa l'extracció d'aquells materials que impedeixen el seu creixement.\nEl Cap de Creus ha estat l'escenari de la primera recollida de residus de grans dimensions en el fons marí del projecte Libera. En total s'han retirat 26 objectes que pesaven uns 500 kg i es tractava principalment d'elements de fondeig per a embarcacions en desús i també part de barques enfonsades.\nLa posidònia és una planta marina que està protegida a nivell internacional pel gran valor ambiental que té. És un dels principals productors d'oxigen del fons marí i en ella hi habiten nombroses espècies animals, fet que la converteix en un element de gran riquesa ambiental.\nEl projecte també preveu fer altres retirades de residus al Cap de Gata i el Cap Tiñoso de Múrcia i l'illa de Tabarca d'Alacant. De tota manera, la recollida del Cap de Creus ha estat la primera de realitzar-se de tot el projecte.\nAbans de l'extracció dels objectes, l'entitat ha estudiat detingudament els residus que hi havia en el fons marí de la zona. Posteriorment, s'ha valorat el tipus d'objecte que era i si es podia integrar o no en un prat de posidònia. A vegades hi ha residus que amb el pas del temps han acabat formant part de les plantacions salvatges de posidònia i retirar-los pot comportar un major impacte sobre el creixement de la planta, que no pas deixar-los.\nLa retirada de residus del Cap de Creus ha comptat amb la col·laboració de l'Ajuntament de Cadaqués. A més, també ha format part de la campanya ciutadana '1m2 per les platges i els mars' en què la ciutadania els dona dades dels residus que han trobat a sota aigua. Aquestes dades s'analitzen i s'incorporen en la base de dades del Ministeri per a la Transició Ecològica.


1 min. Barcelona 18/08/2016 17:21\n651x366 Un dels Skylines De la presó del centre penitenciari de Quatre Camins, a l'alba, en una imatge recent. / XAVIER BERTRAL Un dels Skylines De la presó del centre penitenciari de Quatre Camins, a l'alba, en una imatge recent. / XAVIER BERTRAL\nEl Síndic de Greuges ha obert una investigació per un presumpte cas de maltractaments a la presó de Quatre Camins després de rebre una queixa de l'intern que hauria patit els abusos. La conselleria de Justícia assegura que no té constància del cas, però el revisarà per posar-se en contacte amb l'organisme.\nLa investigació neix després de la queixa d'un intern per uns fets al pati del departament de sancionats. El pres hauria provocat els funcionaris, que l'haurien acabat contenint amb un " ús desproporcionat" de la força, segons el Síndic, que assegura que l'intern presentava diversos cops que "poden ser compatibles amb mecanismes directes de contusió".\nEl Síndic també ha detectat que l' informe redactat pels funcionaris i el full d'assistència mèdica no detalla prou bé els fets, les lesions i el tractament. A més, assegura que el cas no es va posar en coneixement del jutge i lamenta que no s'intentés dialogar abans de recórrer a la força.


Ajuntament d'Argentona - Novetats en la gestió COVID als centres educatius\nNovetats en la gestió COVID als centres educatius\nHi haurà quarantenes a educació infantil i primària només si es produeixen cinc o més casos o un 20% dels alumnes del grup ha donat positiu en els darrers 7 dies\n-S'eliminen les quarantenes si hi ha casos esporàdics a educació infantil i primària. Únicament s'indicarà quarantena quan hi hagi cinc casos o més o un 20% dels alumnes del grup que hagin donat positiu en un període de 7 dies. En aquest cas, els alumnes immunitzats* n'estaran exempts i només faran quarantena els alumnes no immunitzats.\n-A l'educació secundària es mantenen els protocols tal i com estan establerts. L'alumnat immunitzat no haurà de fer quarantena. En canvi, l'alumnat no immunitzat sí que haurà de quarantenar-se durant set dies.\n-S'està treballant en l'adaptació dels protocols per incorporar aquests canvis.\n- El sistema sanitari treballa conjuntament amb l'educatiu per informar els casos i brots i les actuacions necessàries.


¿És bon moment per a comprar un habitatge? | Gestió Maresme\nHi ha moltes particularitats en el mercat dels béns immobles. Els factors que poden determinar l'oportunitat o l'èxit en la inversió o comprar d'un bé immoble dependran en cada cas.\nMentre que per a la majoria pot ser bon o mal moment depenent de la situació macroeconòmica en sentit individual o particular (microeconòmic) pot ser molt diferent al context general.\nEl mercat de l’habitatge d’una banda és heterogeni. Els preus de l’habitatge tenen molts factors que determinen el seu preu i evolució. Per aquests motius trobem diferents preus i la seva evolució en tot el territori amb importants diferències.\nTenim importants diferències de preu i importants pressions inflacionàries i deflacionàries que justifiquen l’augment de preus o la seva rebaixa.\nA Catalunya les lleis que estan regulant l’accés a l’habitatge estan actuant com un desincentiu per a la inversió d’aquests actius i pressionessin mals preus a la baixa. De la mateixa manera la llei estatal d’habitatge que resulta descafeïnada comparada amb la catalana.\nExisteix una exclusió real de l’accés a l’habitatge comportant un increment de l’exclusió i conflicte social.\nL’accés a l’habitatge en molts casos impossible per a un gran nombre de persones ha impactat en l’opinió pública de tal forma que ha forçat als polítics a prendre decisions contundents per a assegurar l’accés a aquest dret bàsic.\nI és que recordem que a Espanya s’han realitzat més de 1.000.000 de desnonaments. A més d’aquesta situació existeix un un nexe causal amb suïcidis vinculats als desnonaments (que no es poden calcular per falta de dades i transparència) que han impactat en l’opinió pública contrastant amb el rescat als bancs i no persones.\nDavant la situació econòmica, noves regulacions, creixement demogràfic, gran endeutament de famílies i empreses, poc estalvi, gran pressió fiscal i gran atur podem observar com existeixen importants pressions deflacionàries sobre el valor de l’habitatge.\nD’altra banda les impressions de bitllets dels bancs centrals (quantitative easing) i la compra d’abonaments són estímuls que augmenten la inflació general de preus.\nA Catalunya existeixen pressions legals deflacionàries en relació al preu de l’habitatge.\nEn concret a Catalunya existeixen les següents lleis que afecten directament als preciso dels habitatges de lloguer i indirectament de compra: Llei 11/2020, de 18 de setembre, de mesuress urgents en matèria de contenció de rendes als contractes d’arrendament d’habitatges i de modificació de la Llei 18/2007, de la Llei 24/2015 i de la Llei 4/2016, relatives a la protecció del dret a l’ habitatge.\nEn aquesta situació de baixada de preus dels lloguers o com a mínim de congelació ens trobem davant una rebaixa en les expectatives dels propietaris d’obtenir rendiments en l’explotació immobiliària.\nD’aquesta manera trobem una tendència a la desinversió en aquesta mena de perfil de consumidors. Aquesta situació farà rebaixar els preus de compra i el lloguer fins a, possiblement, nivells raonables.\nUn dels factors que impulsava les vendes d’habitatges era el d’evitar el pagament de lloguers abusius i és que comparativament una hipoteca era més econòmica que el pagament d’un lloguer en molts casos.\nEn aquesta situació de regulació dels preus del lloguer que afectarà la demanda i als preus de compra s’ha d’afegir altres dades no són menys importants.\nNo obstant això els preus poden pujar per factors vinculats a la inflació. Els bèns immobles nous pugen per falta de terreny i l’augment del cost dels materiales i costos salarials.\nEn general ens trobem davant una economia que necessita estímuls per a la recuperació.\nEspanya té un dels índexs de pobresa (absoluta i relativa) més vergonyosos de la Unió Europea i és que som el cinquè país de la Unió Europea amb més pobresa. Aquestes dades han de correlacionar-se amb el nivell d’endeutament de les famílies, la taxa d’estalvi i l’atur.\nL’atur a Espanya ja abans del covid va aconseguir sumes rècord al 2013 amb més de 6.000.000 de persones aturades. Actualment estem superant els 4.000.000 d’aturats.\nEncara que sembli que la tendència millora gran part del descens de l’atur (encara que tenim un atur superior al 17%) es deu a factors comptables i a la perduda de drets laborals generant e ocupació precària.\nEn concret l’atur juvenil a Espanya és superior al 30% provocant greus conseqüències per al futur (falta d’estalvis, cotitzacions…). En aquestes condicions ens trobem davant la insuficiència d’ estalvi de gran part de les famílies d’Espanya.\nA més ens trobem davant d’una natalitat a Espanya de les més baixes d’Europa sent el segon país europeu amb la natalitat més baixa de la Unión Europea. Aquestes dades anticipen una baixada de la demanda d’habitatges en el futur que difícilment podran ser absorbits.\nA més d’aquests factors els grans propietaris de l’habitatge a Espanya com són els grans fons patrimonials bancaris i d’inversió veuen afectats els seus actius per aquest procés deflacionari. Les noves regulacions incrementen la pressió dels preus a la baixa.\nLa despenalització de les ocupacions en molts casos i la insolvència dels ocupants converteixen en els béns immobles en actius amb importants riscos i despeses. L’augment dels impostos per habitatges buits, l’obligatorietat de lloguers socials, la impossibilitat d’expulsar ocupants fàcilment alimenta una despesa desbocada per a les entitats propietàries.\nDavant d’aquesta situació d’impossibilitat d’explotació d’actius i davant de la baixa liquiditat de les entitats bancàries des de 2010 ens trobem davant la inevitable necessitat de liquidar els actius patrimonials.\nUn altre rescat a la banca seria durament criticat per l’opinió pública quan no s’ha tornat l’anterior suma del rescat bancari mentre que en els altres països europeus en els quals va existir rescat la banca va retornar aquests imports amb interessos.\nTenir habitatges sense explotar significa tenir llevades despeses i pèrdues econòmiques.\nTenir immobles tancats és assumir despeses (despeses en alarmes, comunitats de propietaris, manteniment, imposats com a IBI, patrimoni…) i assumir despeses implica també una menor liquiditat, pèrdua de creixement potencial i majors possibilitats de nous rescats i menors ingressos fiscals per a l’estat per no explotar el patrimoni de manera professional i pagar conforme a aquests rendiments.\nTenint en compte aquest context els preus de l’habitatge a Espanya haurien de desplomar-se. No obstant això és lògic que els actius no es treguin tots alhora i es vagin traient a un ritme determinat per a evitar un abrupte enfonsament de preus.\nTambé es podria optar per posar una part dels habitatges en lloguer i una altra amb lloguer amb opció de compra però encara no s’han adonat que aquesta estratègia optimitzaria la seva rendibilitat i minimitzaria riscos.\nComprendran que estan davant d’aquesta necessitat o van forçar un nou rescat? S’hauria d’actuar amb visió de futur i minimitzar les pèrdues però sembla que s’està passant de tot fins que s’arribi al punt que estem diagnosticant i s’hagi de discutir si es recolza un nou rescat o es nacionalitzen entitats.\nDoncs bé, a més d’aquests factors per als grans propietaris hi ha l’important estoc d’habitatges que es va acumulant contínuament de les herències. I no sols s’inunda el mercat d’habitatge per la mena de creixement demogràfic sinó que amb el covid s’ha impulsat el merct d’habitatges heretades.\nEstem en un moment en el qual s’han realitzat un nombre d’operacions molt important arribant màxims desde 2008. Aquesta situació com hem dit és deguda per una concurrència de factors dels quals destaquen les oportunitats, el bon finançament, la rendibilitat d’aquestes inversions, les oportunitats en el mercat i a més la inversió en propietats com a béns refugi.\nEstem en un bon moment per a comprar béns immobles?\nConsidero que és evident que no. No obstant això s’ha de monitorar els preus i els immobles.\nQuan un bé té unes característiques particulars concretes que el fan atractiu no val la pena esperar a un descompte addicional en molts casos si el preu és ajustat perquè el mercat és dinàmic i hi ha seriosos riscos que es vengui.\nEl nostre consell és comprar només si s’està segur del que es vol i que s’ha analitzat bé l’operació. El mercat no espera a ningú i les oportunitats volen. Si esperes a l’oportunitat perfecta pots perdre bones oportunitats.\nS’ha de valorar cada operació. No existeix una resposta genèrica. Cada operació té les seves particularitats i pot ser una bona oportunitat.\nLa tendència general no marca la situació individual o particular de cada inversor o de zones concretes d’un mercat o les particularitats d’operacions concretes. El nostre consell és que s’ha d’estudiar i analitzar cada cas sense tenir respostes preestablertes o prejudicis.\nMalgrat els raonaments en contra de realitzar inversions en béns immobles podem dir que aquestes inversions són de béns tangibles que poden considerar-se de valor refugio i els preus del qual no són volàtils com els de les criptomonedes. Els béns immobles poden fluctuar però sempre tindrem un valor d’explotació en concepte de lloguers i un valor residual de venda en cas de voler liquidar aquesta inversió.\nLes inversions en béns immobles solen ser per a inversors més conservadors que volen obtenir rendiments passius constants en el temps. D’altra banda les grans rendibilitats solen ir associades a un major risc.\nConclusions: Quin és el millor moment per a invertir en béns immobles?\nEl moment de fer una bona compra o inversió pot ser en qualsevol moment. Trobar la resposta concreta forma part del coneixement i el treball en l’anàlisi de cada operació i el coneixement del mercat i de l’entorn general i particular.\nS’ha d’estar en contacte amb el món real per a poder tenir unes conclusions sòlides i argumentades. Si vols invertir has de conèixer el mercat i saber quan i què deus o no has de comprar.\nComptar amb el suport de professionals del sector que coneguin el mercat t’ajudarà a valorar l’operació des d’una perspectiva multidisciplinària immobiliària, econòmica, financera, fiscal que permetrà incrementar l’èxit de cada operació i el seu rendiment.\nDeixa’t assessorar per professionals de confiança, competents, que siguin transparents i que estiguin compromesos amb els teus interessos. Som aquí per a ajudar-te!\nPrevPrevious¿Perquè transformar un local comercial en habitatge?\nNext¿Porqué reservar una marca, denominación comercial o diseño industrial?Next


Els préstecs UPCAlumni — UPCAlumni — UPC. Universitat Politècnica de Catalunya\nEls préstecs UPCAlumni\nSou a: Inici / Comunitat / Tribuna del vicepresident d'UPCAlumni / Els préstecs UPCAlumni\nSuport a estades internacionals dels estudiants en el marc del nostre compromís social.\nEls “Préstecs UPCAlumni” són un programa d’ajuts econòmics promogut per UPCAlumni conjuntament amb el Consell Social de la UPC, amb l’objectiu de donar suport al finançament d’activitats relacionades amb estades internacionals dels estudiants de la UPC.\nAquest programa té un arrelament acreditat, ja que el seu origen se situa l’any 2011. En les dues primeres convocatòries els préstecs es varen destinar exclusivament a estudiants del Centre de Formació Interdisciplinària Superior (CFIS). En el curs 2013-2014 es va obrir la convocatòria a tots els estudiants de la UPC que volien accedir a un programa de mobilitat. Al llarg de les nou convocatòries de Préstecs s’han atorgat aproximadament 400.000 euros, que s’han concedit a 53 beneficiaris. Els retorns fets pels beneficiaris un cop s’incorporen al món laboral permeten mantenir una quantitat de reserva per a nous préstecs, retroalimentant el sistema.\nEl Programa de préstecs UPCAlumni va néixer amb la voluntat de donar un suport econòmic als estudiants amb expedients acadèmics destacats, per tal que puguin dur a terme una part dels seus estudis a l’estranger, oferint la possibilitat de tenir accés a un sistema de finançament addicional. La motivació del programa és clara: per als estudiants amb talent, la manca de mitjans econòmics no ha de suposar un impediment per al desenvolupament dels seus estudis. El Programa es duu a terme en convocatòries anuals, que resol una Comissió de Valoració, la qual prioritza l’atorgament dels préstecs en funció del currículum dels sol·licitants i la seva situació econòmica, detallant per a cada cas la quantitat atorgada en concepte de préstec retornable.\nUna qüestió que està sobre la taula és replantejar la gestió dels programa de préstecs, és a dir, fer el seguiment de les convocatòries, controlar els retorns acordats, tenir actualitzada la comptabilitat del programa, reclamar els incompliments, etc. Les especials circumstàncies que estem vivint amb la crisi d’origen sanitari i les seves conseqüències, fan que els institucions hagin de replantejar l’exercici de no poques de les seves funcions. Aquesta pot ser una bona ocasió per fer aquest replantejament i optimitzar la gestió i els serveis de la nostra universitat.\nPer acabar, vull expressar-vos el meu desig d’unes bones vacances d’estiu que ens permetin afrontar el nou curs acadèmic, que de ben segur requerirà esforços i dedicació. Esperem tenir la capacitat i l’encert d’afrontar-lo com correspon.


Mollet podria comptar amb un institut oncohematològic integral a partir del 2024 - somMontmeló\nInterior de l'institut oncohematològic | FSM\nL'Hospital de Mollet incorporarà un institut oncohematològic integral a partir del 2024. Així ho indica el Pla Estratègic 2021-2025 de la Fundació Sanitària Mollet (FSM) que s'ha presentat aquest migdia al mateix hospital.\nJaume Duran, director general de l’FSM, ha explicat que aquest futur espai és una "necessitat" de l'equipament sanitari baixvallesà i que "aglutinarà diferents serveis al voltant d'una de les malalties més prevalents (càncer)". Amb aquest nou espai, no es podran atendre més persones de les que s'atenen actualment, sinó que s'atendrà la mateixa quantitat de pacients, "però d'una manera molt més especialitzada i molt més integral".\nEstarà ubicat en l'actual hospital de dia, comptarà amb entre 700 i 900 metres quadrats i s'haurà de fer una reforma interna que no sobrepassarà el milió i mig d'euros, segons Duran, qui ha recalcat que "la gran aposta de la Fundació pels pròxims 10 anys és l'hospital oncohematològic". La previsió és que aquest institut oncohematològic s'iniciï el 2024.\nEn aquest sentit, l'alcalde de Mollet i vicepresident de l'FSM, també apuntava que, tenint en compte que els actuals serveis de docència així com l'administració de la Fundació es traslladaran al nou edifici que acollirà la universitat d'Infermeria, "tots els espais que s'alliberen a l'hospital creixeran especialment en el tema oncològic".\nJaume Duran, Andreu Llargués i Josep Monràs durant la roda de premsa\nUn altre dels eixos que incorpora el Pla Estratègic és l'aposta per la sostenibilitat i responsabilitat institucional. Pel que fa al vessant mediambiental, Jaume Duran ha assegurat que treballen per reduir fins a 0 la petjada de carboni de l'Hospital en els pròxims anys. Alhora, ha explicat que les sanitàries són una de les institucions "que més energia consumeixen i més residus generen: un dia d'hospital d'un pacient genera 7 kg de residus sòlids".\nEn la línia de reduir la petjada ecològica, l'hospital ja ha adoptat polítiques de gestió de residus com la compra d'energia reciclable o la gestió de zero-plàstic. En aquesta línia, Duran hi deia: "Aquesta serà probablement la darrera roda de premsa en què tinguem ampolles d'aigua de plàstic sobre la taula".\nA punt d'arrencar les obres d'Urgències\nLa roda de premsa també ha servit per anunciar que les obres per ampliar el servei d'Urgències de l'Hospital de Mollet estan "a punt de començar" i es preveu que en 10 mesos estiguin enllestides.\nL’ampliació dotarà al Servei d’Urgències de quasi 500 m2 més, passant de 1.000 m2 a 1.500 m2 de superfície total construïda i permetrà sectoritzar i diferenciar els diferents processos d’urgències. Així mateix, els nous espais augmentaran quasi un 30% el nombre de punts d’atenció, 10 punts més que els actuals i incorporaran un servei d’imatge diagnòstica dins de la mateixa unitat per agilitzar els processos. La inversió prevista és d’1,3 milions d’euros per al projecte executiu i l’obra i 400 mil euros per a l’equipament.


Una aplicació mòbil permetrà denunciar els rètols que incompleixen la normativa del valencià\nFacilitarà que el ciutadà faci un seguiment de la incidència i rebi un avís quan estigui solucionada\n1 min. València 17/12/2018 14:12\n651x366 Un senyal a l'entorn del Mercat Central de València / ACN / JOSÉ SOLER Un senyal a l'entorn del Mercat Central de València / ACN / JOSÉ SOLER\nL'Associació Cívica Tirant lo Blanc ha posat en marxa avui l'aplicació Bon Senyal per tal d’identificar els rètols i senyals dels espais públics que no compleixen amb la normativa d'ús i escriptura del valencià i, d'aquesta manera, acabar amb les confusions que encara s'arrosseguen com a conseqüència dels equívocs generats pel conflicte lingüístic promogut pels partits i associacions anticatalanistes.\nSegons els seus promotors, Bon Senyal també ajudarà a donar a conèixer la normativa que regula aquest àmbit, així com l’Oficina de Drets Lingüístics que ha posat en marxa aquest any la conselleria d’Educació, Investigació, Cultura i Esports de la Generalitat Valenciana.\nLa iniciativa ofereix als ciutadans que així ho desitgin la possibilitat de descarregar-se gratuïtament l'aplicació mòbil o bé fer servir la pàgina web mitjançant un navegador convencional.\nL'Associació Cívica Tirant lo Blanc remarca que l'ús de l'aplicació és molt senzill, i que un cop feta una denúncia o queixa l'entitat la comunicarà a l' Oficina de Drets Lingüístics. A més, el programari també permetrà que el ciutadà faci un seguiment de l'evolució de la incidència i r ebi un avís quan estigui solucionada.


Solidaritat amb Sant Joan de Déu, divendres 30 de maig, 19:00 h. | CIM Benimaclet\nSolidaritat amb Sant Joan de Déu, divendres 30 de maig, 19:00 h\nAls nostres pobles i ciutats, especialment a les últimes, no totes les persones tenen on dormir, ni un aixopluc on estalviar-se de fred, vent i pluja. Les podem veure al capvespre, deixant-se caure als bancs dels parcs, intentant cobrir-se malament amb cartrons o, si ha hagut sort, alguna màrfega vella, i les més afortunades infiltrades als recintes dels caixers dels bancs, com si foren peixos d’un aquari ignorat i menyspreat. Cadascuna d’elles porta a les esquenes una història, o moltes, totes farcides de dissort, que les ha portades a viure, malviure, o simplement, sobreviure, al carrer. Els Serveis Socials de Sant Joan de Déu de València, des de dècades enrere, acullen persones necessitades i promouen la millora de la seua qualitat de vida. Des de l’any passat col·laboren també amb els alumnes del Cicle d’Integració Social de l’IES Jordi de Sant Jordi i gràcies a aquesta col·laboració han muntat la campanya “Obre els ulls/Abre los ojos” per a sensibilitzar-nos sobre les persones sense llar. Durant tot el més de maig han estat realitzant accions de conscienciació, cridaneres flashmob a la Plaça de la Verge per evidenciar el problema i una intensa feina de difusió i captació de fons per ajudar Sant Joan de Déu a tirar endavant tan important tasca. Els faltava la festa de clausura de la campanya, un festival benèfic variat i multidisciplinari. I com al CIM de Benimaclet aquestes coses ens arriben ben endins i pensem que estimulen els valors solidaris que nosaltres tant destaquem en els nostres músics i en tots els que els doneu suport, vam decidir col·laborar a la causa. Per tant, proper divendres, 30 de maig, a partir de les 19:00 h els tindrem ací, amb tallers manuals per a menuts i grans, projeccions d’audiovisuals, exhibició de dansa, rifes benèfiques, música en directe i sopar solidari, tot sota el lema, ben clar, de “Ningú sense llar” i amb la intenció, ben clara, de que una altra realitat és possible per a les persones que viuen al carrer. Teniu informació detallada ací.\nRecordeu també que al mateix temps coincidim amb el final de la Setmana de la Mobilitat a Benimaclet, organitzada per l’Associació de Veïns i Veïnes, amb volta en bicicleta i altres vehicles no motoritzats, exposició de bicicletes antigues, photocall i festeta, així que, al mateix carrer, tindreu per escollir, però, sobre tot, esperem que sigueu solidaris, allà on aneu, tant ací com a la Llar Cultural amb la B3.\nTags:A.VV Benimaclet, B3, Benimaclet, Cicle d'Integració Social de l'IES Jordi de Sant Jordi, CIM Benimaclet, CIM de Benimaclet, Llar Cultural, Serveis Socials de Sant Joan de Déu de València, Setmana de la Mobilitat a Benimaclet, “Obre els ulls/Abre los ojos”


Apartment Džoni Split Croàcia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMés informació sobre Apartment Džoni\nAl visitar Split, vosté es sentirà com a casa a Apartment Džoni, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Split. Habitació familiar, instal.lacions de barbacoa, àrea de fumadors són només algunes de les comoditats que fan que Apartment Džoni sigui diferent dels altres hotels de la ciutat.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb aire condicionat, calefacció, balcó/terrassa, ventilador, aparell de televisió a cada habitació. Durant el dia podeu gaudir de l'atmòsfera relaxant de jardí. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Split, el Apartment Džoni és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.


Només 190 refugiats dels 160.000 promesos per la UE han estat reubicats - Diari de Girona\nNomés 190 refugiats dels 160.000 promesos per la UE han estat reubicats\nLa Fiscalia turca demana 35 anys de presó per als acusats de la mort del nen sirià que es va ofegar al setembre\nefe/ddgbrussel·les/ankara 11.12.2015 | 00:00\nUn total de 413.800 persones han demanat asil a la UE entre juliol i setembre d'aquest any, una xifra sense precedents que dobla la del segon trimestre de l'any. Eurostat, l'agència estadística europea, ha posat xifres a un fet que era per tots conegut, i que permet quantificar un desafiament polític i logístic que té la Unió Europea contra les cordes, i més si es té en compte que dels 160.000 refugiats que els països membres van prometre reubicar només 190 s'han beneficiat efectivament d'aquesta mesura.\nEn el tercer trimestre d'aquest any, la quantitat de ciutadans sirians i iraquians a la recerca de protecció internacional s'ha triplicat respecte el període anterior, arribant a les 138.000 i 44.5000 persones respectivament. El nombre d'afganesos s'ha doblat, fins als 56.500. Entre les tres nacionalitats sumen més de la meitat de les peticions d'asil a la UE.\nEls estats membres han tingut en els últims mesos enormes problemes de coordinació que han posat en perill la supervivència de Schengen, l'espai de lliure circulació. Alemanya i Hongria, amb una mica més de 108.000 peticions d'asil cadascuna, estan al capdavant del continent, amb el 52% de les tramitacions. Per darrere hi ha Suècia (42.500, el 10% de totes), Itàlia (28.400 i un 7% del total) i Àustria (27.600).\nLa Fiscalia turca va demanar penes de 35 anys de presó per a dos acusats de tràfic de persones en el cas d'Aylan Kurdi, el nen sirià de tres anys que es va ofegar al setembre passat davant les costes turques.\nEls dos acusats, tots dos de nacionalitat siriana, haurien «causat la mort per negligència deliberada» a cinc persones de les 14 que viatjaven a la llanxa, en participar en el tràfic de persones de les costes turques a les gregues, segons la Fiscalia. Encara continuen els esforços de la policia per detenir sis sospitosos, entre ells quatre ciutadans turcs.