«La nostra missió és millorar l’entorn del jove» – Fem Escola a Barcelona\n08/09/2016 21/01/2016 - Helena Mullor\nEntrevistem Josep Ramon Domingo, del Servei d’Orientació – Pla Jove del Consorci d’Educació a Nou Barris. Des d’aquest servei, ell i els seus companys donen suport i orienten els nois i noies que no han obtingut el graduat de secundària perquè puguin continuar formant-se o accedir al món laboral. Darrerament, l’ofensiva contra el fracàs escolar i la demanda europea d’un nivell formatiu més alt han fet abocar els esforços en l’alumnat que està en risc d’abandonament prematur dels estudis, i en la recuperació dels joves que han deixat el sistema educatiu.\nEn aquesta entrevista, el Josep Ramon ens explica com funciona el Servei d’Orientació-Pla Jove a tota la ciutat i especialment a Nou Barris, on han hagut de ser molt imaginatius a l’hora de buscar fórmules per treballar amb l’alumnat en un districte que té uns percentatges molt alts d’abandonament escolar prematur i d’exclusió social.\nBona part de la seva tasca es duu a terme en el marc del pla que el Consorci d’Educació i el Districte van posar en marxa a Nou Barris fa tres anys per reduir l’abandonament escolar prematur i reconduir els joves de 16 a 18 anys que han deixat el sistema educatiu cap a programes formatius. I, més concretament, en el marc d’iniciatives que s’han engegat dins d’aquest pla, com el programa de diversificació curricular, que ofereix un tractament curricular diferenciat de la secundària a un determinat perfil d’estudiants de tercer i quart d’ESO desmotivats i amb risc d’absentisme o d’abandonament escolar, o els projectes SEGUIM i Aula de Suport, que donen suport a aquests alumnes un cop han obtingut el graduat i que tenen una missió clara: millorar les expectatives dels joves del districte.\nA Nou Barris heu hagut de ser molt imaginatius a l’hora de buscar recursos per treballar amb l’alumnat…\nÉs el tarannà de Nou Barris. Els recursos que funcionen a la ciutat aquí s’esvaeixen. El que per a molts joves no és un problema, com ara fer una inscripció en un web, aquí és una barrera. Nosaltres tenim una necessitat, i generem un recurs o una metodologia per donar-hi una resposta que ens serveixi a nosaltres. Però, en el moment en què aquest recurs s’implanta a nivell de ciutat i es converteix en un registre amb un calendari amb un termini curt, ja no arriba als nostres nois i noies i hem de crear un altre recurs alternatiu. Amb el nou programa de Garantia Juvenil, per exemple, hem fet càlculs i ens fa l’efecte que a Nou Barris s’hi podrien acollir uns 4.000 joves, però el registre és infinitament menor. Això vol dir que haurem de buscar la manera de captar-los, més enllà de la publicitat, i d’oferir-los una finestreta oberta.\nEn el Pla Jove, que funciona des de fa 15 anys, amb la nostra metodologia de treball, no se’ns escapa ni un alumne que no es gradua! Treballem amb els instituts un any abans que acabin l’ESO, fem una fitxa de derivació i detectem qualsevol noi que surt d’un institut sense haver obtingut el graduat. Tenim totes les seves dades i treballem l’orientació abans que surti de l’institut.\nPerò als joves els costa venir-nos a veure, i molts ho fan acompanyats. Després, els que aconseguim que vinguin per aquí ja ens funcionen. Un cop tenim la persona captada, si hi aboquem esforços, pot costar però aconseguim ajudar-la. A mi les que m’amoïnen són les persones que no vénen i que cal anar-les a buscar, que no podem tenir-hi vincles… Aquests casos estan al voltant del 20 % dels que surten sense graduar-se.\nCom treballeu amb l’alumnat que surt del programa de diversificació curricular?\nEl programa és una gran oportunitat per a ells. Els permet adquirir unes competències molt necessàries i que funcionen molt bé, amb uns elements motivadors potents que fan possible que es puguin graduar. Però el problema ve quan surten del programa, perquè tenen mancances en la formació instrumental i ja no hi ha diversificació curricular. I quan vas a treballar, si ets mecànic de cotxes, has de ser un bon mecànic de cotxes, o un bon cuiner si vols ser cuiner. I, com no pot ser d’una altra manera, en un cicle formatiu de grau mitjà has de tenir una sèrie de competències instrumentals de llengües, en ciències…, que calen per ser un bon professional.\nPer això, amb seu baix nivell de formació instrumental, hem d’intentar que no abandonin el cicle formatiu de grau mitjà que han començat. I per treballar això ens hem inventat un programa, SEGUIM, que gestionem conjuntament amb el Districte en el marc del pla educatiu de Nou Barris. Els donem suport emocional i instrumental, i el primer que fem és posar en contacte el seu centre de secundària d’origen amb el centre de formació professional (FP) de destinació, amb la informació de la seva participació en el projecte de diversificació curricular, la fitxa de derivació, les seves mancances… Entremig, ens hem coordinat amb el consell orientador del centre d’origen, amb assessorament, xerrades…, i durant un curs es treballa coordinadament amb el centre de destinació.\nCom és aquest suport emocional i instrumental?\nNosaltres ens posem en contacte amb els instituts de destinació de FP i ens coordinem amb els tècnics del programa. El problema és que el programa SEGUIM té unes places limitades, i només podem oferir 15 places a la cinquantena de nois i noies que surten del programa de diversificació curricular. Per tant, per poder donar resposta a les seves necessitats, ens hem hagut d’inventar un nou recurs d’acompanyament emocional que està en fase experimental: l’aula d’acompanyament o de suport.\nHem comprovat que la majoria de les necessitats que tenen són les que ja es cobririen en un entorn mínimament normalitzat, com ara imprimir o fer una fotocòpia, disposar d’un ordinador amb connexió o d’algú que els doni suport… Ha de ser una persona que els animi i els resolgui temes com ara el desplaçament, perquè, per exemple, pot ser que el noi o la noia visqui en una casa on tothom està a l’atur i no es pugui pagar ni una targeta d’autobús. Abans que abandoni pel fet de no tenir targeta de bus, podem aconseguir que es posi en contacte amb Serveis Socials perquè li proporcionin aquesta targeta o la del bicing. Perquè si abandona la seva plaça al gener, es perden diners i acaba sortint més car que una targeta de bus i, sobretot, aquest noi o noia perd una oportunitat.\nAquí hem vist que el 50 % de les problemàtiques amb què es troben aquests nois i noies no tenen res a veure amb les seves capacitats instrumentals, sinó amb aquest tipus de dificultats domèstiques. L’any passat, per exemple, una noia que feia un cicle formatiu al matí i va trobar feina ens va dir que ho volia deixar; però vam aconseguir-li un canvi de torn perquè pogués estudiar a la tarda i no abandonés els estudis… I ho vam poder detectar justament perquè fem aquest seguiment.\nCom feu aquest seguiment?\nEls anem trucant o els enviem un whatsapp o un missatge. I dediquem una atenció especial als que participen en el programa de diversificació curricular, perquè ja sabem que d’entrada tindran més dificultats. Des d’abans de l’estiu, a l’institut de FP on aniran estudiar al setembre ja tenen totes les seves dades, i des del primer dia de classe saben que segurament farem el nostre seguiment.\nObrim un registre de tots els alumnes que des dels instituts ens diuen que poden tenir algun problema. A nivell de tota la ciutat, estem lligant la tutoria de l’institut de l’ESO on estudien ara amb la tutoria de FP on aniran. Cada tècnic va als instituts de FP del seu districte. Treballem aquest tema amb llistes i intentem fer-ho amb la totalitat dels alumnes que acaben quart d’ESO. En alguns casos, la majoria, són només una creueta en el registre de la nostra base de dades conformement estudien batxillerat o un cicle formatiu. Però també hi ha els casos que requereixen un seguiment, com en el cas que hagi canviat de centre o que presenti algun tipus de problema al nou institut de FP…\nCom se us va ocórrer utilitzar el whatsapp?\nEs tracta de muntar les coses pensant en els alumnes. És una manera de fer que no hem inventat nosaltres. Ja la van inventar durant la República Maria Montessori i les escoles municipals on l’alumne és el referent central. Nosaltres hi hem afegit una cosa, la tecnologia, tot i que està estigmatitzada perquè sembla que quan l’utilitzes no estàs treballant.\nPrimer vam començar trucant als mòbils, després va venir el Facebook i ara els trobem al whatsapp. Perquè una trucada potser no te l’agafen, però els joves et contesten un whatsapp en deu segons. Aquestes petites converses les convertim en un correu electrònic i ho registrem, i això ens permet fer-ne el seguiment. Així, tenim informació sobre on estudia l’alumne i, un o dos cops l’any, anem a preguntar com li va al centre on ha anat a parar.\nFins quan feu el seguiment de l’alumnat?\nFins ara, dins del Pla Jove fèiem el seguiment dels alumnes fins que teníem un itinerari positiu. Però ara hauria de ser fins que assoleixin el nivell 2 de formació que marquen els objectius europeus. És a dir, fins que acaben batxillerat i, sobretot, cicles formatius de grau mitjà. Ja que hem de garantir que com més gent millor assoleixi aquest nivell. Les empreses fan pressió perquè la gent tingui alguna altra qualificació, a més de l’ESO.\nEns podem trobar 700 o 800 nois i noies amb certes dificultats dels quals hem de fer un seguiment, i cada curs en surten 130 o 150 sense graduar. Cada curs, només els que participen en el curs de diversificació curricular ja en són 50. El millor d’aquest programa és que permet conèixer la realitat, quantificada, clara i meridiana. Necessitaríem 100 euros al mes per a cadascun d’aquests alumnes per tirar endavant: aules de suport, acompanyament, targetes d’autobús, matrícules, material… És el que necessiten la majoria d’estudiants, però aquests no ho poden pagar, i això no vol dir que no ho necessitin. Per estudiar, cal un material mínim. Ara, en la majoria d’estudis s’utilitza el Moodle, perquè en aules virtuals, els deures, els exàmens, els posen tots allà; evidentment pots anar a una biblioteca, però si tens més dificultats tens menys oportunitats. Sí que s’hi aboquen diners, però segurament se’n necessitem molts més…\nCom us han acollit els instituts de formació professional?\nMentre que fa quinze anys que treballem amb els instituts de secundària, amb els de FP fa tot just un any. I no ha costat gens, hem tingut una molt bona acollida. Creiem que en el fons esperaven un suport com el nostre, que va més enllà de l’àmbit acadèmic. Per sobre de tot, són docents i persones, i en el cas d’alumnes que presenten problemes agraeixen el tipus de suport que donem i que ens preocupem perquè la seva vida sigui millor. De fet, la nostra figura s’assembla a la del psicopedagog de secundària, que a la FP no existeix. Tant és així, que en el nostre grup de treball del Servei d’Orientació – Pla Jove estem elaborant eines de treball de suport a les tutories a la FP, a més de donar-nos a conèixer com a grup de persones que donem resposta en temes que van més enllà de la pura docència. Tot i que moltes vegades pot semblar que són coses fàcils de resoldre, per a moltes famílies no és així. La nostra metodologia és garantista, en el sentit que no esperem que algú ens digui que hi ha un problema. Volem garantir que el tema funciona, i gràcies a això ens adonem de noves situacions problemàtiques que hem de mirar de resoldre o buscar a algú que les pugui resoldre.\nEl projecte creix, i el vostre equip del Servei d’Orientació – Pla Jove a la ciutat també…\nSí, hem tingut molt bona resposta tant dels districtes com del mateix Consorci d’Educació, perquè, malgrat el context actual, hem duplicat el nostre equip, tot i que molt possiblement encara no és suficient. Però el més important és que, de cara a l’any 2020, millori el percentatge d’alumnes que hagin arribat al nivell 2 d’estudis, és a dir, batxillerat o FP de grau mitjà, i que no puguin dir que el problema laboral a l’Estat espanyol és un problema de qualificació professional.\nTeniu dades dels resultats de la vostra feina?\nSi apliquem totes les metodologies que tenim al Pla Jove i no hi ha variables estranyes, com ara lleis noves, el resultat és que el 60 % dels alumnes que arriben aquí fan l’itinerari recomanat. Després, hi ha un 20 % que fan itineraris positius, encara que potser no és el que hem pactat i ens fa l’efecte que no és el més recomanable. I el 20 % restant? Són els que ens han de preocupar, i són encara molts…\nA la nostra base de dades tenim ara mateix uns 2.000 joves, i encara hem d’acabar d’incorporar la cohort del 1999. Cada any a Nou Barris acaben uns 1.500 alumnes. Entre 700 i 800 estudien als instituts públics, i molts d’aquests repeteixen i continuen fent l’ESO. Per a nosaltres les alarmes s’encenen quan canvien de centre, encara que el seu itinerari sigui bo. I hauríem de donar-los de baixa un cop han assolit el nivell 2. I tenir alguna altra cosa per oferir-los quan han acabat… Ara, de fet, ha aparegut el nou sistema de Garantia Juvenil, que pot ser una bona opció. De moment s’hi han registrat a través del Servei d’Ocupació de Catalunya (SOC).\nPer quins motius abandonen? Quina és la vostra tasca?\nDe moment, a banda de «mediar» en situacions puntuals, estem intentant sistematitzar els motius de l’abandonament. Sabem que el tema de l’idioma, el baix nivell instrumental, les orientacions poc treballades, el coneixement de tècniques d’estudi i les necessitats educatives especials són els factors en què hem d’incidir més. Nosaltres sempre volem treballar des de la prevenció i avançar-nos per evitar l’abandonament, i com a programa sempre donarem una altra oportunitat.\nEn profunditatcohesió social, èxit escolar, orientació acadèmica i professional\tNavegació per les entrades\nMaterial per comprendre les persones refugiades


Crítica: 'La bruixa', Camilla Lackberg\nAmb 'La bruixa', l'autora sueca repeteix la seva fórmula, i la parella protagonista investiga la mort d'una nena de quatre anys\nPublicat per\tLlegir en cas d’incendi\t27/03/2018\nCamilla Läckberg presenta a La bruixa (Amsterdam en català i Maeva en castellà) un nou cas per al matrimoni format pel policia Patrik Hedström i l’escriptora Erica Falck. La narració arranca amb el descobriment del cadàver de Linnea, una nena de quatre anys, surant a la mateixa llacuna on trenta anys abans havia mort una altra nena, Stella, també als quatre anys. Aleshores, dues noies de tretze anys van ser acusades del crim, tot i que no van arribar a ser condemnades a cap pena de presó perquè eren menors d’edat. Una d’elles, Helen, es va casar als 18 anys i viu amb el seu home i el seu fill a Fjällbacka. L’altra, Marie, s’ha convertit en una actriu famosa i casualment ara ha tornat a Fjällbacka per rodar una pel·lícula. També casualment, Erica Falck està escrivint un llibre sobre la mort d’Stella i aquest nou crim ocorregut en circumstàncies similars trastoca els seus plans. Hi ha relació entre els dos assassinats? ¿O tenen alguna cosa a veure amb el que va passar, també en el mateix lloc però quatre-cents anys enrere, quan la bruixeria era castigada amb la pena de mort?\nLäckberg repeteix la seva fórmula en la desena novel·la protagonitzada per Erica i Patrick i la galeria habitual de secundaris: un crim perpetrat a l’entorn de Fjällbacka, que haurà d’investigar en Patrick i el procés de documentació d’Erica, escriptora, amanit amb detalls de la seva vida quotidiana. Els fans de Läckberg hi trobaran els personatges de sempre: Patrick, un dels policies amb més poc carisma de la història de la novel·la negra, sempre actuant correctament i amb amabilitat; Ericka, l’escriptora que sempre treballa sobre els casos que ha d’investigar el seu marit; Anna, la germana petita d’Ericka sempre ficant-se en problemes i que en aquesta ocasió sembla més assentada; el comissari Melberg, inepte total, conegut i temut per les seves ficades de pota; en Gosta, un altre policia, en aquest cas veterà, i també amb carisma zero, així com la Paula, l’última d’arribar a l’equip i en Martin, que està recuperant-se de la mort de la seva dona.\nHi són presents temes recurrents com la violència de gènere, la conciliació de la vida laboral i familiar, infàncies desarrelades o personatges que darrere d’una façana de normalitat amaguen problemes psicològics profunds (molts d’ells relacionats amb abús infantil i maltractaments). En aquest cas també entren en joc un grup d’immigrants sirians instal·lats en un camp de refugiat prop del poble, als que alguns ciutadans veuen amb recel, sobretot quan es confirma l’assassinat de la nena desapareguda. La novel·la desenvolupa tres línies temporals: l’actual, el moment de l’assassinat de la primera nena, 30 anys enrere i una història de fa quatre segles que connecta amb el present de manera indirecta.\nUn cop més, l’escriptora sueca tira més cap al rosa que cap al negre. No pas per la temàtica, ja que la trama plantejada és dura i tots els personatges tenen un currículum vital prou ple de desgràcies, però la barreja amb comiats de soltera, tardes amb nens o xerrades entre germanes trenca, al meu parer, l’ambient adequat per a aquest tipus de novel·la. El bonisme i la ingenuïtat d’algunes situacions sumat a l’esquematisme i la superficialitat de molts personatges impedeixen que la novel·la agafi volada i es quedi en un mer entreteniment. Detalls com que la narradora, en lloc de descriure un personatge o una acció i deixar que el lector tregui les seves pròpies conclusions, ens ho dóna tot fet o, encara pitjor, ens amaga la informació per deixar-la anar de cop quan ho necessita per crear un cop defecte. La fórmula, però, sembla que funciona perquè les novel·les de Läckberg es converteixen en supervendes només sortir del forn.\nPublicat per\tLlegir en cas d’incendi\t- març 26, 2018\nPublicat per\tLlegir en cas d’incendi\t- març 28, 2018


Olesa s'ha de preparar per fer front al progressiu envelliment de la població - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nOlesa s'ha de preparar per fer front al progressiu envelliment de la població\nUna enquesta de salut planteja que la mortalitat té la incidència més alta en malalties cròniques\nredacció 28.12.2017 | 22:58\nSessió de la segona jornada de salut pública aj olesa\nL'informe amb els indicadors numèrics de salut d'Olesa de Montserrat posen sobre la taula la necessitat creixent de la població de dotar-se de serveis per atendre una població que cada dia és una mica més gran. L'anàlisi, feta per la Diputació de Barcelona, de fet, assenyala que la situació és molt semblant a la que hi pot haver a municipis de l'entorn i a les mitjanes del país. L'enquesta, que es va presentar a final de la setmana passada, també ha avaluat les tendències del jovent en el conjunt de drogues i alcohol.\nEls resultats es van presentar en la segona jornada de salut pública del municipi. Els olesans, homes i dones, segueixen els mateixos comportaments que la resta de societat catalana, on la mortalitat de la població majoritàriament té relació amb malalties cròniques, com les relacionades amb les patologies cardiovasculars i respiratòries, la diabetis o malalties degeneratives, com l'Alzheimer o la demència senil.\nDe forma general, per tant, el tècnic de Salut Pública de la Diputació de Barcelona, Carlos Áreas, ha destacat que els indicadors demogràfics apunten que un dels principals reptes de la salut pública a Olesa de Montserrat serà fer front a l'envelliment progressiu de la població i que caldrà implementar accions perquè aquest envelliment sigui saludable.\nPel que fa a la taxa d'hospitalització, Carlos Áreas ha destacat que es manté estable i baixa, al voltant del 12%. A més, pel que fa als motius, les causes més freqüents en dones són els embarassos, les cataractes i les patologies musculars o òssies. En homes també són per intervencions menors, com per exemple, les hèrnies. De l'informe sobre dades de salut d'Olesa, també es desprèn que cada cop els recursos sociosanitaris tenen més persones usuàries com a conseqüència de l'envelliment progressiu i que la mortalitat o els ferits per accidents de trànsit al municipi s'ha rebaixat de forma significativa.\nL'alcohol, als 13 anys\nD'altra banda, durant la segona jornada de salut pública es va presentar una enquesta sobre hàbits de salut que s'ha fet a l'alumnat de 4t d'ESO del municipi amb l'objectiu d'identificar factors de risc. Entre altres dades, a l'enquesta apareix que la mitjana d'edat de la primera vegada que es fuma tabac és als 13 anys i la mitjana d'edat en què s'inicien al consum d'alcohol és als 14 anys, igual que la primera consumició d'altres substàncies addictives. A l'enquesta també es pregunta sobre l'estat d'ànim i les relacions amb els demès, les activitats de lleure, l'ús de les tecnologies, l'alimentació o els hàbits de salut relacionats amb la sexualitat.\nEl Pla de Salut Local començarà el gener del 2018 i és previst que s'enllesteixi a mitjan d'any amb l'objectiu d'esdevenir el document marc per a les actuacions en matèria de salut a desenvolupar per l'Ajuntament d'Olesa de Montserrat, amb l'objectiu principal de millorar la salut i la qualitat de vida de la població. Per aconseguir l'objectiu, el concepte de salut pública ha d'esdevenir global i transversal de totes les àrees del consistori, ja que consistirà en incidir en totes les àrees vitals de les persones: l'habitatge, els serveis, els acessos, el transport públic, l'oci o els espais naturals.\nLa regidoria de Salut Pública de l'Ajuntament d'Olesa de Montserrat, segons ha publicat el web municipal, ha fet una valoració positiva de la segona jornada de salut pública, celebrada a l'Auditori de la Casa de Cultura. Hi va haver menys assistència de la que s'esperava, però els temes tractats són d'interès per al futur del municipi. La regidora, Montserrat Vergara, va avançar que a partir de gener del 2018 es farà un recull de totes les dades disponibles i es començarà en la redacció del Pla de Salut Local, que inclourà les accions a impulsar al municipi.


Politges regulables per Mitsubishi Evo 4-5-6-7-8-9 16V amb escala graduada\nPolitja per variar el temps fins a 10 graus.\nPulegge registrabili per Lancia Delta 16V\npolitja ajustable Un Turbo 1300 primera sèrie\nPolitja per variar la sincronització de vàlvules fins a 10 graus\nPolitja d’eix de lleva regulable per Suzuki Vitara 1600 16V\nPolitja d'arbre de lleves per variar el temps de l'arbre de lleves fins a 10 graus utilitzable per a tots els motors Suzuki Vitara 1600 16v.\nPolitja regulable per a Fiat 124 - Fiat 131 model 1\nPolitja per variar la sincronització fins a 10 graus d'aliatge lleuger.\nPolitges regulables per arbre de lleves model Fiat 124 - Fiat 131 amb protector de corretja per a la distribució de l'arbre de\nPolitges per variar la temporització de l'arbre de lleves model Fiat 124 - Fiat 131 fabricades amb protector de corretja fins a 10 graus, d'aliatge lleuger i anoditzat.\nPolitges d'arbre de lleves regulables Opel Calibra 2000 16v Turbo per a la sincronizació de l'arbre de lleves\nPolitges regulables per a arbres de lleves de 16V Renault Clio 1.800-2.000\nPolitges regulables per a arbres de lleves que es poden instal·lar a Renault Clio 1800-2000 Williams 16v per variar el temps fins a 10 graus. P>\nPolea ajustable per Fiat 500 Abarth Grandepunto 1400 16v turbo\nGuarnizione testa TRIMETALLICA per Fiat Punto 1.4 Turbo


Bernard Stamm i Jean Le Cam a bord del Cheminées Poujoulat ja tenen Austràlia al nord. Els líders de la Barcelona World Race han creuat la longitud del segon dels grans caps de la volta al món, Leeuwin, a les 15:25 UTC (16:25 hora de Barcelona). D'aquesta manera, ha millorat en gairebé dos dies el temps del Virbac Paprec 3 en l'edició 2010-2011 després de completar aproximadament el 40% de la volta al món.\nNotícies FEB. 6, 2015 18:21\nUnes 175 milles enrere, el Neutrogena de Guillermo Altadill i José Muñoz podria creuar aquest mític punt durant la nit. Els dos vaixells que lideren la regata naveguen en condicions similars amb vents del SSW d'uns 21 nusos de mitjana, i fan mitjanes de velocitat similars, d'entre 15 i 17 nusos. El Neutrogena amb una mitjana de 15 nusos en les últimes 24 hores, ha aconseguit reduir la distància amb el Cheminées Poujoulat en unes 10 milles.\nAl sud d'Austràlia, la zona d'exclusió antàrtica per evitar gels baixa gradualment dels 46º S fins als 51º 30' S. Això obre més espai per a l'estratègia dels líders, cosa que agrairan per evitar ser frenats per un anticicló que s'està formant sobre la badia australiana. De moment, tots dos vaixells ja porten rumb sud-est.\nEmpès per un vent del NW de 15 a 17 nusos, al GAES Centros Auditivos no li faltarà la feina. Tampoc al Renault Captur, que progressa al nord d'una baixa pressió que li genera vents forts, de fins a 40 nusos. La lluita per la tercera posició continua activa encara que amb Anna Corbella i Gerard Marín en bona forma per defensar la posició amb 230 milles d'avantatge sobre Sébastien Audigane i Jörg Riechers. L'alemany ha comentat aquest matí: “Estem prenent una mica de separació lateral, i esperem recuperar una mica de distància en els propers dos dies. Per descomptat que no anem a rendir-nos en la lluita pel podi, però no és fàcil atrapar-los perquè van ràpid".\nPer a Audigane la nit serà decisiva enfront de les fortes condicions que esperen: "Ho tenim tot estibat, les veles i el vaixell ben ordenats. Aquesta tarda haurem de prendre un ris i canviar de vela. Ja ho veurem, ho gestionarem amb mesura".\nMés de 500 milles rere seu, el We Are Water navega per darrere d'aquest front, amb vents del WNW de 28 a 30 nusos, tot i que la nit passada ha estat probablement la més dura que hagin passat mai en el mar els germans Bruno i Willy Garcia."Hem estat sis o set hores amb 40 nusos constants i ratxes d'entre 45 i 47 [...] El vaixell està més estona sota que sobre l'aigua", ha explicat Willy en un email.\nEl One Planet, One Ocean & Pharmaton i el Spirit of Hungary comparteixen sistema meteorològic, encara que separats per 600 milles nàutiques. Dues depressions al NO provoquen vent i grans onades, i Nandor Fa i Conrad Colman han d'anar cenyint al NE, amb vent de l'est de 25 nusos. A més, s'han detectat gels de més de 200 metres 70 milles al sud del One Planet, One Ocean & Pharmaton i només 25 milles al sud del límit de la zona d'exclusió, prop de les illes Crozet.\nA bord del Spirit of Hungary, Nandor Fa ha explicat aquest matí: "Com sabeu portem quatre o cinc dies cenyint [...] De vegades tinc la sensació d'estar navegant pel planeta contra dirección, però de qualsevol forma naveguem i aviat virarem i tornarem a anar cap al Sud-est [...] la vida és molt difícil en el vaixell perquè està molt escorat, i hi ha molt moviment, molt agitat, molts cops de pantoc, així que és difícil. Però almenys ens movem i aviat canviarà, potser d'aquí dos dies. Així que de tota manera estem bastant contents, malgrat aquestes difícils condicions. [...] Volem navegar amb la màxima seguretat possible, i centrem la nostra energia en això, és el millor que podem fer ara per ara; res més!"\nUn convidat d'excepció\nEl programa en directe de la Barcelona World Race, que es pot seguir cada dia en streaming des de www.barcelonawoldrace.org , ha comptat avui amb la presència de Pepe Ribes. El navegant de Benissa liderava la regata al costat d'Alex Thomson a bord de l'Hugo Boss fins que van perdre el pal a causa del trencament del tambor de l'enrotllador el 14 de gener. Després de superar el dur cop, un Ribes relaxat ha parlat sobre el que va passar i sobre el seu futur: "La seqüència del trencament s'ha repetit moltes vegades al meu cap. [...] Probablement no sabrem què va fallar fins d'ací a uns dies. La peça s'ha portat a revisar a un laboratori. La regata estava anant molt bé fins aquell moment, no estàvem arriscant [...] Sabem que una part dels vaixells que surten no arriben, i aquesta vegada m'ha tocat a mi. [...] Ara estic buscant nous equips, nous projectes, noves motivacions. [...] Espere poder participar en la pròxima Barcelona World Race. Es deia que aquesta era la meva regata, però per a això cal acabar-la, i jo tinc molt de respecte pels qui continuen navegant al Sud ara. No es pot saber en quina posició estaríem si continuàrem en regata. Per descomptat, nosaltres l'havíem preparat molt bé, però vam tenir la mala sort que es va trencar una peça clau per continuar". Ribes, un autèntic llop de mar, no es reconforta per estar de nou a casa. En veure un vídeo de les condicions del Gran Sud a bord del One Planet, One Ocean & Pharmaton, Ribes ha conclòs: "Jo m'ho estaria passant súper bé".\nClassificació provisional 6 febrer 2015 14.00 hores UTC\nCheminées Poujoulat (B. Stamm - J. Le Cam) a 13.575,9 milles de l'arribada\nNeutrogena (G. Altadill - J. Muñoz) a 175,3 milles del líder\nGAES Centros Auditivos (A. Corbella - G. Marín) a 1.212,7 milles del líder\nRenault Captur (J. Rieche rs - S. Audigane) a 1.450,2 milles del líder\nWe Are Water (B. Garcia - W. Garcia) a 2.025,8 milles del líder\nOne Planet, One Ocean & Pharmaton (A. Gelabert - D. Costa) a 2.723,4 milles del líder\nSpirit of Hungary (N. Fa - C. Colman) a 3.328,0 milles del líder\nCheminées Poujoulat, Zona d'exclusió, Cap Leeuwin\nNeutrogena, a l'est de cap Leeuwin Butlletí del 06/02/2015 El terreny de joc s'obre Les mirades tornen a la mar Llarga cenyida fins a Gibraltar


Els tresors de les vinyes de Calonge | Federació Hostaleria de Girona\nEl Punt. Un estudi genètic ha de precisar si algunes varietats de vinyes són singulars. S’ha detectat una vintena de ceps.\nLes vinyes de Calonge i Sant Antoni amaguen tresors. Varietats de raïm que s’han mantingut més enllà de la desolació que va provocar la fil·loxera i que, fins i tot, podrien ser úniques. Aquests tresors ara es verificaran. L’Ajuntament de Calonge i Sant Antoni i la Càtedra de Gastronomia, Cultura i Turisme de la UdG, amb la col·laboració de la Fundació Remença XXI, inicien l’estudi genètic per resoldre els interrogants plantejats per un primer informe elaborat per Pedro José Balda Manzanos i Fernando Martínez de Toda, doctor en enologia i catedràtic de viticultura de la Universitat de la Rioja. L’estudi genètic que ara s’inicia permetrà aclarir si varietats conegudes localment, com ara la negra del Caïm, la cua d’ovella, l’abeller, la mollí, la jaqué o i la txumoll, són úniques.\nPedro Balda va fer, dijous passat, una visita a diferents finques de Calonge per analitzar mostres de ceps marcades prèviament pels viticultors de la Fundació Remença XXI, Es van visitar diferents vinyes acompanyats pels seus respectius propietaris i es va fer una inspecció visual dels ceps seleccionats. A més, es va prendre nota dels principals caràcters ampelogràfics d’interès que poden ajudar a identificar aquestes varietats, com ara la forma del si peciolar, la presència o absència de pilositat al revés de la fulla i el color de la baia, entre d’altres. Per a la redacció d’aquest primer informe també es van fer fotografies, tant de fulla com de dispersió, i tots els ceps descrits van ser precintats i senyalitzats amb la seva denominació local, per poder fer futurs mostrejos evitant confusions.\nAquest primer informe va detectar més d’una vintena de mostres, algunes probablement d’abans de la fil·loxera, que no es corresponien aparentment a cap altra varietat de raïm o que presentaven variants que feien dubtar sobre la seva correspondència amb varietats de raïm ja classificades. D’aquesta manera, l’informe recomanava l’anàlisi de l’ADN dels ceps per així poder definir-ne el perfil genètic i contrastar-lo amb les 1.700 mostres de què disposa la base de dades de la Universitat de la Rioja. L’extracció de l’ADN permetrà aclarir definitivament si les varietats assenyalades es corresponen amb alguna de les que té catalogades la Universitat de la Rioja o si són varietats que no havien estat catalogades i que, per tant, tenen un caràcter únic o singular.


L'EOI compta amb una petita biblioteca on l'alumnat pot consultar divers material didàctic i de suport, com ara gramàtiques i diccionaris; realitzar la lectura d'obres, tant de literàries com d'adaptades i/o graduades, o estudiar en un entorn força tranquil i treballar amb els ordinadors amb accés a internet.\nA més, l'alumnat disposa d'un servei de prèstec de llibres i material divers. Ara bé, per poder gaudir-ne, cal estar matriculat com a alumnat presencial i presentar-hi el carnet d'estudiant de l'any acadèmic en curs.\nAlhora és també una aula multimèdia i d'autoaprenentatge destinada als estudiants i al professorat, tant per a la pràctica docent com per al treball personal dels estudiants.\nSobre el funcionament i les normes d'ús dels aparells informàtics, el professorat de guàrdia us n'informarà.\nDE DILLUNS A DIJOUS DE 18.00 - 20.00 H.\nSi voleu aprendre, millorar, reforçar o ampliar els coneixements de llengua i cultura, l'aula d'autoaprenentatge us ofereix la possibilitat d'aprendre quan i com vulgueu. A l'aula trobareu material divers, tant en format analògic (suport paper, cintes, vídeos, etc.), com en suport digital: CD, CD-rom, TV i ràdio via satel·lit, internet...\nA l'Aula d'Autoaprenentatge de Llengües hi podeu treballar diferents aspectes de les competències de la llengua alemanya, anglesa, catalana, espanyola, fracesa i italiana. Hi podeu utilitzar els diferents tipus de mitjans, classificats per aspectes lingüístics i per nivells, de manera que us siguin accessibles per a l'aprenentatge i pugueu assolir els seus objectius.\nLa persona responsable de l'aula us informarà de què podeu fer segons les vostres necessitats i/o possibilitats.\nAquest servei us és de molta utilitat si...\nVoleu aprendre la llengua al vostre ritme i segons el vostre estil d'aprenentatge.\nVoleu reciclar o mantenir els vostres coneixements de llengua.\nTeniu dificultats en l'àrea d'ús de la llengua.\nPlànol biblioteca i aula multimèdia


» Fugir i salvar-se » un disc de Josep Tero – País Nòstre\n» Fugir i salvar-se » un disc de Josep Tero\nPublié le 31 mars 2022 par Joan Pèire LAVAL — Laissez une réponse\nA l’edat mitjana, occitans i jueus van compartir el trist destí d’haver estat, en diferents segles i escenaris, víctimes de la intolerància, de ser obligats a fugir per sobreviure i mantenir vives les seves creences davant l’adversitat. Ara, occitans –sobretot els càtars, els cèlebres “bons homes” que treien de polleguera el baró francès Simon de Montfort i el papa Innocenci III– i jueus es retroben, musicalment parlant, en el nou disc del cantautor escalenc Josep Tero, Fugir i salvar-se, que Temps Record publicarà al maig. Demà, divendres, Tero presentarà aquest nou disc en un concert al Centre Cultural Albareda del barri barceloní del Poble-sec, dins del festival Barnasants (20 h), i dissabte ho farà al Centre Polivalent La Torrentera d’Aiguaviva, en el marc del cicle Al Gironès Llegim . La publicació de Fugir i salvar-se coincideix amb el 50è aniversari de Josep Tero als escenaris –per això la gira d’aquest any es titula Josep Tero: 50 anys fent cançons– i també amb la publicació del llibre Josep Tero en 21 cançons, de Ramon Moreno, que publicarà Cal·lígraf, en la línia que el mateix autor va obrir amb P au Riba en 20 cançons (2018).\nFugir i salvar-se, l’onzè disc de Josep Tero, ha tingut una llarga gestació, en part per la pandèmia, però el cantant en fa una lectura positiva: “El temps que ha transcorregut m’ha ajudat molt a veure les connexions entre els dos mons que coincideixen en el disc”, explica.\nD’una banda, el llegat occità està representat en el disc per algunes cançons trobadoresques, de l’occità Raimon de Miraval i del valencià Jordi de Sant Jordi, L’enuig del qual ha estat adaptat per Carles Duarte. El disc també inclou una nova versió de la cançó Si ella estimés mon cant, adaptada al català estàndard per Alfred Badia (1912-1994), que Tero ja va incloure en el disc D’un mateix mar (2014), en el qual posava música a poemes escrits per dones al llarg de la història, des de l’època de les trobairitz.\nEl Punt Avui ( 31 – 3 – 2022 )


El Roc de les Bruixes era un lloc sagrat d’on els ibers extreien pols de pedra per fer ungüents\n4 de Maig de 2018 a Andorra /per Informatius Ràdio Valira\nEls gravats del Roc de les Bruixes de Prats (Canillo) van ser, probablement, realitzats al segle III abans de Crist pels ibers que aleshores habitaven la zona. La roca va ser escollida perquè consideraven que es trobava en un lloc sagrat, i els pobladors rascaven la pedra amb un ganivet per extreure’n pols i fer-ne […]\nEl mapa de trànsit en temps real, Google Traffic, ja és operatiu a Andorra, en col·laboració amb Actua. Una aplicació que ajuda a prendre decisions sobre els desplaçaments, oferint informació actualitzada del que està passant a les carreteres i les condicions de trànsit previstes. D’aquesta manera també s’atén a una de les peticions que diferents […]\nEl cònsol major d’Ordino, Josep Àngel Mortés, i la presidenta de l’Associació de Pares de l’Escola Francesa d’Ordino (APAEFO), Núria Soriano, han signat aquest dijous un conveni de col·laboració, gràcies al qual l’escola guanyarà un nou canal de comunicació amb els pares. Es tracta de l’app ‘Ordino és viu’, que tindrà un nou canal de […]\nL’economia andorrana es recupera en tots els sectors tret del comerç\n3 de Maig de 2018 a Andorra /per Informatius Ràdio Valira\nLes empreses andorranes confirmen la lenta recuperació de l’economia sota la influència positiva del sector exterior. Així ho mostren les enquestes de conjuntura de la Cambra de Comerç corresponents al segon semestre del 2017. Tots els àmbits milloren tret del comerç minorista, que afectat per l’atonia del consum ha tingut una caiguda de la facturació […]\nUna seixantena d’estudiants desafien el seu enginy a la segona fase de l’Olimpíada de matemàtiques\nEl Centre cultural i de congressos lauredià, així com els mateixos carrers de la vila de Sant Julià de Lòria, han estat l’escenari aquest dijous a la tarda de la segona fase de la 29a Olimpíada de matemàtiques. La competició ha començat amb la prova individual, a la qual li ha prosseguit la prova per […]\nPàgina 232 de 234«‹230231232233234›»


BBA Spain - Big Brother Awards Spain 2003 - 24 Octubre Iruña\nVoteu el candidat\n¿Perquè cal preocupar-se per la privacitat?\n¿En què consisteix un BBA?\n¿Perquè s'anomenen Big Brother Awards? Tenen alguna cosa a veure amb el programa de televisió?\n¿Com sorgeixen i qui organitza els BBA?\n¿Qui organitza el BBA Spain?\n¿Quins premis es donaran en aquest BBA?\n¿És la primera edició dels BBA-Spain?\n¿Qui eligeix els nominats i premiats?\nUn dels efectes col.laterals de la Societat de la Informació és la violació de la privacitat de l'individu a una escala sense precedents a la història. Moltes empreses es dediquen a recollir, enmagatzemar,confrontar i processar enormes quantitats de dades personals per al seu benefici propi, o bé per vendre-les a tercers; les seves conseqüències (spam, publicitat agressiva, compra-venda de dades personales) són ben conegudes. La situació no és millor en el sector públic. Els governs gasten enormes quantitats de diners per a vigilar la conducta dels seus ciutadans mitjançant la intervenció de les comunicacions a gran escala per part d'autoritats policials o agències d'intel.ligència, i no sempre de forma legal. Els casos provats de violacions arbitràries del nostre dret a la intimitat mostren clarament que la màxima de Juvenal continua vigent passats dos mil anys: "Als vigilants, qui els vigilarà?" Paradoxalment, aquesta tasca sembla recaure en els vigilats.\nAmb l'objectiu de concienciar a la societat al voltant de les amenaces a la privacitat es van crear els BBA; els Big Brother Awards, que podriem traduir per "Guardons Germà Gran" Els BBA s'entreguen anualment en diversos païssos a les persones, empreses i entitats governamentals que hagin destacat en la violació de la nostra privacitat. També s'atorga un guardó "positiu" als individus o organitzacions que treballin en favor de la protecció de la privacitat. La cerimònia d'entrega dels BBA s'organitza a imitació dels Oscar, després d'un procés de nominació i de selecció per part d'un jurat.\n¿Perquè s'anomenen Big Brother Awards? ¿Tenen alguna cosa a veure amb el programa de televisió?\nEl premis BBA prenen el seu nom de la novel.la "1984", on George Orwell va imaginar un món futur controlat per un Germà Gran que ho vigila tot. Malgrat que recentment el seu significat ha estat distorsionat per un programa-concurs televisiu (en el que els concursants són vigilats a totes hores) l'expressió "Germà Gran" s'empra cada cop amb més freqüència per a referir-se a escoltes indiscriminades, espionatge electrònic, videovigilància i, en general, tot allò que pot esdevenir una amenaça a gran escala contra el dret a la intimitat.\nLa idea dels BBA va sorgir per primera vegada al Regne Unit en 1998, però el concepte s'ha extés a més d'una dotzena de païssos d'Europa, a més dels EUA. Altres païssos com Japó i Sudàfrica organitzaran pròximament cerimònies BBA, atorgant a aquest fenòmen un caràcter realment internacional. A cada país, els guardons BBA els organitza una associació local.\nEls premis BBA Spain (és tradició mantenir el nom i el país de celebració en anglès) tindran lloc per primera vegada a Espanya el 2002. La entitat organitzadora és CPSR-Spain, capítol espanyol de CPSR . CPSR va sorgir a començament dels anys vuitanta com a forma de protesta al projecte de defensa "guerra de les galàxies" del en aquells moments president Reagan. Des de llavors, CPSR ha diversificat els seus esforços per incloure la lliuta en favor de la privacitat de l'individu en un món cada cop més controlat pel "Germà Gran". CPSR-Spain és el primer capítol (secció regional) de CPSR al Vell Continent.\nEls guardons BBA Spain 2004 cobreixen les següents categories:\nBBA sector privat\nBBA sector públic\nBBA sector tecnologies intrusives\nBBA elecció popular\nAnti-BBA (premi a la defensa de la privacitat)\n��s la primera edici� dels BBA-Spain?\nNo. Els primers BBA-Spain es van celebrar el 5 d'octubre de 2002 en el Hackmeeting III a Madrid. Els guardonats van ser:\nModalitat Sector P�blic: Presid�ncia danesa de la UE\nModalitat Sector Privat: Deutsche Bank\nModalitat Tecnologies Intrusives: Microsoft Passport\nElecci�n Popular: La SGAE\nPremio "Mariana Pineda" A La Defensa De Los Ciberderechos: La Campa�a "Stop1984"\nLes candidatures són escollides per un jurat format per periodistes, advocats i defensors dels ciberdrets, a excepció del "BBA elecció popular" que, com el seu nom indica, s'escull per elecció directa entre els votants. Qualsevol persona pot votar per la seva "elecció popular" favorita, així com proposar candidatures pels demés guardons.\nSeleccioneu en quin idioma voleu veure la p�gina\nAquesta web segueix els est�ndars del W3C: XHTML + CSS


Lloguer de cotxes Hampton - Llogar un cotxe a Hampton\nLloguer de cotxes Hampton\nLloguer de cotxes a Hampton\nLloguer cotxes en Hampton\nEl lloguer de cotxes a Hampton és possible si heu reservat el vostre vehicle de lloguer tan aviat com sigui possible. Per descomptat, encara hi ha moltes més opcions al cotxe, de manera que podeu estalviar fins a un 15-40% del preu del lloguer del cotxe. Compareu les companyies de lloguer de cotxes amb el llogar un cotxe a Hampton i tria el vehicle adequat per a tu i reserva’t en línia. Feu-ho còmodament des de casa.\nLa majoria de les companyies de lloguer de cotxes ofereixen serveis de lloguer de cotxes Hampton, de manera que el lloc de recollida i lliurament de l’automòbil pot ser diferent. Òbviament, s’ha de tenir en compte, i abans de la reserva, cal indicar si volem llogar un cotxe a un altre país.\nLlogar un cotxe a Hampton - Lloguer de cotxes Regne Unit Aeroport\nA Regne Unit, hi ha moltes ciutats que poden llogar un cotxe a un aeroport o fins i tot triar l’aeroport per lliurar el cotxe. Per descomptat, en el cas de llogar un cotxe a Hampton, tenim la possibilitat de marcar un lloc de lliurament diferent des de la ubicació del cotxe. Així doncs, si el lloguer de cotxes a Hampton, Regne Unit no es troba en un aeroport, però suposem que sortir del país, anem a volar per via aèria, llavors podeu triar l’aeroport de destinació de lloguer de cotxes a Regne Unit de totes maneres.\nReserveu un cotxe en línia i trieu entre moltes de les localitats de lloguer cotxes en Hampton o si viatgeu amb avió, és possible llogar cotxes a Regne Unit en aeroports com ara lloguer d’aeroports: Aberdeen, Belfast, Birmingham, Bournemouth, Bristol, Cardiff, Darlington, Derry, Doncaster, East Midlands, Exeter, Farnborough, Glasgow, Inverness, Leeds, Liverpool, Londres - Gatwick Aeroport, Londres - Heathrow Aeroport, Londres - Luton Aeroport, Londres - Stansted Aeroport, Luton, Manchester, Newcastle Upon Tyne, Newquay, Norwich, Southampton.


Els fonaments de la victòria | Web de Esquerra Unida de les Illes Balears\npor EUIB | May 30, 2014 | Uncategorized | 0 Comentarios\nLes eleccions europees del passat diumenge han romput una tendència que arrossegàvem des de la incorporació de l’Estat espanyol a la UE, i és que per fi s’han aconseguit dues coses que van estretament entrellaçades: per una banda, l’equilibri de poders ha quedat greument alterat, i per l’altra s’ha generat il·lusió a la ciutadania, fet inèdit sobretot en uns comicis que mai han despertat gaire interès per al gruix de la població.\nLa primera de les conclusions s’extreu d’un anàlisi dels resultats electorals i del suport que han rebut les diferents propostes i formacions polítiques. Des de la instauració del Règim del 78, els resultats de PSOE i el partit hegemònic de la dreta (UCD/AP/PP) actuaven com a vasos comunicants, de manera que allò que un perdia, ho guanyava l’altre. Aquest fenomen que coneixem com a bipartidisme no és nou, ja que es remunta a l’altra gran Restauració Monàrquica de finals del segle XIX, amb el Partit Conservador i el Partit Liberal. No obstant la distància temporal, els efectes d’aquesta disfunció democràtica són de sobres coneguts: caciquisme, abús de poder, corrupció, perversió del sistema democràtic, descontentament social…Però igual que l’anterior bipartidisme, el que patim ara durarà també poc més de 40 anys, senzillament perquè hi ha una majoria social que ha deixat de creure en un sistema que els ha defraudat en tots els aspectes.\nLa crisi que va començar sent financera i que va seguir sent econòmica, ara ha esdevingut també política. El Partit Popular, amb uns altaveus mediàtics funcionant a màxima potència, amb recursos econòmics inabastables per qualsevol altra formació, ha quedat reduït a la seva mínima expressió, amb uns resultats propis de l’AP de Manuel Fraga. Per la seva part, el PSOE ha pagat car vendre la seva ànima al liberalisme, i s’ha fet evident que la gent s’ha cansat de veure com els seus líders comparteixenbusiness class, butaques als consells d’administració, i copa cafè i puro als hotels de Madrid i Brussel·les amb els seus suposats enemics populars, amb qui, per altra banda, consensuen totes les polítiques econòmiques de calat.\nL’augment espectacular d’Esquerra Unida, la irrupció sense precedents de Podemos, i els resultats gens menyspreables d’ERC a Menorca i Mallorca, permeten que el conjunt d’aquestes forces transformadores hagi assolit una posició d’empat tècnic amb un PP més tot sol que mai, i que es superi amb escreix un PSOE incapaç de reaccionar i que suplica per una Grosse Koalition amb els conservadors, a l’estil alemany o grec, per salvar desesperadament la seva quota de poder.\nEl bipartidisme ha mostrat signes evidents de flaquesa, però el moment s’ha d’aprofitar. I aquí entra el segon aspecte que diferencia la jornada de diumenge d’altres pretèrites. Els partits, moviments socials, sindicats i associacions que treballem dia a dia per acabar amb els excessos del “PPSOE”, estem condemnats a entendre’ns, i a fer feina junts. Sobre les nostres esquenes tenim el pes de les esperances de moltes persones que volen, que desitgen i que necessiten un canvi polític important. Allò que es demanda imperiosament és honestedat, honradesa, transparència i democràcia.\nDes d’Esquerra Unida, la predisposició és absoluta per a treballar al costat de totes aquelles entitats que es regeixin pels quatre principis anteriorment citats. La societat ha donat un pas endavant, i nosaltres hem d’estar a l’alçada de les circumstàncies. En aquest sentit, i sense ànim de ser exhaustiu, tenim sobre la taula els problemes de l’atur, l’habitatge, la sanitat, l’educació, el deute i el medi ambient. Aprofitem idò el cicle electoral que es tancarà amb les properes eleccions generals per formular solucions als esmentats problemes entre totes les forces transformadores.\nLa feina conjunta, l’elaboració d’un programa engrescador, ambiciós i aglutinador és el fonament de la nostra victòria, ja que suposarà corregir els errors que es van cometre fa dècades, quan el bipartidisme imperant a principis de segle XX va ensorrar-se. El diumenge 25 s’hi van posar els fonaments, però victòria no vindrà sola: l’hem d’anar a cercar i ens toca a tots nosaltres alçar el nou edifici sobre les runes del Règim del 78. Tot dependrà de la nostra ambició i de la capacitat que tinguem d’entendre el missatge llençat per la ciutadania.\nS’han bastit els fonaments per a la victòria i la clau la tenim nosaltres, perquè com deia Salvador Allende, “la Història és nostra, i la fan els Pobles”.\nJordi Jiménez Gomila, membre de l’assemblea local des Castell d’EM-EU


Girona Excel·lent | Estofat de fruites vermelles amb nata d’ovella i pols de gerds\nEstofat de fruites vermelles amb nata d’ovella i pols de gerds\n300 g de nata d’ovella\n50 g de gerds en pols\nRenteu els maduixots i poseu-los en una plàtera amb el sucre. Cobriu-los amb paper de plàstic transparent de manera que no pugui sortir-ne el vapor i poseu-los a coure dins el forn al vapor o a forn sec a 90 ºC durant 3 hores. Coleu el xarop resultant, refredeu-lo i reserveu-lo.\nPer emplatar les postres, distribuïu els gerds, les mores i el xarop de maduixots en quatre bols. Munteu la nata d’ovella i tireu-la-hi per damunt. Decoreu-ho amb la pols de gerds.


Llibres Muntanya Sant Jordi | BLOG RUTES PIRINEUS\nSELECT Id, title_ca, description_ca, keywords_ca FROM Articulos WHERE Carpeta_ca='llibres-muntanya-sant-jordi'\nArticle publicat el 16/04/2012 per Xavi Armengol\nMilers de persones celebraran el proper 23 d'abril, el dia de Sant Jordi. Una festivitat que no es celebra només a Catalunya, sinó que són molts els punts d'Europa i del món on es celebra. Aquest dia, es commemora també el Dia Internacional del Llibre amb l'objectiu de fomentar la lectura, la indústria editorial i la protecció de la propietat intel·lectual per mitjà del dret d'autor. L'UNESCO va començar a promulgar aquest dia a partir de l'any 1995.\nEscriptors com Cervantes i William Shakespeare van morir aquest dia, encara que realment aquest últim va morir el 22 i va ser enterrat el 23 . Aquest va ser un argument de pes perquè fos triat aquest dia com a dia del Llibre i del Dret d'Autor.\nA Catalunya, el dia de Sant Jordi és una festivitat celebrada a tots els pobles i racons. Hi ha la tradició d'intercanviar roses i llibres entre parelles i persones estimades. És també una bona jornada per gaudir amb els nens per a que entenguin la importància de la lectura. Així doncs, un bon moment per iniciar als més petits de la família a llegir.\nA nosaltres que ens agrada la muntanya, que millor que regalar un llibre d'aventures, autobiografia, narrativa, manual o guia... Us deixem a continuació, una llista de llibres destacats de muntanya que podeu regalar:\n- FREE SOLO, escalar sin seguros y sin límites  Alexander Huber (Desnivel)\n- MONTAÑAS DE UNA VIDA  Walter Bonnatti (Desnivel)\n- HUIDA AL TÍBET - Endika Urtaran (Desnivel)\n- LOS CATORCE DE IÑAKI - Jorge Nagore (Saga)\n- ATRAPADOS EN EL HIELO - Caroline Alexander (geoPlaneta)\n- MANUAL DE GUIADO DE CIEGOS EN MONTAÑA - Bueno Sequera, Francisco Javier (Ibersaf)\n- CIMAS ÉPICAS EIGER - K2 - EVEREST - MCKINLEY  MATTERHORN  John Cleare (Lectio)


Una tarda al Turó Park | Sarrià Petits\nHome » #petitsplans » Una tarda al Turó Park\nUna tarda al Turó Park\nmarç 21, 2012#petitsplansCap comentari\nDissabte passat vam agafar el bicing per la Diagonal i vam anar a passar la tarda al Turó Park. Originariament un antic parc d’atraccions, a principis del segle XX es va convertir en aquest jardí veïnal a tocar de la plaça de Francesc Macià.\nL’entrada principal, al carrer Pau Casals, té tres portes que donen a tres camins, tots envoltats d’alzines molt ben retallades, preludi del que ens trobarem a dins.\nTot el parc està molt ben cuidat, amb molts caminets, parterres amb molta vegetació i zones d’ombra per seure i relaxar-se.\nL’espai de jocs infantils, on nosaltres vam ser la major part de l’estona, és ben gran i adaptada per a totes les edats. Gronxadors per grans, gronxadors per petits, sorral,… i aquesta caseta que veieu a la foto que és el que més va agradar a la meva filla. Ens va cuinar un berenar sencer allà dins!\nFins aquí tot és més o menys com en altres parcs. Però el que m’encanta d’aquest parc concret és el llac tan fantàstic que té!\nNo és immens, però el trobo molt xulo i romàntic. Normalment està ple de nenúfars, flors i vegetació i té tortugues, granotes i peixos de colors. Molt maco per a adults i molt interessant i entretingut per als nens, que es passen l’estona intentant descobrir on s’amaguen els animals.\nTot i que conserva l’encant visual, va ser una decepció veure l’aigua tota bruta i sense cap rastre de les flors i animals que hi solien viure. Algú sap què ha passat?\nUn altre servei interessant, sobretot en dies de sol, és el bar-terrassa que hi ha, perfecte per prendre algo o donar el berenar als peques. Això sí, us haureu d’espavilar sense trona!\nEn resum, un parc molt tranquil, per jugar, per passejar, ple de bancs per seure i raconets per descobrir.\nI després a l’hora de berenar, molt a prop d’aquí, a la mateixa avinguda Pau Casals, hi ha el Baby Deli Barcelona. Nosaltres vam anar a provar-lo. Demà us explico l’experiència.\nActivitat: anar al parc.\nLloc: Turó Park. Accessos per avinguda Pau Casals i carrers Francesc Pérez Cabrero, Josep Bertand, Ferran Agulló i Tenor Viñas.\nQuan: tot l’any.\nHorari: de les 8h fins al capvespre.\nServeis: bar, lavabos, àrea per gossos, àrea de joc infantil, taules de ping pong.\nCap resposta a “Una tarda al Turó Park”\nLa teva opinió és important. Si us plau, deixa el teu comentari.\n© 2022 Sarrià Petits. Tots els drets reservats Theme by MyThemeShop.


Germanes Riera: “Si haguéssim sabut que era tan fàcil passar a ecològic ho hauríem fet abans” – APAEMA\nNa Joana i na Bel Riera són dues germanes de Manacor. Vénen d’una família pagesa dedicada a l’hortalissa. Son pare, Jaume Riera, va començar i elles han seguit la feina feta. Tot i que na Joana durant uns anys va fer de mestre, mai va abandonar la feina al camp. Ara, amb el pare ja retirat però sempre disponible per donar una mà, fan setmanalment tres mercats: Manacor, Artà i Sant Llorenç. A més, coincidint amb la finalització del període de la seva conversió a l’agricultura eco, han entrat a formar part de la secció d’horta a la Cooperativa Pagesos Ecològics de Mallorca.\nAixò és la finca de son Pere Andreu. Li dóna nom una possessió que comprèn totes les finques de per aquí. Mon pare gairebé duu tota la vida fent horta. La meva germana sempre l’ha ajudat i jo no ho vaig arribar a deixar mai, però durant uns anys vaig fer una altra cosa per complementar-ho. Sempre fa ganes provar altres coses, així és com realment saps el que t’agrada. Vaig estudiar magisteri i vaig fer de mestre bastants d’anys a Manacor. Però com que m’estirava molt, al final vaig decidir tornar a l’hort. No vaig tornar, però, perquè no vaig arribar mai a partir.\nQuants d’anys fa que vas deixar de ser mestre?\nDeu fer uns deu anys, però mentrestant mai vaig deixar de venir. Primer es va fer jove agricultora la meva germana i després jo. A partir d’aquí, jo ja tenia clar que volia anar cap a l’agricultura ecològica, però clar, com que érem un parell ens vam haver de posar d’acord. Els canvis sempre costen. Nosaltres hem estat convencionals fins fa poc. Precisament, al mes de gener, hem fet els dos anys en conversió.\nQuè era el que et feia voler passar a ecològic?\nTot. Veia que l’ús dels herbicides i pesticides, que eren productes contaminants, era perillós per a nosaltres i per a tothom. No és que nosaltres n’utilitzàssim molts, perquè no érem d’això, però clar, vulguis no vulguis sempre tenies aquella opció. Això contradeia la meva consciència. Després vàrem començar a conèixer gent que cultivava en ecològic i ja teníem la sensació que anàvem contra natura.\nVos ha costat molt fer el canvi?\nPareix que ha de costar molt quan comences. Amb el que més pensàvem noltros era amb el fems i els adobs, però la veritat és que ha estat més fàcil del que creiem. A més, hi ha molta més flexibilitat i varietat de productes al mercat i també hi ha molta gent amb experiència, ja. També ens va anar molt bé comptar amb el suport d’APAEMA i d’altres pagesos ecològics. Si haguéssim sabut que era tan fàcil passar a ecològic ho hauríem fet abans, això passa moltes vegades.\nCom vau solucionar el tema dels adobs?\nSempre hem fet servir fems d’animals nostres. Ara simplement és qüestió de planificar un poc més i tenir-ho en compte. Passàvem pena amb la fertilitat del sòl i vam fer una anàlisi de terra. Però en Miquel Serra ens deia que estava beníssim i que no importava tiràssim res. El primer any? Idò passàvem pena, però va anar la mar de bé i el segon també.\nVam fer els hivernacles per poder allargar una mica més la temporada i ara el que veim és que els hiverns són un poc més imprevisibles. Abans feia més fred i segons quins productes, com l’enciam, els fèiem dins l’hivernacle perquè cresquessin més aviat, però ara potser creix massa aviat i tot. Es noten els canvis, hi ha més ensurts, com els temporals de vent o com fa uns anys que va caure una calabruixada i ens va foradar tots els plàstics d’un dels hivernacles.\nJornada de formació als hivernacles de les germanes Riera.\nPer quin moment està passant foravila? Quin futur tenim?\nAra més que mai totes les feines són complicades. Crec que hem passat per un moment de reflexió i molta gent ha tornat a la terra i alguns s’han posat a cultivar per fer-se el seu propi aliment. Potser ara la gent valora un poc més la feina a foravila, però així i tot és difícil. Per dedicar-te a això has de tenir una base prèvia. Em referesc a gent que hi hagi fet feina, com és el nostre cas, que mon pare era pagès i ja tenia les terres i una bona base. Començar de zero és complicat. A més, això és molt vocacional, és com ser mestre o ser metge: t’ha d’agradar. No és un jornal normal, és un estil de vida i ho has de voler fer.\nCreus que la gent pensa que la feina a foravila és feixuga?\nÉs feixuc tot el que no t’agrada. Estar assegut vuit hores a una oficina davant un ordinador seria més feixuc per a jo.\nAls mercats heu notat més interès arran de la pandèmia?\nA vengut gent que abans no venia. Sobretot quan va començar, perquè la gent no anava a fer feina, suposam. Ara molta gent ja s’ha reincorporat, però sí que veim que hi ha una mica més de consciència. El que també hem notat és que des d’ençà que hem estat en conversió, a segons quins pobles on hi ha molts de residents estrangers, han començat a venir més clients pel fet de ser ecològics.\nEls locals valoram manco que sigui ecològic?\nHi ha gent que ho valora. Però nosaltres als mercats sempre hem notat que la gent valora que el producte sigui d’aquí. Els nostres clients de sempre potser no miraven tant que fos ecològic, però sí que fos local i que fos fresc. Sabien com fèiem feina i vulguis o no hi ha una confiança en què no fèiem cap desastre. I d’ençà de la conversió, els nostres clients de sempre no han deixat de venir, tampoc.\nFer-vos ecològics vos ha fet pujar els preus?\nNo ens ha afectat. Ja defensàvem el producte pel fet que fos tot nostre i de donar una garantia que estava ben fet. Això ens ha servit per arribar a nous clients.\nCom valores la feina que feim a APAEMA?\nA nosaltres ens ha ajudat molt. Sempre tens dubtes a l’hora de començar i ens ha servit de guia i sobretot per conèixer molta gent. I ara estam molt contentes perquè ens ha ajudat la creació de la secció d’horta dins la Cooperativa de Pagesos Ecològics i s’està fent molt bona feina per crear xarxa i fer feina conjuntes.\nCom vos va amb la planificació col·lectiva de cultius per la cooperativa?\nEs tracta de repartir-se els cultius i planificar per tenir de tot en quantitat. Feim aquesta planificació i també tenim un assessorament tècnic constant. Però clar, tots els començaments fins que no agafes un poc la roda costen. A més, que les cooperatives no tenen bona fama a Mallorca i costa molt. Però hi ha bona voluntat i tot som petits pagesos, i està molt bé perquè ens ajudam, tant si tenim mancances de genero o si hem de fer compres conjuntes. Fins que no agafem una mica de rodatge, ens ajudam així. Encara hem de menester moltes coses, com un espai comú.\nVos ha suposat un creixement productiu entrar a la cooperativa?\nNo molt. El nostre objectiu no és créixer molt més, sinó reconduir una mica els canals de venda. Abans fèiem molts de mercats, ara en feim manco i treim el genero per altres vies. Fer mercats és un jornal. Has de preparar el producte, fer el viatge, muntar i desmuntar. I després tens dos jornals: el matí al mercat i l’horabaixa l’hort, que no perdona.


Francesc Teixidó (ERC), l'alcaldable de tots els mataronistes // Teresa Carreras\n26 octubre, 2018 / La presentació de l'alcaldable d'ERC, Francesc Teixidó, en un acte a la Plaça de l'Ajuntament, divendres 26 d'octubre, ha estat el tret de sortida de la campanya per les municipals, a Mataró, que es faran el pròxim 26 de maig, juntament amb les europees.\nEl candidat va rebre una carta de la secretària general d'ERC, Marta Rovira, des de l'exili a Ginebra. A la Marta, ha escrit, li hagués agradat acompanyar-nos en l'acte a l'aire lliure que s'ha fet a la plaça de l'Ajuntament. Rovira està convençuda que Teixidó té l'experiència acumulada suficient per ser l'alcalde de tots i totes en la seva diversitat. I també ha afirmat a través de la seva missiva des de Ginebra que el candidat posarà al ciutadà al centre de les seves polítiques. Està convençuda que el mandat de Teixidó, si els ciutadans així ho volen, serà una manera de guanyar a la repressió de l'Estat amb la millor arma que és la democràcia.\nTeixidó ha explicat que vol girar com un mitjó un Mataró empobrit en els últims anys, amb 8.800 aturats, un 14%, amb un comerç que travessa una gran crisi degut al monopoli de les grans superfícies, amb desnonaments diaris i bàsicament de la pèrdua de valors democràtics i de llibertat d'expressió i convertir-la en una capital de comarca d'èxit com ha va ser fa uns anys. El candidat serà capaç d'escoltar a tothom, d'arribar a acords Cosa que no han sabut fer els consistoris, ha dit, anteriors, del PSC i abans del PSC i CiU. Teixidó s'ha sentit molt i ben recolzat pels alcalde d'ERC que l'han acompanyat en aquesta presentació.\nEl Vicepresident del Govern, Pere Aragonès, i vicepresident adjunt del partit, a falta del seu líder, Oriol Junqueras que és a la presó per fer complir el mandat que la ciutadania va donar al Govern de votar el seu futur va dir alt i clar que ERC no estava per operacions de maquillatge. "No hi ha hagut delicte- ha dit Aragonès- i només ens val la lliure absolució. El vicepresident ha afegit que el Govern necessita gent com Teixidó al capdavant de l'alcaldia de Mataró perquè els ajuntaments són els fonaments més sòlids de la República que ja estem vestint". Aragonès s'ha compromès a consolidar un govern republicà socialment just, eficaç i inclusiu.


L Platinum XL Platinum M Platinum\nEls mars càlids són els millors navegats a la nostra Sardenya BR1 Gilet lleugera i transpirable.\nMantingueu les seves possessions segures amb butxaques laterals i de cremallera, amb una butxaca interior amb un punt de sortida d'auriculars perquè pugueu escoltar la vostra música als mars obert.\nIdeal per a climes càlids en presència de pluja i polvorització, aquesta jaqueta impermeable, a prova de vents i la construcció de malles, proporciona una comoditat lleugera fins i tot quan es fa servir amb una capa de base.\nTela impermeable i transpirable de 2 capes a ;estricte estàndard BR1 de Musto, per a pluges persistents.\nCremalleres frontals YKK ® amb protecció interior per a protecció contra el clima.\nDues butxaques laterals amb cremallera i butxaca de cremallera amb cremallera.\nMalla forrada per a la comoditat contra la teva pell i una millor circulació de ;aire.\nFembrer ajustable per a un ajust perfecte.\nLes armadures lligades amb LYCRA® proporcionen un ajust còmode i còmode.\n78% de poliamida, 22% de poliuretà.\nNecessites algun producte més de nàutica i pesca de la marca Musto? A waveinn, la teva botiga online de nàutica i pesca, tens una àmplia varietat de productes de nàutica i pesca que podràs utilitzar amb Musto Sardinia BR1. En aquests moments Musto Sardinia BR1 està en estoc. Volem satisfer les necessitats de tot esportista, per això prestem especial atenció en seleccionar els millors productes de nàutica i pesca.


Col·lectius LGTB es manifesten a Castelló - Castello LGTBI\nEls col·lectius LGTB s’han manifestat aquesta vesprada a Castelló. L’acte ha eixit de la plaça de les Aules i ha estat encapçalada per una gran pancarta amb la simbòlica bandera de l’arc de Sant Martí.\nEn la manifestació, que ha recorregut els principals carrers del centre de la capital de la Plana, s’ha fet menció especial a la realitat actual dels transsexuals. El lema més significatiu que s’ha pogut llegir en la protesta ha sigut “Conquistant la igualtat, transformant la societat”.\nA més, les persones que hi han participat, han reclamat accions per tal que s’implemente la Llei Integral Trans aprovada per les Corts l’any passat.\nLa manifestació ha finalitzat al Parc de Ribalta de Castelló, on hi ha hagut algunes perfomances seguides d’actuacions de Djs.


La recuperació de l'Eix Històric, protagonista de les Jornades del Patrimoni del Baix\nLes Jornades de Patrimoni del Baix Llobregat es desenvolupen enguany per videoconferència. Serà aquest dimecres, dia 21 d'octubre, quan se celebraran les sessions, a les quals es pot assistir amb inscripció prèvia.\nLa jornada començarà a les 9:30 h, amb la salutació, entre altres autoritats, de l'alcaldessa de Castelldefels, Maria Miranda, i del regidor de Cultura, Jordi Maresma, qui també intervindrà en la cloenda. Les jornades les organitzen el Consell Comarcal, el Centre d'Estudis Comarcals, l'Ajuntament de Castelldefels i la Biblioteca Ramon Fernàndez Jurado, amb la col·laboració de la Generalitat, la Diputació i l'AMB.\nLa conferència “Patrimoni, memòria i història”, a càrrec de Joaquim Nadal i Farreras, donarà pas a la taula rodona “El patrimoni, allà on el passat i el futur es troben”, i a una taula d'experiències en què, entre altres projectes, es presentarà l'Eix Històric de Castelldefels.\nLa cloenda de les jornades 2020 consistirà en una visita virtual a l'Eix Històric de Castelldefels, a càrrec de l'Ajuntament. Serà a través de dos vídeos que presentaran als participants el patrimoni històric de la ciutat centrat en dos dels períodes dels quals hi ha més rastre: els atacs dels pirates als segles XVI i XVII i la Guerra Civil Espanyola, als anys 30 del segle passat.\nTambé es podrà realitzar una visita presencial al Castell, el dia 7 de novembre de 2020, a les 10 h. Les persones interessades poden escriure a b.castelldefels@diba.cat.\nPatrimoni local: allà on es troben passat i futur\nUn dels equipaments culturals més recents i moderns de la ciutat, la Biblioteca Ramon Fernàndez Jurado, acull l'exposició permanent de les troballes que l'equip d'arqueòlegs liderat per la Premi Ciutat de Castelldefels, Montse Sanz i Joan Daura, del Grup de Recerca del Quaternari de la UB han anat descobrint a la cova de Ca n'Aimeric, entre les quals hi ha el crani d'un rinoceront de 100.000 anys d'antiguitat; una exposició que, a més, permet interpretar les conseqüències dels canvis de clima succeïts en el passat amb les de crisi climàtica que tenim al davant.\nAquest és un exemple il·lustratiu d'una realitat: que el patrimoni constitueix el fil conductor de l'esdevenir d'un territori. Aquest és precisament l'eix entorn del qual versaran les Jornades del Patrimoni del Baix Llobregat, que el 21 d'octubre i amb el lema “Patrimoni: allà on el passat i el futur es troben” celebraran la seva 10ena edició a Castelldefels, amb la recuperació de l'Eix històric de la ciutat com un del elements centrals de la jornada.\nLa recuperació de la riquesa patrimonial\nDurant la jornada, Castelldefels podrà mostrar les iniciatives per recuperar el patrimoni històric de la ciutat desenvolupades al llarg dels darrers cinc anys per obrir-lo a la ciutadania, omplir de contingut el vas de la memòria històrica i posar en valor el ric patrimoni arquitectònic que el municipi ha anat acumulant al llarg dels segles. Aquestes iniciatives s'han traduït en un projecte global: el de l'Eix Històric, que serà un dels punts centrals de la jornada\nPrecisament, la recuperació del conjunt patrimonial que dona forma a l'Eix Històric és una bona mostra del missatge que expressa l'edició d'enguany de les Jornades del Patrimoni del BaixLlobregat, quan el passat i el futur es troben.\nL'estat de les iniciatives empreses per l'Ajuntament en aquest àmbit ofereix un ventall d'evidències. N'hi ha de consolidades, com el Castell, que és el buc insígnia de la flota d'edificis d'interès històric de la ciutat i on s'està ultimant l'espai museístic interactiu dedicat a la pirateria, o com la Casa de la Cultura, oberta a actes ciutadans i espai per a associacions des de fa anys; n'hi ha que estan ultimant la seva posada en marxa, com la recuperació de Can Roca de Baix per a la ciutadania i espai per a les entitats culturals, o l'edifici de la República, una part del qual s'obrirà com a centre cívic per a la gent gran.\nTambé hi ha iniciatives en projecció: la masia Can Baixeres, que acollirà un espai destinat a la ciència. Són alguns exemples d'una llarga llista de la que també formen part les torres de defensa (la de Gabriel Folquer ha estat recentment recuperada), Ca n'Armand, el refugi antiaeri o la Creu de Terme, una de les 10 més antigues del Principat i recentment restaurada.\nEl regidor de Cultura de l'Ajuntament de Castelldefels, Jordi Maresma, ha manifestat que «com a Govern municipal, entenem que la rehabilitació i posada en ús del ric patrimoni històric de Castelldefels ens dona l'oportunitat de conèixer millor el nostre entorn, i per tant d'estimar-lo i tenir-ne cura, alhora que projecta la cultura com a dinamitzadora de la nostra economia».\nLa torre de Gabriel Folquer, restaurada recentment\nExposició de les troballes arqueològiques, a la biblioteca\nCan Gomar, des de fa molts anys, Casa de la Cultura


Menys 761 - Indymedia Barcelona\nper lp\t 22 mai 2006\nCCOO S’OPOSA AL TANCAMENT DE LA PLANTA DE BRAUN D’ESPLUGUES DE LLOBREGAT A FINALS DE 2008\nLa Federació Minerometal·lúrgica de Catalunya de CCOO s’oposa al tancament a finals de 2008 de la planta de Braun, d’Esplugues de Llobregat, que ha anunciat aquest migdia la direcció de l’empresa en una reunió amb la representació dels treballadors i treballadores. Una decisió que suposa una deslocalització brutal i que comportarà un gran impacte en l’activitat industrial del conjunt d’empreses de components i proveïdores del sector, que veuran afectada la seva ocupació.\nDavant aquest fet, CCOO denuncia el joc de la multinacional que ja havia fet moviments en aquesta direcció sense confirmar ni desmentir els rumors del possible tancament de la factoria, l’única que la multinacional té a l’Estat.\nLa FMC de CCOO també denuncia que no li consta que l’Administració catalana hagi fet gestions al més alt nivell amb la direcció de la multinacional per evitar-ne el tancament i garantir-ne la viabilitat, malgrat les alertes sindicals al respecte. Per aquesta raó, demana una resposta del conseller de Treball i Indústria, Jordi Valls, a les peticions sindicals que se li han fet darrerament per aclarir el futur de la planta de Braun a Esplugues de Llobregat.\nCCOO ha donat suport a les mobilitzacions de la plantilla contra el tancament d’aquesta factoria, que ocupa 761 persones. A més, recorda que es tracta d’una empresa altament productiva dins el sector del petit electrodomèstic, amb productes d’alt nivell de qualitat dins el segment, una plantilla molt especialitzada, amb un creixement constant i anual del volum de vendes i amb beneficis importants en els darrers exercicis.\nPer tot això, la FMC de CCOO considera que no existeixen causes productives, econòmiques ni logístiques que justifiquin el tancament d’aquesta factoria.\nRe: Menys 761\nper Trabajador y dentro de poco en el paro\t 22 mai 2006\nMe la juego. CC.OO y UGT firmarán algo con la empresa y en contra de los trabajadores.\nper CaNuTo\t 22 mai 2006\nAixò no és jugarse-la. Això és anar a lo segur.


Acordió il·lustrat LA INTIMITAT DE LA LLUM - Savanna Books\nAutores: Jenn Díaz i Gemma Capdevila\nJenn Díaz escriu aquest poemari i ens sumergeix en espais plens de llum, de boires, de branques, de mars i de la intimitat de les paraules. Gemma Capdevila l’ilustra amb una paleta i detalls que ens submergeixen amb el poder de la bellesa en l’atmosfera que el text crea.\nLA INTIMITAT DE LA LLUM cantidad\nPaisatges interiors il·lustrats\n«Tot ho haurem de desfer, allò que vam fer abans ho haurem de desfer. Buscar els punts de llum i també les ombres». Així comença La intimitat de la llum, la proposta poètica de Jenn Díaz que forma part dels Acordions Il·lustrats de Savanna Books. Amb un objectiu categòric, com és canviar allò que puguem, i amb un esperó irrebatible cap a l’acció de caminar sense xarxa i surar, entretant, en la lentitud de la caiguda per a cercar la millor opció, aquesta autora catalana, una de les veus literàries més ben encarades de la narrativa actual, teixeix un poema íntim i profund que submergeix el lector en espais interiors i bucòlics plens de branques, mars, boires i fulles seques.\nEl paisatge poètic de Díaz s’intensifica, a més, amb les il·lustracions de Gemma Capdevila, qui presenta unes imatges individuals amb una paleta cromàtica molt personal, en la qual destaca el domini del blau, el color fetitxe d’aquesta il·lustradora, i uns detalls delicats barrejats amb volàtils figures femenines que accentuen l’abast de la bellesa atmosfèrica que el text crea i la necessitat de mirar cap endins. Una combinació deliciosa entre paraules i dibuixos, que sense interferències, es reforcen les unes amb els altres i ofereixen com a resultat una de les obres més simbolistes i reflexives d’aquesta col·lecció.


Cercador de Dissenys a Finlandia\nCercador de Dissenys a Finlandia\nAquí trobareu una sèrie de links als cercadors de dissenys industrials de l'Oficina de Marques i Patents de Finlàndia. En el trobareu dissenys registrats però tenir en compte que no solament els dissenys registrats són un impediment per registrar una disseny industrial sinó que els dissenys no registrats també ho són. Si es desitja un estudi professional, cal contractar el servei de recerca prèvia al registre d'un disseny industrial en Finlàndia ofert per un agent especialitzat en la cerca i redacció de patents o models d'utilitat.\nSi desitgeu registrar un disseny industrial en Finlàndia, és igualment recomanable contractar els serveis d'un professional que no solament registrarà de manera correcta el disseny industrial sinó que us oferirà un servei integral en el qual s'inclou la molt important vigilància del disseny per detectar possibles infraccions.\nAccedeix al Cercador de Dissenys a Finlandia


- de juliol 06, 2017\nMASSIU. El degoteig els fa eficients en la repressió, traspassa al món independentista una imatge d'impotència que desgasta excessivament el moviment. Només la desconnexió tallant i definitiva, el trencament simultani i massiu de milers de catalans alhora els farà impotents. Demostrarà al món que efectivament ja no controlen el nostre país. A la vista dels esdeveniments repressius que s'aniran succeint durant les properes setmanes, especialment a partir de la posada en marxa del web garanties.cat, potser caldria considerar molt seriosament si no ens convé avançar a aquest mes de juliol l'aprovació al Parlament de la Llei de Transitorietat Jurídica, a fi de donar aixopluc legal a tothom que treballa al servei del Referèndum. El professor Ferran Requejo escrivia aquesta setmana: "Si el referéndum se puede hacer, máxima participación; si no se puede hacer, movilización permanente con incidencia internacional". Potser caldrà les dues coses alhora des de ben aviat.\n- de juliol 04, 2017\nELITS. Dijous a la nit les edicions digitals dels abans influents diaris de l'establishment a Catalunya, "La Vanguardia" i "El Periódico", compartien notícia destacadíssima en portada. Un centenar de personatges públics (de nivell força secundari) demanant a la majoria independentista que estafi els seus electors i aturi el referèndum. I és que dimarts, quan s'anunciïn al TNC els detalls del Referèndum serà un dia molt important. A la desesperada, doncs, les elits dependentistes demanen que ens aturem. Duran, Hereu i Navarro, triomfadors nats, encapçalen una llista sense cap, absolutament cap, novetat destacable. Són els que des del primer dia s'hi han oposat a la llibertat del seu poble presentant-se com a defensors de la democràcia. De tots ells fa molta gràcia la immensa barra d'Eugeni Gay, exmembre del TC i com a tal l'únic català que (com ens ha recordat l'Albert Pereira a twitter) ha votat l'Estatut actualment vigent.\nEDITORIAL (i II). Però encara hi ha més: l'editorial del diari no…\n- de juliol 02, 2017\nDEPENDENTISME. Dilluns, la tertúlia del "Catalunya MIgdia" de la ràdio nacional, amb Empar Moliner i Òscar Fernández (i els tertulians en ple) criticaven la proposta de l'Assemblea d'utilitzar amb més intel·ligència la terminologia en el nostre combat dialèctic per la llibertat de Catalunya. Costa d'entendre, la veritat. En la batalla de les paraules triar per a tu les que incorporen elements positius i encolomar a l'adversari aquelles que tenen una orientació negativa resulta bàsic. És per això que nosaltres ens anomenem independentistes i ells ens diuen separatistes o secessionistes. Exactament de la mateixa manera, no ens convé emprar el terme unionista per referir-nos a ells: no només perquè ve manllevat d'una situació irlandesa completament diferent, sinó perquè incorpora un element d'emotivitat positiva. Ens convé molt dir-los dependentistes: descriu exactament el que volen, mantenir-nos dependents de les decisions que es prenen a Madrid, gaireb…\n- de juliol 01, 2017\nATEMORIR. És l'únic que els queda. Només poden intentar evitar que el proper dimarts el Govern faci una nova passa endavant (molt important) i comenci a activar, en oposició oberta a les ordres del Tribunal Constitucional neofeixista i els constrenyiments de la teledirigida fiscalia espanyola, alguns dels mecanismes organitzatius i informatius imprescindibles per donar tot el rigor necessari al Referèndum que el dependentisme intenta rebentar a la desesperada. D'aquí la surrealista operació propagandística d'aquesta setmana de la Guàrdia Civil, previsiblement ordenada pel govern espanyol, amb l'objectiu d'intimidar els treballadors públics i les empreses col·laboradores de l'administració. Ha fet bé l'ANC i la Intersindical-CSC de convocar-los a una assemblea informativa. Tal i com afirmava Jordi Cuixart dijous, si a algú dels encartats el bloqueja la por, no hi ha problema, que faci una passa al costat i molts altres estaran disposats a assumir-ne la respo…


Lluís Caelles pregoner de la Festa Major de Lleida\nCategories: Educació Joves Promoció de la ciutat\nEl periodista Lluís Caelles ha fet un recorregut personal i professional en el pregó de la Festa Major de Lleida a través de records, vivències i reflexions entorn al seu ofici, el periodisme, i la seva ciutat, Lleida, “que comparteixen el verb canviar”. Ha estat en base als canvis en aquests dos àmbits que Caelles ha teixit el seu discurs, de passat, present i futur. “Isona és el meu poble i Lleida la meva ciutat”, ha començat dient, i ha descrit moments viscuts a la ciutat, posant èmfasi en “la foto de la seva infància”, la d’un nen amb un fanalet de Sant Jaume. Ha explicat el sentiment especial que li evoca aquesta imatge, que segurament ara prendria una altra dimensió amb les moltes imatges preses amb el mòbil i compartides d’immediat amb l’entorn.\nCaelles ha parlat dels mitjans locals on va aprendre l’ofici i dels canvis que percep a la ciutat cada vegada que la visita, amb nous espais com el Magical, vinculat a la indústria audiovisual i tencològica. I s’ha referit a la revolució tecnològica i informativa, que viem com a normal, però que són àmbits que han experimentat un canvi quàntic.\nEl pregoner d’enguany ha subratllat la importància de la llengua i com el lleidatà és una “petita parla d’una petita llengua”, que ens identifica abans que ens preguntin d’on som. En el seu parlament, Caelles ha tramès als assistents passatges del seu quadern personal escrit des del camp d’Idomeni, a la frontera entre Grècia i Macedònia, apel·lant al rigor i la honestedat professional però també a l’emoció a l’hora d’exercir la seva professió. En aquest sentit, ha destacat la solidaritat catalana, de la qual arriben mostres arreu.\nPer acabar, Lluís Caelles ha convidat els lleidatans i les lleidatanes a viure amb passió i intensitat la festa major, perquè és quan “fem créixer la ciutat, la seva força col·lectiva ie l paler de viure i viure-hi”.\nEl paer en cap ha glossat sobre les persones i les entitats que han rebut les medalles i plaques de la ciutat en reconeixement a la seva tasca en el camp de la solidaritat, l’esport, la recerca, l’educació i la cultura i ha destacat que el 2017, com l’any passat, ha estat ric en efemèrides culturals que reconeixen el paper de creadors lleidatans, un fet que és palès en el programa de Festa Major.\nUna de les celebracions de l’any és el Centenari Morera i en aquest espai, al Museu Morera, es pot contemplar l’exposició organitzada amb motiu del cent anys de la seva fundació. La segona commemoració es dedica a Màrius Torres, a qui se li va fer un homenatge poètic per Sant Jordi amb motiu del 75 aniversari de la seva mort. I enguany també se celebra el 150 aniversari del naixement del músic lleidatà Enric Granados. Així, Morera, Màrius Torres i Granados són els grans noms de la Cultura aquest 2017.\nRos s’ha referit a la representació de Goyescas, estrenada diumenge en una Llotja plena, amb una impressió artística i emocional, com la que, més de cent anys enrere, va deixar en un dels grans amics de Granados, Manuel de Falla. I ha afegit que “estic segur que, fa més de 100 anys, els lleidatans i les lleidatanes que van escoltar el mateix Granados interpretar Goyescas al piano, per Festa Major a Lleida, com Manuel de Falla, tampoc no ho van oblidar mai.”\nL’alcalde ha parlat del cartell de la Festa Major d’enguany, on el seu autor, Antoni Abad, ha fet una creació plàstica que emet la música dels Gegants i de festa. Ros ha destacat que és uan obra d’un dels artistes lleidatans més internacionals que, a més, enguany representa a Catalunya en la Biennal d’Art de Venècia.\nIgualment, i presentant ja al pregoner, l’alcalde ha remarcat la vessant internacional de Lluís Caelles, “que ens transmet, mitjançant TV3 els sentiments que genera l’actualitat mundial”.\npregoner Ajuntament,Paeria,Lleida,Canal Paeria,premsa,prensa,notícies,pregoner,Antoni Tolmos,Festa Major de Lleida,plaques i medalles,pubilles,pregó oficial Festa Lleida,compromís per Lleida,solidaritat,llibertat,inclusió,cultura,civisme,valors Lleida L’alcalde Ros la festa major Jaume I\nVídeo resum dels processos...\nSi tu et cuides, ens...\nEl Parc Científic i...\nLa 23a Mostra de Cinema...\nInauguració del Saló...\nDarse de alta en la bolsa...


Mediven Ulcer Kit | Flebologia - Ortopèdia Bosch\nLa plata és un clàssic en el tractament de les ferides perquè a concentracions molt petites té un efecte prolongat contra un ampli espectre de bacteris.\nLa particularitat de Mediven ULCER radica en què els fils del teixit estan impregnats de plata elemental. Impedeix l'aparició d'olors i de microorganismes resistents. Per això Mediven ULCER també té efecte antibacterià i antimicòtic contra microorganismes resistents, i el té sempre.\nEl kit Mediven ULCER està format per dos components de compressió\nUn parell de Mediven ULCER amb una pressió al taló de 20 mmHg, concebut per a una pressió constant durant les 24 hores. Aquesta pressió suau en repòs és ben tolerada pels pacients i permet la continuïtat del tractament de compressió. Mentre es renta un dels mitjons, si pot ser a 95° C, l'altre mediven ULCER queda disponible per al tractament de compressió continu.\nUna peça Mediven ULCER més amb una pressió al taló d'altres 20 mmHg, que dóna suport i reforça la compressió durant el dia o quan es fa exercici. Així es garanteix la pressió de compressió necessària de 40 mmHg i una gran pressió de treball, sobretot durant la fase aguda de la teràpia antiulcerosa.


El Dia Mundial de l’Ictus recorda la segona malaltia més mortal | Mataró Audiovisual\nRedacció dt., 29/10/2019 - 14:46\nLa segona malaltia més mortal a casa nostra és l’Ictus. A més, és la primera en generar discapacitat funcional en la població adulta i la segona en causar un deteriorament cognitiu. És per aquest motiu que cada 29 de novembre es dedica un Dia Mundial a l’Ictus. Aquesta malaltia cerebrovascular és un tipus de patologia que pot detectar-se amb antelació ja que presenta símptomes abans de manifestar-se.\nLes xifres relacionades amb l’Ictus són esfereïdores. Cada any a Catalunya 13.000 persones en pateixen, el que suposa més de 35 pacients diaris. Pel que fa al Maresme, el nombre arriba als 400 ingressats per aquesta malaltia cada any. El més habitual és l’isquèmic que és el detonant del 80-85% dels casos que es registren. Aquest tipus d’Ictus és el que tapona una artèria. L’altre és l’hemorràgic que és desenvolupa a causa del trencament d’un vas.\nLa prevenció, com en totes les malalties, és primordial. En el cas d’aquesta patologia, els hàbits saludables com realitzar activitat física, reduir el colesterol i el consum d’alcohol, deixar de fumar o menjar sa són una bona manera de prevenir-la. També és recomanable controlar la pressió arterial, detectar i tractar la fibril·lació auricular, controlar la diabetis i gestionar l’estrès i la depressió. Per sort, gràcies a l’avenç de la ciència, des de l’Hospital de Mataró es poden atendre Codi Ictus a qualsevol hora de qualsevol dia de la setmana. El Codi Ictus és un codi d’emergència que permet actuar amb rapidesa en el cas de detectar les primeres manifestacions d’aquesta malaltia.\nInforma: L.Sanmiquel / P.Andreu


Agenda setmanal del 25 al 31 de maig de 2020 | Instituto Alicantino de Cultura Juan Gil-Albert\nAgenda setmanal del 25 al 31 de maig de 2020\nMai 25, 2020 | Notícies\nSetmana del 25 al 31 de maig de 2020\nDilluns 25 – REVISTA CANELOBRE – Canelobre 63: Germán Bernácer i l’Edat de Plata a Alacant\nEl prestigiós economista i físic alacantí German Bernácer Tormo és el protagonista d’aquest nou monogràfic de la revista Canelobre que, en el seu número 63, submergeix al lector en l’ambient artístic i intel·lectual de les primeres dècades del segle XX a la província. Bernácer, considerat un dels pares de la macroeconomia moderna, exerceix de fil conductor de les pàgines d’aquesta publicació, que ha comptat amb la participació de més d’una vintena d’experts.\nDimarts 26 – ART A LA CASA BARDÍN – Projecte online “To name a mountain” d’Alfonso Almendros\nLa proposta “To name a mountain” del fotògraf Alfonso Almendros (Petrer, 1981), és un documental que oferim per primera vegada de manera online a través dels nostres canals i que a més està emmarcat entre els projectes seleccionades en la III edició del concurs Art a la Casa Bardín. És un treball fotogràfic contemporani i d’investigació que l’autor ens narra reinterpretant l’obra del paisatgista Albert Bierstadt en el seu viatge per les Muntanyes Rocalloses, realitzat en 1863 amb el seu amic Fitz Hugh Ludlow.\nDimecres 27 – COL·LECCIÓ ALADROC – Sa Caseta de Sa Tramuntana de Joan-Lluís Monjo\nVersió literaturitzada d’un conte tradicional recollit per l’autor a Tàrbena. Amb un model de llengua que correspon amb el valencià mallorquinitzant de Tàrbena, el relat narra la història de la filla d’un sabater, que s’enamora del rei (i el rei d’ella) i es casen. La guerra fa que el rei s’haja d’anar lluny i per aqueix motiu, la protagonista, amb l’ajuda de les mares dels vents, intentarà buscar al seu estimat i trobar el motiu pel qual, el seu marit ha passat tants anys sense tornar.\nDijous 28 – ART A LA CASA BARDÍN – Exposició: “Estudi de taca negra. No sé que passa que ho veig tot negre” de Pablo Bellot\nSota la seua proposta d’estudi de taca negra, Pablo Bellot ens va mostrar el seu projecte associat al color negre i tendència minimalista a través de quaranta-cinc obres de gouaches sobre paper.\nDivendres 29 – FONS DOCUMENTAL – Galatea: Revista cultural de la Delegació Provincial d’Educació (Alacant)\nLa Delegació Provincial d’Educació d’Alacant publicava el número 1 de la revista cultural “Galatea” al març de 1954 amb l’objectiu de sumar-se a l’ampli i creixent moviment cultural que vivia l’Alacant d’aquella època.\nDissabte 30 – LA VIDEOTECA – El Pa Beneït (la Torre de les Maçanes, Alacant)\nDocumental creat per l’Aula de cinema de l’Institut d’Estudis Alacantí al maig de 1982 sobre el ritu del “Pa Beneït” a la Torre de les Maçanes, una de les tradicions més antigues i interessants de la nostra província.\nDiumenge 31 – PUBLICACIONS – Así (son) eran. Alicantinos en los 80. de Pere Miquel Campos\nEl present volum reuneix un conjunt de xarrades periodístiques que l’autor va mantindre amb destacats personatges de la vida social, política, judicial i cultural d’Alacant, dins i fora de la ciutat. Les trobades es van celebrar en els anys finals de la dècada dels 80 i moltes de les manifestacions dels entrevistats tenen una sorprenent vigència tants anys després.


CORREU ELECTRÒNIC I ALTRES SERVEIS\nCLIENTS AMEN PERÍODE DE TRANSICIÓ AMB NOMINALIA\nGESTIÓ I FACTURACIÓ\nCorreu electrònic promocional\nConfiguració de comptes de correu\nWebMail correu web\nHOSTING SERVIDORS I CERTIFICATS DIGITALS\nNo ha trobat la resposta a la seva consulta?\nBusqui les respostes per a les preguntes més freqüents:\nEstic intentant crear el meu compte però no m'accepta la contrasenya, què passa?\nQuè és un compte de correu "catch-all"?\nUn cop creat un compte de correu, quant de temps m'he d'esperar abans de poder-lo fer servir?\nNo recordo la contrasenya, què he de fer?\nOn puc consultar els correus que he rebut?\nQuina capacitat tenen els comptes de correu electrònic?\nVull contractar més adreces de correu, què he de fer?\nPuc canviar el nom d'un compte de correu?\nVull redireccionar el meu compte de correu a una altra adreça. Perdré tots els emails que tingui emmagatzemats a la meva bústia?\nPuc fer una llista de distribució?\nDes d'on creo el meu compte de correu?\nLa contrasenya del compte haurà de contenir entre 5 i 16 lletres, números o símbols. Els símbols vàlids són: @ % ! | = & £ ( ) ; . : , - _\nEn l'àmbit del correu electrònic, un "catch-all" normalment fa referència a un compte de correu d'un domini on es "recull tot" (catch-all) allò que arriba al dominio. Així doncs, quan el destinatari del correu del domini en qüestió no existeixi, els missatges arribaran per defecte a aquest compte.\nPer exemple, vostè té 3 adreces d'email amb el domini "dominiexemple.com":\nSi algú envia un email a, per exemple, "contacte@dominiexemple.com" o a qualsevol otra adreça que no estigui creada, la cuenta "catchall@dominioejemplo.com" recibirá este email.\nEl temps d'espera després de la creació del compte de correu o del canvi de contrasenya és d'una hora aproximadament. Un cop transcorregut aquest temps, ja podrà consultar el seu compte de correu.\nNomés caldrà que entri al Panell de Control i accedir a la sección d'EMAIL. Dins d'aquesta secció, faci clic a l'enllaç "Gestionar comptes de correu" i, a la pàgina següent, trobarà diverses opcions per a la gestió de la contrasenya.\nPot consultar les seves bústies accedint a través del següent enllaç:\nhttp://webmail.nominalia.com Si ho desitja, també pot personalitzar aquesta URL amb el seu propi domini, per exemple:\nPot personalitzar-lo des del seu Panell de Control, a través de la secció del menú principal "Personalitzar WebMail", i fer servir les diferents opcions per disposar d'un accés totalment personalitzat.\nLes solucions de domini estàndard i els Packs de Hosting Starter i Hosting Professional inclouen comptes de correu amb 2GB d'emmagatzemament.\nSi desitja disposar de més espai, les solucions Domini Pro i Pack de Hosting Premium inclouen comptes de correu de 3GB.\nPot contractar els nostres productes Pack Email Starter (10 comptes de correu) o Pack Email Professional (100 comptes de correu)i ampliar així el número de comptes de correu. Així doncs, no és possible adquirir comptes de correu per separat sinó en paquets de 10 adreces com a mínim.\nConsulti aquí les característiques de cada Pack Email: http://www.nominalia.com/e-mail/\nNo és possible canviar el nom d'una adreça de correu electrònic, per tant haurà d'activar un compte nou amb el nom desitjat o bé eliminar un compte que tingui i crear-lo amb un nom nou. Recordi que todos els missatges emmagatzemats s'eliminaran del servidor de correu.\nSi redirecciona el seu compte de correu a través de l'opció "Reenviament", tots els correus emmagatzemats seran eliminats del servidor, ja que la seva adreça d'email es convertirà en un àlies del compte al qual rebrà els emails.\nSí, cap problema. Accedeixi al Panell de Control i després a la gestió dels comptes de correu. Faci clic a l'opció "Reenviament", creï l'adreça d'email i a la casella de "Nou reenviament" introdueixi tots els comptes que vulgui separats per comes. Al cap de 60 minuts aproximadament ja podrà gestionar aquesta llista de distribució.\nPer crear un compte de correu serà necessari accedir al seu Panell de Control. A continuació, faci clic al domini que vol gestionar (situat a la barra de la dreta) i faci clic a la secció EMAIL. Un cop dins, faci clic a l'enllaç "Gestionar comptes de correu" y des d'aquí ja podrà donar d'alta la seva adreça de correu electrònic, que estarà operatiu al cap de 60 minuts aproximadament.\nNominalia Internet, S.L. © 1997-2012


UN CENTENAR DE CAPS DE BESTIAR, A LA FIRA RAMADERA DE PUIGCERDÀ – Pirineus TV\nUN CENTENAR DE CAPS DE BESTIAR, A LA FIRA RAMADERA DE PUIGCERDÀ\nLa 23a Fira Ramadera de Primavera de Puigcerdà ha aplegat aquest dissabte al recinte firal del polígon industrial prop d'un centenar de caps de bestiar, una xifra inferior a la dels darrers anys. Aquesta fira va néixer perquè els ramaders poguessin vendre el bestiar que no s'havia venut a la tardor. El sector s'ha mostrat satisfet per l'increment que darrerament han experimentat els preus, possiblement al creixent interès per consumir carn d'equí.\nFa uns anys va decidir organitzar un concurs per incentivar la participació dels ramaders a la fira i animar als veïns i visitants a apropar-se al recinte firal. Enguany s'ha mantingut la categoria de sobranys i sobranyes, que són cavalls nascuts l'any 2018, però no s'ha fet el concurs de raça Bruna dels Pirineus degut a les traves administratives en què es troben els ramaders per assistir-hi. El jurat té en compte una sèrie de característiques morfològiques per determinar quins són els millors exemplars.\nTot i que en un inici la fira de primavera era un espai de negoci, actualment és més una trobada entre tots els ramaders de la vall. Per això, la jornada sempre comença amb un bon esmorzar.


El Temps a Tarragona: Cel molt ennuvolat que s'anirà aclarint al llarg del dia\nLa previsió meteorològica d'aquest dijous, 2 de setembre\n01 septiembre 2021 09:46 | Actualizado a 01 septiembre 2021 11:25\nLa previsió meteorològica d'aquest dijous, 2 de setembre. Foto: Meteocat\nAl llarg de la matinada la nuvolositat augmentarà i el cel quedarà a primeres hores del matí entre mig i molt ennuvolat en general, puntualment cobert. A partir de migdia s'obriran clarianes pel sud del país i el cel quedarà entre poc i mig ennuvolat, excepte al Pirineu, al Prepirineu, al quadrant nord-est i a punts del litoral on es mantindrà molt ennuvolat.\nDe matinada i fins a migdia s'esperen ruixats que avançaran d'oest a est; seran més probables a la meitat oest i sud, tot i que és possibles que també arribin a la resta del país. A partir de migdia les precipitacions es restringiran al Pirineu, Prepirineu i al quadrant nord-est i, de manera més dispersa, en altres punts de muntanya del prelitoral. Els ruixats seran d'intensitat entre feble i moderada i acumularan quantitats entre minses i poc abundants. A més, podran anar acompanyats de tempesta i localment de calamarsa o pedra. Independentment, a les zones avisades els ruixats podran ser puntualment forts i deixar quantitats abundants de precipitació.\nLa temperatura mínima es mantindrà sense canvis importants o lleugerament més alta a la meitat est. Pel que fa a la màxima, baixarà lleugerament en general i en descens moderat al quadrant nord-est. La mínima es mourà entre els 10 i 15 ºC al Pirineu i entre els 15 i 20 ºC a la resta, si bé al litoral seran localment més altes. Pel que fa a la màxima, oscil·larà entre els 24 i 29 ºC en general, llevat del Pirineu que seran lleugerament més baixes.\nLa visibilitat serà bona en general. Això no obstant, serà regular al vessant sud del Pirineu i Prepirineu, i puntualment dolenta als cims, així com en moments de ruixat i al nord-est a la tarda.\nEl vent bufarà de component nord i est en general, entre fluix i moderat, però hi haurà alguns cops forts al litoral al llarg del jorn. Per altra banda, de matinada hi haurà intervals de vent fluix i de direcció variable a l'interior i al Pirineu i Prepirineu al llarg del dia.\nLas temperaturas en Ebre volverán a superar los 30 grados\nJosep Molina, un referent per al món de la pesca