INEF 1 i BTC1, primers líders de la Lliga Or masculina i femenina | Federació Catalana de Tamborí\nINEF 1 i BTC1, primers líders de la Lliga Or masculina i femenina\nEls verd i negres inicien la 2a fase amb dues victòries enfront un minvat AE Garraf i Sant Iscle, en una jornada on Farola-Estrella1 i BTC1 protagonitzen un dels millors partits de la temporada.\nPer la seva banda, les beteceres donen un cop sobre la taula en derrotar a les dues rivals directes pel títol, Farola i INEF, amb claredat.\nFont: Edu Bosch i Marc Juarez\nINEF1 i BTC1 es van enfundar, el passat diumenge al pavelló esportiu de Calella, el primer mallot groc de la 2a fase de la temporada en la Lliga Or masculina i femenina, respectivament. Els verd i negres no van desaprofitar l’oportunitat de posar-se líders provisionals en una jornada, on els altres dos grans favorits al títol es veurien les cares en un duel que acabaria sent vibrant. Per la seva banda, les beteceres, en una primera jornada que es presentava com un exigent ascens al Tourmalet, van donar un cop sobre la taula derrotant a les altres dues candidates al títol amb relativa comoditat.\nLa competició masculina donava inici a les 8 del matí amb el debut en la 2a fase de l’actual campió, BTC1, enfront una AE Garraf minvada per les baixes. Tot i l’entrega que sempre garanteixen els del Garraf, els betecers no desaprofitarien la situació del rival per sumar un còmode primer triomf a la Lliga Or (11-2). Acte seguit arribava el torn per un altre dels favorits a endur-se el títol, Farola-Estrella1. Els farolers –amb molts moviments en el mercat d’hivern i amb incorporacions de gran nivell com són l’Alex Rodrigo i Marc Atanes–, debutaven enfront el sempre perillós BTC2. Tot i una arrancada explosiva dels betecers, l’equip de Farola aconseguiria aguantar l’empenta inicial per acabar amb un canvi de ritme que trencava el partit i deixava els 3 punts al sarró dels blau i daurats (11-6) –els betecers però, es refarien en el duel de la tarda amb una victòria enfront Sant Iscle (11-6)–. Posteriorment, arribava el torn pel tercer gran candidat a la Lliga, INEF1, que debutava en la competició enfrontant-se a Sant Iscle i l’AE Garraf. Tot i tractar-se de dos partits a priori assequibles, els verd i negres no van acabar de rendir al nivell esperat i van acabar la jornada deixant alguns dubtes al voltant del seu joc tot i sumar dues victòries (11-7 enfront Sant Iscle i 11-6 davant AE Garraf), que li donaven el liderat provisional a la Lliga Or. El partit de la jornada però, arribaria a les 11h del matí, en el duel entre BTC1 i Farola-Estrella1. Ambdós equips deleitarien al públic assistent amb un intens, igualat i vibrant partit, on ningú donaria la més mínima treva al seu rival, provocant que tant betecers com farolers no aconseguissin escapar-se en el marcador. Com a resultat de tot plegat, el partit arribaria al fatídic joc de desempat, però no conforme amb l’empat a 10 al marcador, l’enfrontament s’acabaria resolvent de la forma més dramàtica possible: el punt d’or. Després d’un intens i llarg intercanvi ple d’alternatives, l’equip de BTC1 enviava fora dels límits la pilota que donava la victòria, del que fins ara ha estat el millor partit de tota la temporada, a l’equip de Farola-Estrella1.\nEn la competició femenina, es presentava una primera jornada de la Lliga Or d’alts volts. Obriria la 2a fase el partit entre Farola i BTC 1. Les grogues que no podien comptar amb la Gemma Fibla, van començar amb dubtes i això va fer que BTC marxés en el marcador fins a un 8-4. Relaxació blanca i encert groc va fer que el partit s’ajustés a un 8-7, però un últim esprint del BTC va fer que el partit acabés 11-7. En acabat, l’INEF i el CET Maresme es veien les cares. Bons punts dels dos equips que van fer que es portés la igualtat al partit, que s’acabaria trencant amb un punt d’or que decantava el partit per les actuals campiones al 9-5. A partir d’aquí, autopista lliure per les verdes tancant el marcador en un 11-5. El tercer partit, va ser un dels grans esperats. BTC 1 vs INEF. Pel bàndol verd, amb les importants baixes de la Joana Carbó i la Jordina Gil, va començar sent un partit controlat fins al 3-3. A partir d’aquest moment, BTC va arrencar un parcial de 5-0 que va decantar el partit. Tot i els esforços de les actuals campiones, no van ser capaces de trobar el que els faltava per competir el partit i van acabar cedint per un clar 11-4. En l’últim partit de la jornada CET Maresme va aconseguir la seva primera victòria i els seus primers punts contra el Farola. Partit disputadíssim, jocs llargs, punts eterns, van ser la tònica de tot el partit. El resultat, 11-8 amb un últim esforç de les blaves fa que Farola no sumi cap punt aquesta jornada en un mal dia de les grogues i posa en plenes opcions a les blaves per seguir amb opcions per les dues primeres places que donen el tant esperat passaport per anar a jugar a Europa!\nEl proper cap de setmana, el tamborí tornarà a la localitat de Sant Iscle, on es viurà la 2a jornada de la Lliga Or masculina on els duels d’INEF1 enfront BTC1 i Farola-Estrella1, poden marcar el devenir i les opcions reals dels tres equips per endur-se la vigent edició del Campionat


La revista de viatges amb històries Cusco: més a prop del cel - La revista de viatges amb Història\nPortadaAmèricaCuzco: més a prop del cel\nLes esglésies apunten al cel, els indígenes resen a la Pachamama i els turistes envaeixen les terrasses. Cuzco s'embolica seus credos amb la mateixa facilitat que barreja pedres amuntegades en segles. Fa 3000 anys un grup d'aimares decidir instal · lar aquí, estenent l'Imperi Tihuanaco entre les muntanyes dels Andes, el moment en què el 3.400 metres d'altitud s'estava més a prop dels déus. Després van arribar els inques, que també volien expandir el seu imperi i més tard vam venir nosaltres, els espanyols, que teníem el nostre propi Imperi, faltaria més. Era el que es portava.\nEl llegat de tot això és un lloc reconstruït mil vegades, amb temples cristians, símbols inques, peces aimares, places castellanes, alpaques, trenes, muntanyes, llegendes, pisco sour i fulles de coca per combatre la falta d'oxigen.\nEm vaig perdre per la ciutat habitada més antiga d'Amèrica per descobrir la seva història en un passeig-gosadia d'un viatger amb presses- que em va portar fins al carrer Hatun Rumiyoq, on els inques van aixecar el Palau d'Inca Roca, avui convertit en Palau Arquebisbal.\nPotser la veritable catedral es troba en els fonaments de l'Església del Triomf, edificada, suposo que per fotre, sobre el principal templo inca: el Palau de Viracocha\nEl labertinto de carrers sempre desemboca en la Plaça d'Armes, on Francisco Pizarro va entrar victoriós per certificar la conquesta de Cuzco. Avui, el visitant dubte de quina de les dues esglésies és la catedral de la ciutat. Potser la veritable catedral es troba en els fonaments de l'Església del Triomf, edificada, suposo que per fotre, sobre el principal templo inca: el Palau de Viracocha. Aquesta mania d'imposar símbols sobre altres, aquest revenja etern en les conquestes, aquest greuge constant que destrueix l'ànima del perdedor.\nNo obstant això, la conquesta espanyola, malgrat la seva fama de sanguinària - què conquesta no ho ha estat?- mantenir certa convivència racial, un eufemisme que potser no arribi al grau de "respecte". Avui, cal endinsar-se en el mercat per entendre l'essència dels seus habitants. Als mercats hi ha sempre una dosi de veritat que no pot disfressar. Allí estan els cuzqueños amb els seus gipons, Pans suspensions, els seus fruits. Allí estan els peruans sense esglésies, les dones amb els seus barrets forts sense complexos, les seves fruites gegants, les seves màquines de cosir roba de mil colors per oblidar les guerres. Allí estan ells amb les seves coses, sense pensar en Machu Picchu, ni en Pizarro, ni en els tresors dels inques. Allí estan i estaran sempre, deixant anar una oració a la Mare Terra o un parenostre a les muntanyes, perquè encara avui, una 3.400 metres s'està més a prop del cel.\nEtiquetes: aimares, Cuzco, Francisco Pizarro, inques, Machu Picchu, Pachamama, Palau de inca Roca, Viracocha\n21 març, 2021 a 23:57 | #\nMolt excel·lent relat d'aquesta gran ciutat, que a més va ser declarada com a patrimoni de la Humanitat . Si viatges al Perú, és obligatori teva visita si sentiràs el cel. https://incredibletravelperu.com/\n23 març, 2021 a 9:33 | #


PROJECTE INTEL·LIGÈNCIA HARVARD |\nL’any 1991, sota la presidència d’Enric Aliaga Torres i la direcció de Joan Sancho Castillo, s’incorpora al centre el primer esborrany del Projecte d’Intel·ligència Harvard de la mà de l’aleshores estudiant de Pedagogia i Cap d’Esudis del Col·legi Josep Cintero Estrems. L’any 1994 sota la direcció de Manel Polo Verdeguer s’incorporen les primeres edicions amb material del professorat i de l’alumne. Finalment serà l’any 1997 sota la presidència de José Vte. Alcaide, la direcció de Josep Cintero i la vocalia de Joan Sancho quan s’inclou dins les programacions generals essent subvencionat durant tres cursos consecutius com a Projecte de Formació en Centres amb la corresponent dotació econòmica.\nEl P.I.Harvard tracta d’un mètode que procura desenvolupar la intel.ligència, sobretot en alumnes d’11, 12 i 13 anys que en plena adolescència encara no han adquirit estratègies elementals del pensament.\nL’objetiu general que es pretén és desenvolupar les habilitats cognitives que siguen útils en si i que faciliten l’adquisició d’altres habilitats i coneixements, generalitzables a situacions i contexts de la vida acadèmica, social i personals.\nEntre les principals característiques del projecte destaquen les següents:\nCompensador d’aquelles habilitats cognitives que l’escola ordinària no cultiva, perquè se suposa ja adquirides per l’alumne.\nTransferible a les àrees curriculars ordinàries.\nPràctic, amé i motivador en la seua totalitat.\nBeneficiós per a aquells alumnes amb ritmes més lents i també per a tots els demés.\nS’integra dintre l’horari escolar i de les àrees.\nEl P.I.H. permet traballar amb major facilitat l’enriquiment intel.lectual, des d’una perspectiva holista i globalitzadora, executant-se en contextos reals y situats.\nAltre aspecte rellevant en la justificación d’aquest projecte es l’apartat dedicat a les tutories d’orientació on s’ha de tindre per objetiu el resoldre individualment o en xicotet grup, les dificultats relacionades amb el procés d’ensenyament-aprenentatge, amb les tècniques d’estudi i qualsevol altre aspecte.\nModificatibilitat de la Intel.ligència\nSegons les teories interaccionistes (herència-medi), la intel·ligència té un substracte genètic i una manifestació determinada. El substracte genètic determina una capacitat biològica bàsica, mentre que el substracte ambiental fa referència a la cristal·lització d’eixa intel·ligència en funció de la intel·ligència multicausal.\nPer a aquestes teories la intel.ligència es pot modificar. Per tant, es deu intervindre en els processos cognitius per tal de corregir les funcions deficients i així facilitar un canvi en l’estructura cognitiva de l’individu.\nAmb programes adequats es pot impulsar i accelerar els canvis que es produïxen en l’individu, a cauasa del seu desenvolupament a estímuls ambientals.\nA la psicologia cognitiva, que és en la que es basen els programes de desenvolupament intel.lectual, li preocupa l’estructura formal del pensament, els processos cognitius: la percepción, l’atención, la memòria, la comprensió, la producció del llenguatge, el pensament i la resolució del problema.\nSegons el model cognitiu poden donar-se errades en:\n1.- L’ entrada d’informació per:\nUna exploració asistemàtica.\nUna falta de conceptes verbals per a comprendre la informació.\nUna falta de sistemes de referència.\nUna inestabilitat perceptiva.\nNo tindre precisió al reunir dades.\nNo tindre en compte més d’una variables.\n2.- En l’elaboració perquè:\nNo reconeix el problema.\nNo busca els rasgos rellevants del problema.\nTé limitat el camp mental.\nÉs passiu a l’hora de recuperar la informació.\nNo descobrix l’evidència lògica.\nNo interioritza la seua conducta.\nNo té estratègies per a comprovar les hipòtesis.\nLi falta planificació.\n3.- En la codificació i comunicació del llenguatge per:\nTreballa sols en estratègies d’assaig error.\nTé limitacions en el transport visual.\nTé un llenguatge escàs.\n4.- Efectes emocionals perquè:\nTreballa sota la pressió de l’experiència de fracàs.\nEs comporta evitant el fracàs, però no buscant l’èxit.\nEs preocupa sols de disminuir riscos.\nCreu que el que li ocorre està fora de control.\nRealitza una conducta imitativa.\nNo té capacitat anticipatòria ni de crítica.\nUtilitza mecanismes de negació.\nEls programes que tracten de modificar la intel.ligència incidixen en estratègies cognitives; és a dir, faciliten l’aprendre a aprendre.\nNo suposa, per tant, un aprenentatge de dades, sino de maneres i formes de procedir i actuar intel.ligentment.\nL’aprenentatge mitjà tracta de crear estratègies, processos i destreces en el xiquet, quan no existeixen, i d’impulsar-los cognitivament quan existeixen. Es pot dir que es tracta d’ensenyar a pensar, més que d’ensenyar continguts.\nHistòria del P.I.H.\nEl P.I.H. surt de la col.laboració d’investigadors de la Universitat de Harvard.\nÉs un esforç destinat a desenvolupar mètodes i materials que puguen ser empleats en l’ensenyament d’habilitats del pensament en el sistema educatiu.\nEl P.I.H. no es basa en cap teoria concreta sobre intel.ligència, ni sobre el processament de la informació sino que té com a punt de partida una estratègia racional i suposa el resultat d’un plantejament purament empíric, però tracta de subsanar moltes de les errades corrents que es donen en el pensament humà i que hem descrit al parlar del model cognitiu del processament de la informació.\nPerò té alguna relació amb les següents corrents:\nInterrogació socràtica: el PIH fonamenta la seua metodologia en el diàleg socràtic, mitjançant el qual pretén mantindre alerta i motivats els alumnes.\nA l’anàlisi amb els processos cognitius de Piaget.\nA la teoria multifacètica de la intel.ligència prenent aquells aspectes que millor perfilen una línea cognitivista de la mateixa.\nA l’exploració i descobriment rememoratiu de Bruner,qui creu que el creixement intel.lectul suposa una independència front a l’estímul immediat, implica una capacitat creixent per a l’ùs del llenguatge i per a atendre a varies seqüències en el mateix espai de temps.\nLa seua fonamentació és eclèctica situant-se entre les teories de l’aprenentatge per descobriment i les de l’aprenentatge per recepció.\nOrientacions i perspectives del P.I.H.\nLa teoria del PIH va orientada fins la consecució dels següents aspectes:\nEntrenament de la intel.ligència a través de diferents camins, donant un equilibri entre el pensament divergent, sintètic i inductiu i el pensament convergent, analític i deductiu.\nExploració d’idees, conceptes i descobriment de principis i relacions.\nGeneralització de les habilitats d’entrenament en diferents àrees i a llarg termini amb la finalitat de millorar el rendiment escolar de l’alumne.\nEstructura general del P.I.H.\nEl projecte educatiu està disenyat per a ensenyar estratègies cognitives, pretenent amb això desenvolupar l’estructura cognitiva del pensament per la qual cosa es seleccionen aquelles habilitats típicament constituens de la intel.ligència partint dels següents criteris per a dites habilitats:\nHan de ser fonamentals, que siguen bàsiques per a l’adquisició d’altres habilitats i aplicables en diferents contextos.\nQue es puguen ensenyar, transmetre a altres persones.\nAvaluables, que es puguen avaluar de manera objectiva. La seua adquisició ha de fer-se palpable en conductes objectives observables.\nHabilitats bàsiques com: Classificació, habilitat per a classificar patrons; considerar com a equivalents casos distints. Inducció, capacitat d’arribar a conclusions generals a partir de consideracions particulars. Deducció, habilitat de raonament deductiu. Conceptualització, habilitat per a desenvolupar i usar models conceptuals. Comprensió, habilitat per a comprendre. Es considera que una persona comprén quan es capaç de dir la mateixa cosa o exposar el mateix fet amb distintes paraules o de diferent mode.\nEl PIH es compon de 99 lliçons, 20 unitats i s’agrupa en 6 sèries que queden de la següent manera i distribució en els cursos:\nFonaments del raonament. Sisè de Primària\nEs tracta d’introduir a l’alumne en els procediments a seguir per a recollir, organitzar i interpretar informació crítica i sistemàtica.\nUnitat 1.- Observació i classificació.\nUnitat 2.- Ordenació.\nUnitat 3.- Classificació jeràrquica.\nUnitat 4.- Analogies: descriure relacions.\nUnitat 5.- Raonament espacial.\nComprensió del llenguatge. Primer ESO.\nEl propòsit és ajudar els alumnes a desenvolupar una comprensió explícita del significat de les paraules i de les formes en que estan relacionades entre si mitjançant el llenguatge.\nUnitat 6.- Relacions entre paraules.\nUnitat 7.- L’estructura del llenguatge.\nUnitat 8.- Llegir per a entendre.\nRaonament verbal. Primer ESO\nPretén establir i mantindre creences en l’alumne per a que siga conscient amb la realitat.\nUnitat 9.- Asseveracions.\nUnitat 10.- Arguments.\nResolució de problemes. Primer ESO\nDes de problemes més simples d’una sola variable fins problemes més complexos per tal de completar un cicle analític-sintètic.\nUnitat 11.- Representacions linials.\nUnitat 12.- Representacions tabulars.\nUnitat 13.- Representació per simulación i posada en acció.\nUnitat 14.- Tanteig sistemàtic.\nUnitat 15.- Posar en clar allò que ja s’entén.\nPresa de decisions. 2n ESO\nLa finalitat és ajudar els alumnes a comprendre que al prendre una decisió, moltes de les opcions, entre les quals fem una elecció, aparentment sense reflexionar, poden ser sotmeses a la introspecció i l’anàlis i que l’esforç requerit per a l’exercici d’aquestes habilitats es compensa amb la satisfacció que produix el resultat que obtenim per les nostres decisions.\nUnitat 16.- Introducció a la presa de decisions.\nUnitat 17.- Buscar i avaluar informació per tal de reduir la incertesa.\nUnitat 18.- Anàlisi de situacions en les quals és difícil prendre decisions.\nPensament inventiu. 2n ESO.\nEnsenyar pensament creatiu comença per ensenyar a generar idees originals; tracta de que els alumnes aprenguen a apreciar la creativitat que evidèncien el disseny d’objectes comuns, tals com un llapis o una pinça de la roba, objectes sobre els quals rarament ens detindríem a pensar.\nUnitat 19.- Disseny.\nUnitat 20.- Procediments amb dissenys.\nLa col.lecció consta de 13 volums. El manual d’informació és el primer de tots i conté informació general pertinent i prèvia a l’aplicació del P.I.H.\nEste programa es composa de sis llibres que servixen de guia per al professorat.\nCada lliçó comença amb una introducció al voltant del que es va a treballar amb:\nObjectius de la lliçó.\nHabilitats que es desenvolupen.\nContinua amb el procediment a seguir a l’aula:\nPartix dels coneixements previs a modo de: preguntes, guies, exemples i exercicis.\nA mesura que es va avançant, va introduint activitats més focalitzades en el tema.\nEn cada lliçó es repetix el mateix procediment.\nEn algunes existixen els elements de les solucions.\nEste programa també és composa de sis quaderns per als alumnes que són un repàs del que s’ha treballat en la lliçó.\nEstan compostos per activitats per a completar basades en:\nDefinició del que es va a donar.\nProblemes que van dels més senzills als més complexos.\nTemporelització: cada lliçó té una duració aproximada de 45′\nL’adaptació del projecte queda de la següent manera:\n1.- Cada lliçó comença amb una breu explicació per part del professor dels continguts que es van a tractar. A continuació s’exposen els exercicis, partint dels coneixements previs de l’alumne.\n2.- Partint de les necessitats reals de l’alumne hem triat aquelles lliçons més significatives per al recolzament de l’aprenentatge dels mateixos. (Apartat continguts)


Com fer un projecte? by Assemblea de Joves Gramenet de Besòs - issuu\nEl desenvolupament d’un projecte El projecte de grup es duu a la pràctica mitjançant cinc fases: Proposta, Elecció, Planificació, Realització i Revisió. Les fases s'encadenen entre elles i permeten també encadenar diferents projectes. Si bé no és necessari fer explícit en cada moment el procés que es segueix, si que és important saber diferenciar clarament les fases i que s'està seguint una metodologia que és útil en qualsevol situació de la vida tant a nivell individual com col·lectiu.\nProposta (Pluja d'idees): A partir d'un roda de paraules cada persona del grup ha de fer l'esforç de pensar i explicar als altres quina és la seua idea de que li agradaria fer (tipus d'activitat o objectius a aconseguir) a partir d'aquí anirien sortint paral·lelament propostes, aportacions o altres idees. No és senzill, quan no s'hi està acostumat, sobretot alhora de participar quan s'és tímid, o quan la proposta pot semblar una idea no convencional. Però és important fer córrer la imaginació i reinventar o crear activitats per sorprendre i arribar a més gent. En principi aquesta fase inclouria anotar totes les propostes encara que semblin esbojarrades, d'aquí el concepte de pluja d'idees, sobretot quan es vol partir o començar des d'un concepte nou o un tipus d'activitat nova. En aquesta fase també s'haurien de prefixar els objectius que té l'activitat en si, per poder valorar en el seu moment que ha fallat. Per poderlos portar a la pràctica els objectius han de ser exigents, però això no vol dir que deixin de ser realistes.\nElecció: Un cop s'ha expressat que es vol fer, arriba el moment de l'elecció. Com a assemblea cal ficarse d'acord i prendre la decisió de triar una activitat entre totes les que s'han proposat. El petit grup pot oferir un primer marc on crear propostes de grup a partir de les idees personals, abans de passar a l'elecció del projecte de tota l'assemblea. L'elecció implica un consens, una negociació i un acord de grup. Les diferents idees o propostes ja bé d'accions, actes o campanyes no tenen que ser obligatòriament barrejades amb altres propostes, però si que s'ha de tenir en compte les aportacions que complementen o els encaraments que reforcen una proposta concreta, arribant així a un cert consens. Tot i això s'ha de tenir en compte no forçar tampoc barreges impossibles per acontentar a tothom si desprès l'activitat ha de ser irrealitzable o perdre el sentit, s'ha d'imposar doncs la lògica i el sentit comú.\nUn cop decidit què vol fer l'assemblea, caldrà fer una planificació del projecte del grup, pensar com es durà a terme l'activitat que l'assemblea s'ha compromès a realitzar. Parlar-ne entre tots, preveure els problemes que poden anar sortint i trobar-hi solucions dotarà el grup d'eines de treball interessants. Sobretot és important arribats en aquesta fase saber preveure si l'activitat ha de ser un fracàs, ja que encara som a temps de modificar, el que creiem que s'ha de reformular o reforçar, així com, tornar a la fase de l'elecció o si el projecte o l'assemblea està bloquejat, començar de nou en una nova pluja d'idees.\nRealització: La Realització pot semblar la fase més important ja que és la materialització externa de tota la feina feta prèviament. Exigeix una constant presa de decisions col·lectiva. L'organització del grup per tirar endavant un projecte demana la creació d'uns espais de treball i de coordinació, així com d'un repartiment de feines i de responsabilitats que portin a viure una experiència democràtica. S'ha de saber doncs, fer un repartiment just de les tasques, si cal, en petits grups, però sempre han de quedar totalment definides i delimitades en quan a funcions i encarregats, per poder-ne fer un seguiment.\nRevisió: Durant tot el projecte, i també al final una bona revisió és imprescindible per millorar les tasques, implementar canvis de planificació i aprendre mentre actuem. Segurament és la fase més important des del punt de vista de l'evolució dels procediments. En la valoració s'ha de tenir en compte: · El compliment dels objectius, els motius i solucions per assolir-los en major mesura. · El repartiment i l'assumpció de responsabilitats. · El desenvolupament de cada fase. · La interacció amb l'entorn No s'ha de valorar tot el projecte en negatiu o en positiu, sinó que s'ha de valorar les coses positives i negatives, on hem fallat i on hem encertat perquè serveixi de precedent. El fracàs d'una activitat ha de servir perquè l'any vinent l'activitat millori i evolucioni cap a l'èxit. És important, doncs saber detectar les errades i les mancances però sobretot, saber-les corregir. Així doncs la revisió d'una activitat ha de quedar per escrit i ha de ser consultada en el següent període (per exemple una diada) o en la fase de planificació d'un projecte similar.\nCom fer un projecte?\nUn projecte es duu a la pràctica mitjançant cinc fases: Proposta, Elecció, Planificació, Realització i Revisió. Les fases s'encadenen entre...


Dilma Rousseff, la primera dona que presideix el Brasil, governarà sota l'ombra de Lula\nTé fama de "dama de ferro"\nPromet "honorar les dones, protegir els més febles i governar per tothom". Ha arribat al poder de la mà de l'expresident i havia lluitat a la clandestinitat contra la dictadura\n2 min. Brasilia 01/01/2011 19:50\n260x366 Dilma Rousseff, en l'acte d'investidura. Foto: REUTERS Dilma Rousseff, en l'acte d'investidura. Foto: REUTERS\nRousseff, economista de 63 anys, assumeix el govern d'un país de 190 milions d'habitants, i haurà de superar la llarga ombra de l'expresident Lula da Silva, que la va portar fins a la presidència i deixa el poder amb una popularitat del 87%. La nova cap d'estat era una desconeguda en la política brasilera fins el 2002, quan Lula la va anomenar ministra de Mines i Energia, en el seu primer mandat. En només vuit anys va passar pel Ministeri de Presidència i va guanyar les eleccions en la seva primera candidatura a les presidencials.\nLula, que no podia concórrer a un tercer mandat consecutiu, va defensar el 2009 Rousseff com a successora en el congrés del Partit dels Treballadors (PT), tot i que la dona que des d'avui presideix el Brasil sempre havia tingut un perfil més tècnic que polític. En la seva etapa com a ministra es va guanyar una fama de "dama de ferro", que es va accentuar després de vèncer un càncer justament quan començava a despuntar la seva candidatura presidencial.\nLa primera presidenta del Brasil és filla d'un immigrant nascut a Bulgària (país que ha celebrat la seva arribada al poder) i una mestressa de casa. De jove havia participat en diversos grups armats que lluitaven des de la clandestinitat contra la dictadura militar (1964-1985), militància per al qual va ser detinguda, torturada i empresonada el 1970.\nMia Couto: «Vaig créixer en un món que no té una paraula per dir ‘natura’»\nPutin confia millorar la relació amb Ucraïna\nEl doble front de batalla de Junqueras\nAmplien el termini d'entrega del vot per correu fins al 25 d'abril


Finalitzen les sessions de presentació de Localitza – LOCALITZA\nFinalitzen les sessions de presentació de Localitza\nLes sis sessions de presentació del projecte LOCALITZA han comptat amb la participació d’una vuitantena de persones, entre productors, elaboradors, establiments turístics, comercialitzadors i altres agents. S’han celebrat entre el 9 i el 16 de març als municipis de Tossa de Mar, Hostalric, Santa Coloma de Farners, Arbúcies, Lloret de Mar i Vilobí d’Onyar.\nLes sessions han tingut un caràcter obert i han comptat amb intervencions de tots els participants. Els productors agroalimentaris han exposat les seves experiències en relació a la comercialització de productes agroalimentaris locals al mercat turístic i han explicat les principals barreres amb les quals es troben. Els establiments turístics, per la seva banda, han subratllat el creixent interès dels visitants de la comarca de la Selva cap als productes agroalimentaris de proximitat.\nEl projecte LOCALITZA està dirigit a millorar la comercialització dels productes agroalimentaris locals en l’àmbit turístic i a fomentar la diferenciació dels establiments turístics a través d’aquests productes. Al llarg de l’any 2016 es desenvoluparan diverses accions que inclouen la caracterització dels productes, la identificació de millores per adaptar-los als usos turístics, les estratègies de màrqueting als establiments, la generació de relacions comercials, la capacitació professional, la creació de propostes entre establiments, productes i experiències al territori, etc.\nestabliments turísticslocalitzaproductes agroalimentarissessions de presentació\nSr WordPress ha dit:\n05/02/2016 a les 12:34 pm\nRespon a Sr WordPress Cancel·la les respostes\nnext post: Networking a Hostalric


El Manchester United tanca contra el Barça la seva gira nord-americana, mentre que els blaugranes tot just la comencen. Per al duel d'aquesta matinada, ja hi ha 900 periodistes acreditats\nEls jugadors del Barça signen autògrafs després d'un entrenament a Washington.\nBarcelonaL’expectació mediàtica que està generant la gira del Barça per terres americanes és molt gran. Prop d'un miler de periodistes han demanat acreditació per cobrir el duel d'aquesta matinada contra el Manchester United a Washington. És un partit amistós. Però, en part, és la reedició de la final de la Champions de Wembley. I això ven.\nEls altres dos compromissos de l'equip de Guardiola també aixequen interès. Tots tres partits es retransmetran en directe tant en anglès com en espanyol. La cadena ESPN-2 serà l’encarregada de l’emissió dels partits en anglès, mentre que en espanyol ho retransmetrà l'ESPN Deportes i UNIVISIÓN, la televisió de parla hispana més important dels Estats Units i on Sandro Rosell ha concedit una entrevista. L'audiència potencial de totes tres retransmissions és de milions d’espectadors arreu del món.\nTot i que el soccer no sigui un esport de referència als Estats Units, la gira del Barça ha despertat l’interès dels mitjans més prestigiosos. Rotatius com el Washington Post, el New York Times, el US Today, i el Wall Street Journal estan fent seguiment de la gira i analitzaran els partits al detall, com també ho faran les cadenes de televisió ABC, NBC, FOX o CNN.\nTambé es farà ressò del partit la televisió del pròxim orient Al Jazzera, que ha enviat professionals per seguir els passos de l’equip blaugrana. Els mitjans mexicans també tindran un pes destacat en el cobriment de la informació blaugrana en aquesta gira, sobretot pels dos propers partits contra el Chivas de Guadalajara a Miami, i contra el Club Amèrica a Dallas.\nBarça manchester united Gira Estats Units


Nom: CASTELL D'ARAMUNT\nLocalització: Conca de Dalt - Aramunt (Pallars Jussà)\nNúm. Registre / Catàleg: 1188-MH\nDel castell d'Aramunt només resta una torre rodona prop de l'ermita de Santa Maria. Actualment té una alçada d'uns 7 metres, perquè li manca la part superior, i el seu diàmetre és de 9,5 metres.\nEl parament és de carreus lleugerament escairats, més grans a la part inferior, units amb morter de calç. El reble és format per morter i còdols menuts.\nEl castell apareix documentat per primera vegada l'any 989 com el territori on es localitzen cinc solidatas de vinya que Langobart donà al bisbe Sal·la d'Urgell. Entre els 1055 i 1098, els comtes Ramon V i Valença van encomanar la defensa i la batllia del castell a llur castlà Girbert Bertran i a la seva mare.\nEl 14 de gener de 1366 Pere el Cerimoniós va vendre a carta de gràcia el castell i lloc d'Aramunt, juntament amb altres llocs, al vescomte de Castellbò Roger Bernat III. Anys més tard ho va vendre a Ramon Marquès i aquest al comte de Pallars. L'any 1408 es va dictar una sentencia que obligava el comte de Pallars a restituir el castell al rei tan aviat com aquest li pagués la quantitat de 3000 florins.\nPer voluntat de Ferran el Catòlic, Aramunt, Pessonada i altres llocs veïns passaren a integrar el nou Marquesat de Pallars en mans de Joan Ramon Folc de Cardona. L'any 1831 Aramunt era encara un domini dels marquesos de Pallars. El castell apareix documentat per primera vegada l'any 989 com el territori on es localitzen cinc solidatas de vinya que Langobart donà al bisbe Sal·la d'Urgell. Entre els 1055 i 1098, els comtes Ramon V i Valença van encomanar la defensa i la batllia del castell a llur castlà Girbert Bertran i a la seva mare.\nEl 14 de gener de 1366 Pere el Cerimoniós va vendre a carta de gràcia el castell i lloc d'Aramunt, juntament amb altres llocs, al vescomte de Castellbò Roger Bernat III. Anys més tard ho va vendre a Ramon Marquès i aquest al comte de Pallars. L'any 1408 es va dictar una sentencia que ...


CARME-CUINETES: de març 2020\n-1 kg de xai (coll, cuixa... lo que vulguem)\n-1 kg. patates\n-2 fulles de llorer-claus-romaní-pebre negre-\n-conyac o vi ranci\nSalar i empebrar el xai.\nEn una cassola amb oli, fregir-lo fins que quedi daurat. Retirar.\nEn el mateix oli, ofegar 2 o 3 alls laminats, i a continuació afegir la ceba i la pastanaga, tot tallat petit. Quan estigui ben transparent, afegir un raig de conyac o vi ranci i deixar uns 10 minuts que evapori l'alcohol, a foc baix.\nUn cop fet, tirar-hi el tomàquet ratllat i una culleradeta de pebre vermell dolç, i deixar fer fins que estigui ben sofregit .\nIncorporar el xai, una branqueta de romaní, 2 fulles de llorer i 2 claus i remenar bé tot. Cobrir amb aigua, i tapar deixant que es faci a foc baix.\nPassat aquest temps, hi posarem les patates que prèviament haurem pelat, a trossos que haurem trencat (perquè deixin anar el midó). Rectificar de sal i deixar coure uns 25 o 30 minuts, (vigilant que no ens quedi sense aigua) fins que les patates estiguin cuites (millor anar controlant, ja que depèn de quina varietat són, es couen abans).\nI ja el tenim a punt !\nPublicat per carme a dimecres, de març 18, 2020 Cap comentari:


Crèdits per a vacances: evitar un excessiu endeutament | Consumer\nSom-hi contra el balafiament de menjar!\nCrèdits per a vacances: evitar un excessiu endeutament\nPer no deure massa diners, cal ajustar el màxim possible el préstec a les necessitats particulars\nData de publicació: Diumenge, 24 de Juliol de 2011\nPer festejar el Nadal, celebrar unes noces o comunió… o per gaudir de les vacances estivals. De manera habitual, se sol·liciten crèdits per sufragar les despeses que comporten. Però convé saber que gaudir uns dies a l’estiu pot suposar endeutar-se a l’excés per a la resta de l’any. Per no deure massa diners a les entitats de crèdit, cal ajustar el préstec a les necessitats particulars, escurçar els terminis, no subscriure altres productes financers, demandar la quantitat mínima que es necessiti i no acceptar clàusules abusives que incrementin el deute.\nPistes per evitar endeutar-se\nPer no tenir deutes, és obvi que el més convenient és no demanar diners, però aquesta opció no sempre és possible. Per això, si es va a sol·licitar un crèdit per poder gaudir de les vacances estivals, cal seguir unes pautes:\nUna de les millors fórmules per evitar endeutar-se és demanar solament la quantitat que es necessiti i decantar-se per un producte que no contempli comissions, ni d’estudi, ni d’obertura o cancel·lació anticipada, ja que poden carregar a l’excés la factura total del préstec. Encara que no s’incloguin totes, encareixen el préstec entre un 0,5% i 3%.\nTambé hi ha crèdits sense comissions, però la seva oferta està molt limitada i és habitual que el capital avançat sigui molt minso.\nRespecte als tipus d’interès, oscil·len entre un 8% i un 12% de mitjana, encara que es poden rebaixar en més d’un punt percentual si es té domiciliada la nòmina o es contracten altres productes bancaris, com a segurs. No és convenient accedir a això, ja que el preu final del préstec es pot elevar pel cost de subscriure aquesta pòlissa innecessària gairebé sempre.\nTambé és aconsellable subscriure un crèdit amb el menor termini d’amortització possible. L’objectiu és pagar-ho abans i evitar un endeutament innecessari durant molts anys.\nÉs desitjable contractar un producte flexible que permeti amortitzacions anticipades o reduir el termini sense penalitzacions i, si pot ser, que inclogui assegurances amb cobertures per a futurs riscos en la devolució: garantia d’incapacitat temporal i de desocupació.\nUna altra solució per alleugerir els primers pagaments és la inclusió de l’exempció del pagament de quotes durant els primers mesos del crèdit, gairebé sempre tres. Si ben no proporciona cap rebaixa sobre el producte final, almenys dona un respir momentani, en pagar-ho els mesos següents a les vacances.\nAltres maneres d'obtenir diners\nSi es vol evitar un excessiu endeutament per gaudir de les vacances, es pot optar per altres models. Un d’ells són els “crèdits nòmina”, que avancen la nòmina pel nero fet de domiciliar el sou en l’entitat. En general, no comporten cap tipus d’interès, ni apliquen penalitzacions. L’avançament màxim és de tres nòmines.\nEn casos urgents, la solució podria estar en mans d’algun familiar que avancés els diners. S’evita d’aquesta manera pagar interessos i les condicions de devolució són més flexibles. Si s’opta per aquesta forma d’obtenir finançament, convé signar un contracte.\nEncara que poc recomanable, es pot acudir a un préstec urgent. Anticipen fins a 10.000 euros i el termini d’amortització màxim és d’entre un i tres anys. A canvi, apliquen un tipus d’interès molt alt, superior al 20%.\ncrèdits estiu pre´stamos-ca vacances\nCom sigues si puc pagar amb el meu mòbil?\nAixí ha evolucionat el nostre consum en temps de coronavirus\nCom sol·licitar un préstec online en temps de coronavirus\nQuants diners et costa a l’any deixar aparells en stand-by (i com reduir aquesta despesa)


Eneko Barbería, nou director de l'Institut d... - Govern.cat\nEneko Barbería, nou director de l'Institut de Medicina Legal i Ciències Forenses de Catalunya\nquery_builder 13 setembre 2021 15:34\nL’actualització de la normativa interna, el reforç de les unitats de valoració forense integral i la consolidació del lideratge de l’Institut, entre els objectius que es planteja assolir\nEneko Barbería s’ha proposat en el nou càrrec millorar el servei públic de la justícia portant a terme canvis organitzatius que són del tot necessaris. Entre els canvis que cal afrontar els propers anys hi ha l'actualització de la normativa de l'Institut de Medicina Legal i Ciències Forenses de Catalunya (IMLCFC), el reforç de les unitats de valoració forense integral i la consolidació del lideratge de l'Institut en l’ús de noves metodologies, la generació de coneixement i la formació sanitària especialitzada.\nEneko Barbería Marcalain ha estat nomenat director de l’Institut de Medicina Legal i Ciències Forenses de Catalunya. Barbería substitueix en el càrrec Aina Maria Estarellas, a la qual el Departament de Justícia vol agrair la feina feta al capdavant de l’Institut.\nEneko Barbería és llicenciat en medicina i cirurgia per la Universitat de Saragossa i postgrau en valoració medicolegal del dany a la persona per la mateixa universitat.\nTé una dilatada experiència laboral en el camp de la medicina forense. Ha treballat com a metge forense titular de l’Agrupació de Forenses de Reus-Institut de Medicina Legal de Catalunya, ha estat subdirector de la divisió Barcelona Comarques de l’IMLCFC en diferents etapes de la seva carrera professional, i també ha exercit com a metge forense assessor del Ministeri de Justícia.\nEl nou director de l’Institut de Medecina Legal i Ciències Forenses de Catalunya també ha publicat més d’un centenar d’articles científics i llibres relacionats amb la recerca en l’àmbit de la medicina forense.


Espanya registra 31.171 nous casos de covid-19 amb 27 defuncions més des de dijous\nProfessionals sanitaris en un passadís de la sala d'hospitalització del Servei de Malalties Infeccioses de l'Hospital Clínic\n30,5 milions d'habitants de l'Estat tenen almenys una dosi de la vacuna\nActualitzada 23/07/2021 a les 20:11\nEspanya ha registrat 31.171 nous positius de covid-19 i 27 defuncions més des de dijous. D'aquesta manera, la xifra d'infectats des de l'inici de la pandèmia el març del 2020 és de 4.280.429 i la de víctimes és de 81.221, amb una incidència acumulada a 14 dies de 677,67 infeccions per cada 100.000 habitants. Catalunya encapçala els contagis en els últims 7 dies amb 40.851 casos, 2.000 menys que ahir, però gairebé el doble que el següent territori, Madrid amb 24.817. A Andalusia n'hi ha hagut 19.500 i al País Valencià 13.599. Des de l'inici de la pandèmia, Catalunya és on més contagis s'han acumulat, amb 798.594 casos, seguida de Madrid amb 788.287. En tercer lloc, més lluny, Andalusia amb 678.572.\nPel que fa a les defuncions, el Ministeri de Sanitat xifra en 81.221 el total de morts per coronavirus arreu de l'Estat espanyol, 27 més que dijous. En els darrers 7 dies hi ha hagut 92 víctimes mortals, de les quals Andalusia n'ha registrat 30, Catalunya 13 i el País Valencià 11. A 3 Comunitats Autònomes no n'hi ha hagut cap l'última setmana.\nEn aquests moments al conjunt de l'Estat hi ha 7.955 pacients ingressats per la infecció, que ocupen el 6,64% de tots els llits disponibles. 1.292 persones estan ingressades a l'UCI, el 14,1% del total de llits per a crítics. A Catalunya hi ha 2.677 pacients a l'hospital per coronavirus, el 10,95%, i a l'UCI n'hi ha 505, cosa que suposa un 40,05% de la capacitat total.\nEn les darreres 24 hores hi ha hagut 1.335 persones hospitalitzades a l'Estat per la infecció i 983 han estat donades d'alta. D'aquestes hospitalitzacions, a Catalunya n'hi ha hagut 385, a Madrid 194, a Andalusia 185 i al País Valencià 112.\nEl 64,3% de persones amb una dosi i el 53,5 amb totes dues\nD'altra banda, el 64,3% de la població espanyola ha rebut almenys una dosi de la vacuna contra la covid-19, segons ha informat el Ministeri de Sanitat a l'actualització diària de les dades del pla de vacunació. En concret, 30.500.003 persones han rebut com a mínim la primera dosi del vaccí. El nombre de persones amb la pauta completa arriba als 25.398.978, el 53,5% de la població.\nEl govern espanyol ha entregat a les comunitats autònomes i a l'Exèrcit fins a aquest 23 de juliol 55.930.113 dosis de les vacunes contra la covid-19 i fins ara se n'han administrat 53.449.255, que representen el 95,6% del total.\nA Catalunya, de les 9.044.440 dosis rebudes se n'han subministrat fins ara 8.563.950, el 94,7% del total. Hi ha 4.840.273 persones amb almenys una dosi i 4.163.252 amb la pauta completa.\nLa comunitat que més dosis ha rebut ha estat Andalusia 9.712.680 i fins ara n'ha administrat el 98,6% (9.581.359). Extremadura ha injectat totes les dosis que ha rebut, mentre que Melilla és el territori amb el percentatge més baix a dia d'avui, amb el 84% (80.375 de 95.740).\nLa Unió Europea ha adquirit per a Espanya fins al tercer trimestre de l'any 93.509.245 vacunes, de les quals fins ara l'Estat n'ha rebut el 60,1%, 56.179.315. A les que ha distribuït a les comunitats autònomes cal afegir les 30.030 que s'han entregat a Andorra, les 248.302 pendents d'entrega, les 215.768 que ha rebut l'Exèrcit (fins ara n'ha administrat 164.221, el 76,1%) i les 5.745 per a la Sanitat Exterior (se n'han administrat 3.391, el 59%).\nComenta el contingut : Espanya registra 31.171 nous casos de covid-19 amb 27 defuncions més des de dijous


Compra aquest producte i guanya 170 CoINNs / $ 1.91\nEstàs buscant productes de la marca Asolo, concretament Asolo Stynger Goretex? A trekkinn trobaràs una completa selecció de productes de Calçat dona i accessoris de muntanya. Fes totes les compres a la teva botiga online trekkinn. Oferim més de 75 modalitats de pagament perquè puguis escollir la que et vagi millor. Dóna un cop d’ull al catàleg i aconsegueix fantàstiques ofertes de muntanya. I si al rebre el producte no estàs satisfet, et tornem els diners.


Els 6 Millors Hotels a prop de La Serra II, Xixerella, Andorra - Booking.com\nBusques allotjaments a prop de La Serra II?\nHotels destacats a prop de La Serra II\nApartaments Bonet 2 estrelles\nL'Apartaments Bonet està situat al poble de Pal a Andorra, a 2 km de l'estació d'esquí de Pal-Arinsal. Ofereix lloguer d'equips d'esquí i apartaments amb balcó i TV per satèl·lit.\n"Instal·lacions en perfecte estat i tot molt net. Un apartament molt gran i molt tranquil."\nEl Xixerella Park Bungalows es troba a la vall de La Massana, a 3 km de l'estació d'esquí d'Arinsal. El resort ofereix una zona amb WiFi gratuïta i bungalous de fusta amb terrassa i barbacoa.\n"La piscina ens ha agradat molt. La caseta molt acullidora. L'entorn preciós"\nDel Pui Hotel de 4 estrelles\nLa Massana (a 2,7 km de La Serra II)\nAquest hotel modern de La Massana està situat a 30 m del telefèric de Vallnord. El Del Pui ofereix allotjament elegant amb WiFi gratuïta i esmorzar, guardaesquís i servei de venda de forfets.\n"esmorzar amb pa sense gluten :D tot súper net el personal excel.lent instal.lacions modernes i noves"\nApartamentos Turisticos Xixerella 3 estrelles Aquest allotjament ha acceptat participar al nostre programa preferent, que inclou allotjaments amb un servei i una qualitat-preu excel·lents i uns preus competitius. Per participar en el programa cal complir uns requisits específics. A més, es tenen en compte comentaris d’altres clients. Aquest allotjament ha acceptat participar al nostre programa preferent, que inclou allotjaments amb un servei i una qualitat-preu excel·lents i uns preus competitius. Per participar en el programa cal complir uns requisits específics. A més, es tenen en compte comentaris d’altres clients.\nL'Apartamentos Turísticos Xixerella està situat a Andorra, a la bonica vall de la Massana, a 3 km de l'estació d'esquí de Pal-Arinsal.\n"El tracte personal. La neteja. Facilitat de parquing. Zona molt tranquila."\nHotel Palomé Hotel de 4 estrelles\nErts (a 3,1 km de La Serra II)\n9,1 Fantàstic 530 comentaris\nL'Hotel Palomé està situat en una zona tranquil·la, a només 1,5 km de l'estació d'esquí de Pal-Arinsal d'Andorra.\nJose M. Espanya\nRutllan & Spa Hotel de 4 estrelles Aquest allotjament ha acceptat participar al nostre programa preferent, que inclou allotjaments amb un servei i una qualitat-preu excel·lents i uns preus competitius. Per participar en el programa cal complir uns requisits específics. A més, es tenen en compte comentaris d’altres clients. Aquest allotjament ha acceptat participar al nostre programa preferent, que inclou allotjaments amb un servei i una qualitat-preu excel·lents i uns preus competitius. Per participar en el programa cal complir uns requisits específics. A més, es tenen en compte comentaris d’altres clients.\nAquest hotel, situat en un xalet de muntanya tradicional, ofereix un accés còmode a l'estació d'esquí de Pal-Arinsal a l'hivern, uns jardins magnífics i una piscina exterior climatitzada a l'estiu.\n"Decoracio i jardins. Servei de l'hotel"\nMés allotjaments a prop de La Serra II\nHotels populars a prop de La Serra II


Kyrgios, el noi dolent consentit\n«Estic en llibertat condicional i continuaré jugant a tennis, que és divertit», respon el tennista després de l'amenaça de suspensió de l'ATP\nDivendres, 27/09/2019 - 14:49\nEl seu últim rampell el va protagonitzar a la Laver Cup, en la roda de premsa després de la derrota de l’equip de la Resta del Món davant d’Europa. Nick Kyrgios havia acordat que es beuria una cervesa d’un glop abans de respondre a la primera pregunta. Dit i fet. Davant del gest seriós de John McEnroe i les rialletes de fons dels seus companys d’equip, l’australià va complir la promesa de beure-se-la de cop sense poder contenir el riure abans de contestar a la pregunta del periodista\nDies després, coincidint que el tennista australià anuncia el final de la seva temporada per uns problemes físics a la clavícula, l’ATP ha fet pública una multa de 25.000 dòlars i l’amenaça de 16 setmanes de suspensió si reincideix en la seva conducta antiesportiva durant els pròxims sis mesos dins i fora de la pista, a més d’exigir-li l’ajuda d’un psicòleg.\nEl càstig culmina una investigació que l’ATP ha dut a terme pel comportament de Kyrgios aquesta temporada. A l’última gira americana ja va ser multat amb 113.000 dòlars pel seu comportament al Masters 1.000 de Cincinnati, en què va abandonar la pista sense permís en el seu partit amb el rus Karén Khatxànov i va insultar i va escopir l’àrbitre, a més de negar-se a donar-li la mà després de la seva derrota. Mesos abans també va ser desqualificat del Masters 1.000 de Roma per llançar una cadira a la pista i enfrontar-se a l’àrbitre i al públic en el seu partit amb el danès Kasper Ruud. L’ATP li va retirar el premi de 33.635 dòlars i 45 punts per arribar a la segona ronda del torneig, a més d’imposar-li una multa de 17.850 euros i obligar-lo a pagar les despeses d’estada durant els seus dies a Roma.\nEnfrontat a Nadal\nMesos abans, al torneig d’Acapulco, Kyrgios va tenir un enfrontament amb Rafael Nadal durant la final del torneig en què va guanyar el mallorquí i va tenir mals gestos. «No crec que sigui mal noi, però amb la seva actitud li falta el respecte al públic, al rival i a ell mateix», va contestar llavors Nadal.\nL’actual número 2 mundial va ser més dur després de guanyar-lo fa uns mesos a Wimbledon en un partit en què l’australià va estar queixant-se contínuament al jutge de cadira dels retards de Nadal amb la sacada i li va donar un cop de pilota al cos sense disculpar-se. «Si parlem d’ell tot el dia i si des de l’ATP li fan la promoció que li fan, se l’ajuda que faci més coses rares o especials», va afirmar Nadal.\nL’ATP s’ha tapat els ulls davant d’aquest noi dolent. El tennis necessita jugadors especials com Kyrgios i se li ha donat llum verda al seu comportament. Dos exemples recents i contraposats de mostra. A les semifinals del torneig de Washington que va acabar guanyant, en el punt de ‘match ball’ contra el grec Stefanos Tsitsipas, li va consultar a un espectador on volia que executés la sacada. Ho va fer i va guanyar el partit encenent les grades. D’altra banda, a l’Open dels Estats Units, es van assecar totes les parts del cos amb una tovallola, abans de regalar-la-hi a un aficionat.\nKyrgios ha forçat la corda amb l’ATP, que va catalogar de «corrupta», després de guanyar el seu partit de primera ronda a Nova York. Després rectificaria les seves declaracions en vista de l’amenaça d’una sanció contundent. «No vaig escollir bé les paraules correctes», va dir, i va admetre que té un caràcter «controvertit» que li ha «donat problemes».\nFins i tot el seu compatriota Patrick Rafter va demanar un càstig. «No entenc per què no se l’ha sancionat», va dir el doble campió de l’US Open 1997 i 1998. «Probablement perquè a tot arreu on jugo, els estadis són plens de gom a gom i el torneig guanya diners amb mi», va contestar Kyrgios quan va arribar a Ginebra per participar en la Laver Cup, en què Roger Federer ha sigut el principal valedor i en què fins i tot el tennista suís va intentar un acostament a Nadal. No es va veure. Al contrari, Kyrgios es va burlar de Federer després que el suís li remuntés el partit amb els consells de Nadal. «Ho sento, nois, vaig perdre la concentració. Vaig veure una noia realment bona a la grada. Em casaria amb ella ara mateix», els va dir.\nHa entomat la sanció de l’ATP amb una ironia semblant. «Nois, encara puc jugar, només estic en llibertat condicional, continuaré jugant i el tennis seguirà sent divertit. Només he de controlar el meu comportament. Això és tot», ha respost en un tuit amb dues fotografies seves vestit amb samarretes de l’NBA. Geni i figura.


Nova gramàtica, no patiu! | Cultura | EL PAÍS Catalunya\nNova gramàtica, no patiu!\nS’enceta el debat als mitjans sobre quina normativa convé al català\nBarcelona 29 NOV 2016 - 12:09\tCET\nLa nova gramàtica. Massimiliano Minocri EL PAÍS\nLa publicació de la Gramàtica de la llengua catalana, després de vint anys de feina de l’Institut d’Estudis Catalans i que actualitza el treball de Pompeu Fabra, ha estat motiu de diferents consideracions a la premsa, encara que sense la contundència del debat que va generar la supressió de diacrítics. És clar que són més de 1.400 pàgines i no són fàcils de pair. En aquest diari ho ha explicat Rudolf Ortega.\nEs pot agafar com a exemple un usuari molt principal, un institut (Salas i Xandri), per veure com explica als pares i alumnes al seu web la introducció de la nova ortografia i gramàtica: “Polèmiques a banda, a l’institut ens anirem adaptant a poc a poc als canvis que proposi la normativa, i començarem ja aquest curs reduint el nombre de paraules amb accent diacrític que caldrà que els estudiants aprenguin. Ara bé, no patiu perquè no es penalitzarà l’ortografia fins ara vigent. El 2018 es publicarà la versió reduïda en format virtual, La gramàtica essencial de la llengua catalana. Serà en un format de divulgació, comprensible per al gran públic, que contindrà quadres resum i glossaris”.\nManuel Pérez Saldanya, ponent de la nova gramàtica, ho explicava així a RAC1: “Introdueix flexibilitat, obre el ventall en alguns punts, no nega el que s’havia consolidat plenament”. Teresa Cabré, presidenta de la Secció Filològica, al mateix mitjà, declarava que “hem de començar a relaxar-nos una mica quan parlem en català”. Segons Cabré, “l’enrenou dels diacrítics, d’alguna manera, ha amagat l’aprovació de la nova gramàtica”. A La Vanguardia (24 de novembre), la mateixa Cabré, aclaria que la gramàtica vol dotar la llengua de diferents registres que el parlant pugui triar segons les situacions. “Volem passar així del criteri correcte-incorrecte al d’adequat-inadequat”. Joandomènec Ros, president de l’Institut, defensava la nova gramàtica perquè “és més diversa”, i afegia que “reflecteix els parlars de tot el territori, i és més democràtica, perquè no diu 'és així com s'ha de parlar i la resta és una cosa a oblidar".\nUn dels reptes de la llengua és la diversitat d’accents\nA Núvol subratllaven com Cabré va fer servir en la presentació les mateixes paraules que escrivia Pompeu Fabra l’any 1924: “És cert que no totes les innovacions proposades compten encara amb l’assentiment general: moltes són discutides, algunes àdhuc asprament combatudes. No havem, però, de doldre’ns que les innovacions trobin una certa resistència a llur admissió: no sempre seran encertades, i una crítica d’elles és necessària a fi que solament triomfin les que efectivament impliquin una millora, i encara una millora que sigui viable”.\nEl fet que es reconeguin variants balears o valencianes ha estat ben rebut. Un exemple local. A la televisió balear IB3, Nicolau Dols, professor de Filologia a la Universitat de les Illes afirma que “tenim una gramàtica de la qual podem estar orgullosos. No podia ser que formes que tenen tanta vigència quedassin excloses de la normativa de la llengua comuna”. Per exemple, la manera de dir les hores.\nFelip Gumbau, professor valencià, considera que la gramàtica, per molt bona que sigui, “serà una altra oportunitat perduda per a arribar a un consens institucional entre els tres grans territoris de la nostra llengua. Les coses ja no són com en el segle XX: l’Institut no té el monopoli de la normativa lingüística (encara que tinga acadèmics de tots els territoris) i la majoria dels valencians no ens sentim representats quan ens diuen que parlem català. (...) Volem una llengua forta, sí, però també unes institucions lingüístiques que es respecten, que s’escolten i que siguen rigoroses i constructives” I acaba proposant un casament entre l’Institut i l’Acadèmia Valenciana de la Llengua. “Molts ànims, parella!”\nHi ha més crítiques, algunes de generals i d’altres sobre casos concrets. Borja Vilallonga, a El Nacional, escriu que “el gran problema que afligeix l’acadèmia nacional del català és la manca de compromís amb un model normatiu per a la llengua catalana”. “Amb l’erràtica inconsistència de la Secció Filològica de l’IEC, la supressió dels diacrítics qüestiona el model vigent. La nova gramàtica de l’IEC, amb l’excusa que és descriptiva, acabarà d’enterrar el model fabrià. Però alhora no s’albira alternativa. Paradoxalment, el diccionari normatiu es troba blindat en el fabrisme més tronat i carrincló, i es continua resistint a la influència de l’Alcover—molt més diccionari que el mateix DIEC. Si hem de reclamar obertura i relaxació del model de llengua, cal garantir que això es faci a partir d’uns paràmetres estables, sòlids i clars. Tot compromís és i serà necessari. Tanmateix, l’existència tant d’un model com d’un estàndard és indispensable per a la supervivència i salut del català”.\nA Gabriel Bibiloni (Vilaweb), tot i semblar-li bé introduir una gamma de valoracions de cada forma segons la geografia i el registre, creu que “el desig d’abordar la variació geogràfica no hauria de significar cap pas enrere en la construcció d’un estàndard dotat d’un mateix grau d’unitat i solidesa que els estàndards de les llengües de l’entorn, i aquí hi hem vist algun punt feble. D’altra banda, el desig d’abordar la variació estilística no hauria de servir perquè algú pogués utilitzar els registres lingüístics com una estratègia —encara que sembli cosa molt moderna—per a justificar qualsevol cosa. I a la nova gramàtica també hi veiem algun punt feble en aquest sentit. Podria donar una certa cobertura a aquells que volen fer entrar impostures diverses per la porta col·loquial, que és una manera d’entrar a la casa i restar-hi”. A Bibiloni el preocupa que es fomenti una dinàmica de fragmentació de la llengua.\nPer Jordi Badia i Pujol, “el dubte és si aquesta gramàtica –tan flexible, tan descriptiva– no obre la porta a considerar normatives totes les ‘trangressions’ que ens arribaran; el dubte és si aquesta gramàtica no s’insereix en el discurs segons el qual la interferència persistent de l’espanyol defineix l'‘evolució’ del català i la norma s’hi ha d’anar emmotllant. O, essent optimistes, el dubte és si la nova gramàtica servirà perquè els ‘transgressors’ ja no vulguin ‘transgredir’ més. Si la nostra televisió, per exemple, començarà a complir les recomanacions establertes pel DIEC i la GIEC sobre els usos en àmbits formals, o bé continuarà mantenint, exhibint i difonent una llista indecent de mots i construccions que contravenen la normativa”.\nEn canvi, Rosa Bayà, de la Universitat de Barcelona, a Lliure i millor defensa que és “una gramàtica basada en l’ús, que prioritza els fets generals —compartits a tot el territori— i en concreta també d’específics en certes varietats de la llengua, i que assegura una comunicació eficient en els diferents registres funcionals”.\n“No sé com ho veieu vosaltres”, escriu Enric Duran Padrós, periodista i lingüista, al mateix mitjà, “però jo no crec que Mila Segarra, Joan A. Argenter, Jaume Cabré, Antoni Ferrando, Joan Martí i Castell, Isidor Marí, Albert Jané, Manuel Pérez Saldanya, Joan Veny, Vicent Pitarch, Teresa Cabré, Lluís B. Polanco, Gemma Rigau i tota la nòmina de prestigiosos especialistes s’hagin dedicat a “agredir el català”, “empobrir-lo”, “dividir-lo”, “conspirar en favor del catanyol” i altres animalades per l’estil proferides per tants i tants opinadors i articulistes que s’han dedicat a pontificar en contra de l’IEC, molts cops sense arguments, i pitjor encara, han gosat acusar algunes de les persones més prestigioses dels Països Catalans i d’altres territoris que formen part de la Secció Filològica de l’IEC. La més grossa: un filòleg, deia, que criticava l’IEC perquè “haurem d’aprendre coses noves i desaprendre’n encara més”! Que no n’aprenem cada dia, els professionals de la llengua? Que no ens estem formant contínuament?”.\nAlbert Pla Nualart (Ara, 24 de novembre) escriu que “quan ara la GLC admet que, per exemple, alguns contactes entre preposicions àtones i que són genuïns està admetent tàcitament que una llengua és el resultat de la seva pròpia evolució i no de l’evolució que s’hauria donat si la història hagués anat d’una altra manera. I en el fons també ve a reconèixer que quan una forma sintàctica està tan integrada que extirpar-la handicapa l’usuari, és que ja és genuïna. Però el pas que fa en aquesta direcció la GLC el fa per no crear escissions ni obrir ferides, amb peus de plom. I això pot portar algú que no sàpiga fer una lectura estratègica de la seva retòrica a preguntar-se quin sentit té admetre tot de formes més acostades al castellà mantenint les de sempre si no es diu, alhora, que les de sempre –les de la norma fins ara vigent– no són adequades en certs registres. Es digui o no, la veritat és que aquestes formes més acostades al castellà i, tanmateix, ben genuïnes resolen necessitats comunicatives que quedaven molt mal cobertes recorrent només a les formes fins ara normatives. Per no obrir ferides, la GLC es disfressa de descripció i aparenta haver només ampliat la norma, però aquesta estratègia acumulativa té uns clars límits. En algun moment caldrà dir que s’acullen en la correcció formes abans vistes com a poc pures perquè són clarament més adequades en determinats registres que les pures”.\nPer Magí Camps (La Vanguardia), un dels reptes de la llengua catalana és la diversitat d’accents, no només geogràfics, sinó també de registre. "Una mateixa persona parla de manera diferent depèn d’on és, del que fa o amb qui interactua. A grans trets, podríem dir que fins ara el català establert per l’Institut d’Estudis Catalans (IEC) només funcionava en els registres cultes. A partir d’ahir, però, les coses han canviat: la norma catalana, és a dir el català correcte –tot i que és una expressió que la presidenta de la Secció Filològica, Teresa Cabré, vol bandejar–, és molt més àmplia. Sense proposar-s’ho, des d’ahir hi ha molts més catalanoparlants que parlen amb més correcció gràcies a la generositat de la norma gramatical”.\nÒbviament, el debat continuarà, segurament sense la cridòria que hi va haver amb els diacrítics (Vilaweb ha anunciant que no aplicarà aquesta normativa ortogràfica). Màrius Serra va proposar llavors fer un examen sobre la llista dels 150 als entranyables autors de les elegies sobre els diacrítics suprimits. No sé què hauria passat si alguna autoritat lingüística catalana hagués dit allò que va dir Gabriel García Márquez al congrés de la llengua castellana del 1997: "Jubilem l’ortografia".


Investiguen una brutal pallissa a una nena de 8 anys en un col·legi de Palma - Diari de Girona\nInvestiguen una brutal pallissa a una nena de 8 anys en un col·legi de Palma\nLa menor va haver de ser ingressada en un hospital en presentar despreniment d'un ronyó, fissura d'una costella i nombrosos hematomes\npalma | efe/ddg 08.10.2016 | 00:00\nLa nena apallissada va haver de ser ingressada en un hospital. el mundo.es\nDos inspectors de la Conselleria d'Educació i Cultura del Govern balear investiguen una agressió molt violenta contra una nena de 8 anys en un col·legi de Palma, que li va causar diversos hematomes, despreniment d'un ronyó i una fissura de costella, entre d'altres lesions. La consellera d'Afers Socials i Cooperació, Fina Santiago, es va pronunciar sobre aquest cas ocorregut dimecres passat al pati del col·legi públic del barri obrer de Son Roca de la capital balear.\nLa nena va ser agredida per prop d'una dotzena d'estudiants més grans que ella, d'entre 12 i 14 anys, quan els va agafar la pilota amb què jugaven quan va sonar el timbre que anunciava la fi de l'esbarjo.\nPresumptament, la nena va ser llançada a terra i va començar a rebre puntades de peu sense que cap professor fos testimoni d'aquesta agressió amb "conseqüències físiques importantíssimes" que va obligar a internar la petita a l'hospital de Son Espases, va assenyalar la consellera, qui va matisar que la víctima ja es troba recuperant-se a casa de les ferides.\nLa Policia Nacional també investiga el fet, i segons va explicar la consellera, la directora de l'Institut per a la Convivència i l'Èxit Escolar de les Balears s'ha posat en contacte amb la família de la nena, que ha interposat una denúncia.\nSantiago va afirmar que cal conèixer si el protocol de convivència s'ha aplicat, alhora que es va referir a la "necessitat" que els pares vigilin "el que veuen els seus fills" a les xarxes socials. Encara no se sap, va voler aclarir, si es tracta d'un cas d'assetjament escolar o d'una agressió puntual. En tot cas, la consellera va insistir que va ser una "agressió molt violenta i inacceptable".\nA més, l'Ajuntament de Palma va condemnar aquesta agressió i va anunciar que es posa al servei de la família i del centre per poder intervenir en el cas. El consistori va explicar en un comunicat que "des del primer moment que es va tenir coneixement del cas, l'Àrea Municipal d'Educació i Esports està fent totes les gestions necessàries".\n"En una societat com la nostra ens ha de fer pensar que es puguin produir situacions com la viscuda en aquest centre escolar de Palma", va apuntar l'ajuntament palmesà, tot afegint que "la convivència i la igualtat són valors que no es poden deixar perdre i que hem de continuar fomentat a tots els nivells".\nPer tant, va recordar que "és necessari" que ni les institucions ni les entitats ciutadanes no abaixin "la guàrdia". A més, va afegir que no es pot "permetre" que aquestes situacions portin a caure "en estereotips i etiquetes" cap "als alumnes, els centres educatius i els barris".


VÍDEO: Incendi a la caseta dels burots d’Olot, a la carretera de Sant Joan de les Abadesses – elgarrotxi.cat\nVÍDEO: Incendi a la caseta dels burots d’Olot, a la carretera de Sant Joan de les Abadesses\n26 Novembre, 2019 Redacció GARROTXA, MULTIMÈDIA 0\nLa caseta estava ocupada per un indigent des de feia un temps\nAquest dilluns a la tarda, cap a les cinc. L’antiga caseta dels burots a Olot situada a la carretera de Sant Joan de les Abadesses es va incendiar sense causar ferits per causes encara per aclarir. Tot apunta, que l’indigent que l’ocupava des de feia algun temps, va encendre un petit foc per escalfar-se o cuinar. A causa de l’incendi es va restringir per uns minuts el transit en aquella via fins que els bombers no van apagar l’incendi. Veure vídeo.\nEs dóna la circumstància que just al ple de la setmana passada, el PSC Olot va denunciar que hi havia un indigent vivint a la caseta dels burots. L’alcalde Pep Berga l’hi va respondre que estaven al corrent, però que no tenien recursos per oferir-li amb aquella persona. Veure vídeo.\nEl burot era un funcionari municipal encarregat de cobrar els drets d’entrada de certs articles, normalment queviures, a l’entrada de pobles i ciutats, durant el segle XIX i fins al 1960. Per extensió també s’anomenava burot a l’oficina a l’entrada d’una població on els susdits funcionaris cobraven aquest impost. Normalment aquestes oficines es trobaven al costat dels camins principals o a les entrades dels pobles o ciutats.\nConsells perquè no tinguis ensurts i gaudir del Black Friday\nLectura del manifest i un minut de silenci en rebuig a la violència envers les dones a Sant Joan les Fonts


Tipus i colors de la fusta en interiors | La Clau - Revista gratuïta del Maresme\nEls experts en decoració i interiorisme expliquen que els tipus de fusta més utilitzats per a terres són el roure, el faig i el pi. Quant al mobiliari, el ventall és extens: noguera, castanyer, caoba, cirerer… Finalment, per a revestiments i motllures trobem el bedoll i l’avet.\nLes modes decoratives evolucionen de manera constant, i amb elles els colors de les fustes. Per això, els professionals avisen de la importància de saber combinar-les, ja que es poden aconseguir ambients molt innovadors. Una de les primeres coses que recomanen és triar una tonalitat dominant, ja sigui als mobles o al terra, que defineixi la personalitat de l’espai en qüestió. També aconsellen no posar mai més de 3 o 4 tons de fusta diferents per evitar recarregar l’espai. Un altre consell a tenir en compte és que si l’habitació és petita, cal utilitzar tons clars, sobretot en sòl i portes.


Aquests dos sí que són dos ‘bichos’ - FutbolCatalunya\nPublicat per: Manuel Segura Martinez 7 de març de 2016\nFernando Velillas, un crack a Nou Barris / FOTO: EDUARDO BERZOSA\nSi encara no han pogut, els aconsellem que dediquin deu minuts i assaboreixin els gols d'aquesta 29a Jornada a Tercera Divisió. Segueixen manant els ‘reis’, és a dir, l'etern Santi Triguero (17), Marc Mas (16) i Kevin Gissi, al costat de Manolo Martínez (13), però ja estan molt a prop, Alex Poves (13), Kuku (12) i David Toro (11), i, a més, Fernando Velillas i Boris Garrós.\nTriar el millor gol d'aquesta jornada 29a és difícil, especialment quan hi ha molts a aquesta nominació entre els 27 marcats (20 locals i 7 visitants), però val la pena detenir-se en l'execució dels dos grans golassos: el que Boris Garrós (Gavà) col·loca al Santfeliuenc -una vaselina perfecta- i el que inaugura el marcador en Nou Barris amb cop de dreta estratosfèric de Fernando Velillas (Montanyesa). El blaugrana ja acumula 9 dianes mentre que el groc-i-negre ha arribat als 10.\nBORIS, ‘REGAL’ DE GENER\nCuriós el cas de Boris Garrós, jugador blaugrana des d'aquest passat mes de gener al mercat d'hivern. Va haver de sortir de l'Hospitalet on la fortuna no va estar al seu costat encara que tampoc van saber donar-li la confiança necessària per poder demostrar aquest olfacte exclusiu que demostra des que juga al futbol.\n— Esports en Xarxa (@esportsenxarxa) 6 de marzo de 2016\nAquest diumenge va fer dos gols Boris Barrós\nDes de la seva arribada al conjunt de Juanma Pons i la seva estrena el 31 de gener ha estat present en els 7 partits de competició i ha marcat en quatre ocasions. Li va ficar 2 al Vilafranca (jornada 23a), Masnou (26a) i Santfeliuenc (29a) i 3 al Júpiter (28a). Espectacular.\nEl de Fernando Velillas és un altre cas a estudiar. Únic jugador amateur capaç de figurar en la vida de la Copa Regions UEFA amb 5 gols en un únic partit (25-9-2014) compleix la seva segona temporada a la Montanyesa. Ni és el primer ni serà el seu últim golàs. Recorden l'assolit un passat 23-9-2013? (VEURE VIDEO) Tant de bo a molts futbolistes se'ls contagiés la força i el sacrifici d'aquest ‘juvenil’ de 29 anys.\nVaya chicharro de @velillas17 el primero de hoy de @MONTANYESA ! pic.twitter.com/JwXsyshmSK\n— Al Hueco (@Al_hueco) 6 de marzo de 2016\nEl cop amb la cama dreta que va obrir aquest diumenge el marcador en Nou Barris va ser espectacular. Va acabar com la graderia volia, en un gol de mocador. És el dècim en el seu compte personal aconseguit en els 26 partits de competició que acumula (només s'ha perdut tres). Titular en 25, el caràcter definitiu d'aquestes dianes col·loquen a la Monta, igual que Boris amb el Gavà, en zona de promoció d'ascens.\nVelillas ha anotat 1 gol a Manlleu (jornada 11a), Figueres (19a J.), Gavà (20a J.), Masnou (penal, 21a J.), Júpiter (23a. J), i Peralada (29a J.) i 2 a Palamós (3a J.), i Prat (27a J.).


Des de CGT fem una crida a participar a la manifestació a favor del model d’escola catalana, convocada pel proper 17 de març a Barcelona sota el lema “L’escola no té por”. Coincidim en rebutjar frontalment els atacs a la immersió lingüística i al col·lectiu docent de Catalunya i també amb la necessitat de mobilitzar-nos en la seva defensa.\nAplicació a l’Ajuntament de Sant Cugat de l’acord salarial i de condicions de treball\nLa CGT ha demanat la incorporació a l’ordre del dia de la Mesa General de Negociació de Matèries Comuns (MGNMC), que està convocada per aquest divendres 16 de març, del punt referent a l’aplicació a l’Ajuntament de l’acord per a la millora de l’ocupació pública i de les condicions de treball: aplicació de l’increment retributiu i fons addicional, oferta d’ocupació 2018 i jornada.\nSeguirem informant periòdicament de l'estat de les negociacions.\nPer llegir el text complert de l’acord de la Mesa General de la Funció Pública cliqueu en aquest enllaç.\n(Article publicat el passat dia 10 al web elCugatenc)\nAcord salarial i de condicions de treball per als anys 2018-2020\nLa Mesa General de la Funció Pública va signar ahir un acord pel qual els Empleats Públics veurem millorar de manera estable, durant els propers 3 anys, el nostre salari i les condicions laborals.\n(clica la imatge per ampliar-la)\nL'acord se centra en els següents aspectes:\n1- Els empleats públics percebrem una pujada retributiva de fins al 8.5 per cent entre 2018 i 2020\n2- Les administracions públiques tornaran a crear ocupació neta després de sis anys de destrucció de llocs de treball\n3- L'acord aixeca el veto sobre les 35 hores i s'elimina l'obligació de descompte per baixa mèdica (incapacitat temporal)\n4- S'aplicaran fons addicionals, equivalents a 800 milions, per avançar en l'equiparació en els diferents àmbits de les Administracions.\nDesenvolupament dels aspectes de l'Acord:\n1- En el capítol de les retribucions, el pacte contempla un increment salarial fix del 6,0% i una part variable que ho incrementa fins a un màxim del 8,5%. Aquesta segona part dependrà del creixement del Producte Interior Brut (PIB), dels fons addicionals amb els quals explicaran les diferents administracions complidores, i que el Govern aconsegueixi l'objectiu de dèficit en 2020.\nTota la part variable i la forma en la qual es calcula és bastant innovadora, però probablement el més cridaner és que, per primera vegada en la història, es lliga el salari dels empleats públics a l'evolució econòmica.\n2- Referent a reposició d'efectius. Es creen llocs de treball per sobre de les jubilacions en pràcticament tots els sectors i serveis fonamentals del nostre Estat del Benestar, profundament danyats durant la crisi.\nA. Les AA.PP, que hagin complert amb l'objectiu d'estabilitat pressupostària i la regla de despesa\n100% de taxa de reposició en tots els sectors\n+8% de la taxa de reposició total\nSi són Corporacions Locals aquest 8% puja fins a un 10%\nB. Les AA.PP, que NO hagin complert amb l'anterior\n100% de taxa de reposició en Sectors Prioritaris\n75% de taxa de reposició en els NO prioritaris\n+5% de la taxa de reposició\nC. Forces i cossos de Seguretat, Policies autonòmiques i Policia Local\n115% de taxa de reposició\nD. En corporacions locals que hagin tingut obligació de prestar un major nombre de serveis públics tindran una taxa addicional del 5%.\nI. Funcionaris de l'Administració Local amb habilitació nacional fins al 30% de les places vacants dotades pressupostàriament.\nF. La promoció interna no computarà dins de la taxa de reposició d'efectius.\n3- L'acord també suposa la devolució de la capacitat de negociació de les 35 hores en les administracions que les tinguessin, sempre que compleixin els objectius en matèria d'estabilitat pressupostària i sostenibilitat financera de dèficit públic, deute públic i regla de despesa.\nAixí mateix, el nou marc possibilita, mitjançant negociació col·lectiva, que els empleats públics disposem de fins al 5% de la nostra jornada anual per conciliar la vida professional i laboral. Això significa que tindrem 11 dies de lliure disposició amb caràcter recuperable vinculables a la negociació col·lectiva.\nEl pacte contempla eliminar l'obligació de descompte per baixa mèdica (Incapacitat Temporal). Les administracions ja no estan obligades a descomptar de la nòmina el temps de baixa mèdica, com marcaven els decrets de retallades de 2012, i podran establir un complement retributiu que aconsegueixi fins al cent per cent de les seves retribucions.\nAplicació de l'Acord:\nSobre la manera en el qual s'activaran les mesures, des de Funció Pública afirmen que l'objectiu és incloure-les als Pressupostos Generals de l'Estat del 2018. Montoro ja ha afirmat en més d'una ocasió que confia que s'aprovin els comptes públics abans del proper estiu. Però en cas que finalment els PGE no tirin endavant, el ministre ja va assegurar fa temps que la millora s'aprovaria mitjançant un Decret Llei.\n(Article publicat avui mateix al blog de la secció sindical de la CGT a l’Ajuntament de Premià de Mar)\nAquest dijous 8 de març, en coordinació amb el Moviment Feminista, la CGT convoca la VAGA GENERAL FEMINISTA de 24 hores. Fem una crida a tota la societat perquè la secundi i participi en quantes mobilitzacions i accions es duguin a terme.\nLa setmana passada la CGT de l’Ajuntament de Sant Cugat ja vam trametre un correu demanant a Recursos Humans que a l’hora de decretar els serveis mínims per la vaga general feminista del 8 de març es prioritzi el nomenament de titulars homes per sobre de les dones, per facilitar que les dones tinguin prioritat per exercir el seu dret de vaga.\nAnimem a tot el personal de l’Ajuntament de Sant Cugat a participar-hi, en solidaritat amb les dones que encara pateixen discriminacions laborals, salarials, socials i familiars.\nS’HA DE VISIBILITZAR QUE SENSE ELS TREBALLS DE LES DONES\nEL MÓN NO FUNCIONA!!!\nAprofitem per adjuntar-vos dos documents relacionats amb la vaga: l’argumentari de la CGT i una breu informació laboral bàsica.\nDivendres passat, mitjançant el compte de twitter @adic_scv, es va donar a conèixer la creació de l’Assemblea per la Defensa de les Institucions Catalanes (ADIC) a l’Ajuntament de Sant Cugat del Vallès. El text publicat diu així:\n“Els servidors públics de l'Ajuntament #SantCugat ens unim des d'ara a les @AdicGencat per a la defensa de les institucions catalanes. Mostrem el nostre més absolut respecte pels resultats electorals del passat 21 de desembre i reconeixem l’autoritat i legitimitat de @catalan_gov\nConstatem que la intervenció de l’Estat espanyol afecta el conjunt de la ciutadania i que té incidència en l’execució de programes i activitats. Creiem que com a administració receptora de moltes sol·licituds ciutadanes, tenim la obligació d'informar d'aquesta situació.\nPer aquests motius, ens unim a les accions de les ADIC i fem una crida a tota la ciutadania per defensar les nostres institucions a l'hora que manifestem que, com a treballadors i treballadores de l’administració local, restem a disposició del poble de Catalunya.”\nLa CGT s’adhereix a la petició formulada pels companys d'altres sindicats en relació a la concessió d'una dispensa especial no recuperable als treballadors i treballadores de l'Ajuntament de Sant Cugat que ahir, 28 de febrer, no van poder assistir al seu lloc de treball arran de la nevada que es va produir a bona part de Catalunya.


Seguiment unànime de la vaga de Continental a Rubí - Diari de Terrassa\nSeguiment unànime de la vaga de Continental a Rubí\nLa plantilla de Continental Automotive a Rubí van fer vaga ahir després que el passat dilluns acabés sense acord la reunió de mediació que va mantenir l’empresa i comitè en el Tribunal Laboral de Catalunya. El pròxim 24 de gener hi ha convocada una altra jornada de mobilitzacions. L’aturada es va completar amb una manifestació fins a l’Ajuntament de Rubí, on es va llegir un manifest. UGT de Catalunya va justificar l’aturada de 24 hores per l’immobilisme” de l’empresa” davant aquest conflicte laboral. El 22 de gener està convocada una reunió amb la direcció.\nLa companyia de pneumàtics i components per a l’automòbil va anunciar el desembre passat als sindicats que es replantejava els seus plans industrials per a aquesta fàbrica, en la qual treballen 760 persones, i que està oberta a acceptar ofertes de compra. “Malgrat la paciència dels 760 treballadors, després de diverses reunions on s’ha intentat aprofundir en els aspectes que aclareixin el futur de la planta industrial de Continental, només s’han aconseguit avanços mínims, mentre que la direcció manté l’opacitat de la informació com a eix principal de la seva estratègia de negociació”, precisa UGT en un comunicat.\nEn particular, la UGT denuncia que, després que Continental comuniqués a la direcció la marxa de Rubí, no s’ha avançat res en aspectes com conèixer les empreses interessades en la continuïtat de l’activitat o quines serien les condicions de sortida en cas de mesures traumàtiques.\nLa multinacional Continental negocia la venda de les seves instal·lacions a Rubí a tres empreses industrials de capital espanyol. Així ho va comunicar la direcció als sindicats en la primera reunió negociadora sobre el futur de l’empresa. Segons els sindicats, l’empresa va assegurar que també hi ha altres cinc inversors financers especialitzats en aquesta mena d’actius per a quedar-se les instal·lacions. Fonts de Continental, per part seva, van assegurar que “la companyia està dialogant amb diferents interlocutors”. El temor dels sindicats és que si no apareix cap comprador, la multinacional alemanya finalment opti pel tancament i acomiadi als 760 treballadors. El secretari general de CC.OO de Catalunya, Javier Pacheco, que va acompanyar ahir els treballadors de Continental, va avisar que aquesta planta no pot ser “un altre magatzem de logística” i va reclamar la reindustrialització del centre de treball “estigui vinculada a l’economia productiva industrial”, concretant que podria ser de l’automoció.\nAixí mateix, el dirigent sindical va emplaçar a la Generalitat de Catalunya a “intervenir” en el procés de negociació i va criticar que la companyia alemanya està guanyant temps per a abandonar la planta de la forma més senzilla possible. El comitè va assegurar que la vaga va ser secundada pel 100% de la plantilla i va afegir que en la reunió de dilluns amb la direcció en el Tribunal Laboral van reiterar les seves demandes: plans de jubilació anticipada, indemnitzacions i recol·locacions.\nTemes:Amb, Catalunya, Continental, Direcció, Els, Laboral, Les, Per, Reunió, Rubi, Sindicats\nMillores pel camp 25 de Setembre de Rubí\nL’escola del Bosc de Rubí tindrà un nou edifici\n“L’orografia del terreny ho dificultava tot molt més”


Quin escàndol déumeu! - Diari de Girona\nQuin escàndol, he descobert que aquí es juga!», exclama de forma ostentosa el capità Rains en el Rick’s mentre es posa a la butxaca el sobre del suborn, a la pel·lícula Casablanca. Massa sovint quedem bocabadats com les criatures el dia que els seus pares els diuen que els reis no són mags sinó bons contribuents, o presentem una queixa al defensor del poble en assabentar-nos que en el club de fumadors de baix a casa es fuma.\nQuin escàndol l’Església és carca, insensible als canvis socials. Farrenya amb el seu no a l’avortament, al matrimoni gai, a que les dones puguin ser sacerdots... Que no recordem potser que l’Església s’edificà sobre pedra i que el seu regne no és d’aquest món! Els humans no som més que criatures humils, servents del Creador i per més inri pecadors nats. Per no ser, no som ningú per modificar ni una coma d’un llibre escrit quan el temps encara no era temps.\nQuin escàndol, el Rei Felip VI renyà severament al Govern el 3 O després del simulacre rocambolesc d’escissió de la resta d’Espanya. La monarquia com a tapadora de la maquinària repressiva del deep state espanyol contra Catalunya! No podem oblidar que el Rei com a Cap d’Estat –títol ornamental, però títol al cap i a la fi– ha de defensar amb vehemència el seu territori davant els qui pretenen fer-ne parcel·les per construir-hi el seu propi xalet. O és que algú amb dos dits de front es pensava que sa majestat sortiria amb barretina i el llacet groc i demanaria perdó als catalans que s’haguessin pogut sentir ferits en la seva sensibilitat per unes imatges contràries a l’esperit de germanor que hauria de presidir la vida de tots els catalans nascuts dins o fora del país!\nQuin escàndol, la policia perseguida per una colla d’esvalotadors! És el món a l’inrevés! No exactament. El que per a la majoria de països del món civilitzat seria el món a l’inrevés, aquí, a casa nostra, des que el nacionalisme del morro fort ha plantat la bandera i ha dit aquesta és la meva terra, forma part del curs natural de les coses. Un MHP cridant els CDRs a sometent. A continuació, anul·lant les sancions per les seves entremaliadures durant les manifestacions. Les CUPs exigint a l’actual MHP que canviï el model policial per un altre que no impedeixi que es tallin carrers o autopistes, la crema de contenidors, que es destrossin els vidres del Palau o es saquegin botigues. Considerem a més la fatiga de les forces policials després d’haver treballat dia i nit, festius inclosos, per impedir que traficants de virus de la covid els escampessin per tot el país.\nQuin escàndol, el Barça està en bancarrota! Si la publicitat consisteix en fer de Cupido entre el client i el producte a vendre, qui es va treure de la màniga que el Barça és més que un club era un romàntic. Enamorada la culerada del millor equip del món, ha estat senzillíssim que creguessin que durant la dictadura era un cavall de Troia que aconseguí entrar en el budells del franquisme, que formaven part de l’ànima del club dels valors, que la llotja de l’estadi no era ni de bon tros com la del Madrid on es parlava de tot menys de futbol i que cap president del Barça s’assemblava a un Florentino que amb prou feines dissimulava les banyes i la cua de dimoni.\nSí que hi ha coses a la vida que ens haurien d’escandalitzar. Si totes les persones que ara mateix pateixen de veres, els desheretats de la terra per guerres, desastres naturals, fam, les milers de criatures que no saben que és la infantesa, proferissin un crit de rebel·lia que els sortís de l’ànima, l’Everest s’ensorraria. La resta, com diria el mestre Pla, són collonades.


ENTRE FILS: COSTURERO EVA GUSTEMS\nPublicat per Rosa Giralt a 22:51\nBego 15 d’abril de 2014 a les 7:22\nSe ve precioso tu costurero!!!!\nagullainquieta 15 d’abril de 2014 a les 10:22\nEl trobo molt original, no n'havia vist cap com aquest. Per cert, segur que hi ha una errada? No la veig pas ...\nDigna 15 d’abril de 2014 a les 18:40\nLEONOR 16 d’abril de 2014 a les 7:55\nT'ha quedat molt bonic. I pel que fa a l'error, si no ho dius no es nota!\nFrancesca 16 d’abril de 2014 a les 16:44\nQué bónic!!! i l'errada???


Es publica la licitació per a tots els clubs que estiguin interessats en organitzar el Campionat de Catalunya Femení. Cada any s'obrirà la licitació per als clubs interessats, donant preferència als clubs d'una territorial, que anirà rotant en els següents temporades. Enguany qualsevol club de la Delegació de Lleida tindrà prioritat sobre la resta de clubs sol·licitants d'altres Delegacions. La data límit per sol·licitar l'organització és el dia 21 de desembre de 2015.\nEls clubs interessats en organitzar el Campionat ho hauran de sol·licitar per correu electrònic a l'adreça federacio@escacs.cat. En el correu caldrà especificar les condicions del local de joc i de l'allotjament, incloent tipus d'allotjament i de pensió. Així com el material que podrà aportar el club per a la celebració del campionat. Caldrà detallar també la proposta de les dues activitats de promoció dels escacs femenins, especificant tipus d'activitat i lloc on es portarà a terme. Es prioritzarà que els locals de joc estiguin adaptats.\nLes dates del campionat seran del dia 25 al 28 de març de 2016 en horari de matí i tarda, finalitzant el campionat el dia 28 de març al migdia.\nEl club sol·licitant ha d'aportar:\nUn local de joc ampli i silenciós per organitzar el Campionat. Així mateix haurà de disposar de calefacció i/o aire condicionat. Haurà d'haver a disposició de les jugadores ampolles d'aigua durant les rondes de joc.\nDurant els mesos precedents al campionat s'organitzaran dues activitats per a la difusió dels escacs femenins en el Territori. La Federació recomana l'organització d'una concentració a la localitat on es portarà a terme el campionat i una segona concentració en una altra població de la mateixa província. Totes dues hauran de ser preferiblement a l'aire lliure, en una zona de pas per tal de mostrar l'activitat a la població. Les dates d'aquestes activitats seran escollides conjuntament pel club i la Federació.\nSubvenció per al club organitzador: 2.000 €. Per poder rebre la subvenció s'haurà de presentar la justificació amb les factures a nom de la Federació i rebut corresponent del pagament.\nNomenarà els àrbitres i n'assumirà les despeses d'arbitratge.


EDICTE de 8 d'abril de 2015, pel qual es fa pública una sentència de la Sala Contenciosa Administrativa del TSJC dictada en el recurs contenciós administratiu núm. 511/2010, Pla general metropolità al sector de Prim de Barcelona. - iPUC.cat\nEDICTE de 8 d’abril de 2015, pel qual es fa pública una sentència de la Sala Contenciosa Administrativa del TSJC dictada en el recurs contenciós administratiu núm. 511/2010, Pla general metropolità al sector de Prim de Barcelona.\n23 de octubre de 2014 EDICTE de 8 d’octubre de 2014, pel qual es fa pública una sentència de la Sala Contenciosa Administrativa del TSJC dictada en el recurs contenciós administratiu núm. 2010/477, Pla territorial parcial de les Comarques Gironines. Clica aquí per a veure la publicació oficial


Punts de recàrrega de vehicles elèctrics :: La ciutat :: Ajuntament de Badalona\nEl vehicle elèctric no genera emissions ni contaminació acústica i contribueix a millorar la qualitat de l’aire que respirem; és més eficient i permet que les energies renovables s’integrin dins de la mobilitat; redueix la dependència energètica dels derivats del petroli i és una oportunitat per a la indústria de l’automòbil implantada a Catalunya.\nAmb l’objectiu de fomentar l’ús d’aquests vehicles a la ciutadania i empreses les diferents administracions públiques estem ampliant la xarxa d’electrolineres, els punts de recàrrega de vehicles elèctrics.\nA Badalona, des del Juny de 2017, disposem d’un punt de recàrrega ràpida de vehicles elèctrics a l’espai públic, ubicat al passeig d’Olof Palme, al barri del Montigalà, i punts de recàrrega interiors als aparcaments públics d’Engestur.\nConsulta el mapa dels punts de recàrrega públics per a vehicles elèctrics.


Nerthus, senyora dels camps • Templo de la Diosa\n15 julio, 2019 Nàtica\nMolta tinta s’ha gastat en debatre sobre Nerthus. Se li han atribuït noms com ara Hlodin, Eartha y Hertha, i fins i tot Njörd. Se li atribueixen sincretismes amb Jord, Freyja, Gefjon i sí, fins i tot Njörd. Però en el que la major part d’estudiosos de la mitologia teutònica estan d’acord és que Nerthus és el poder i l’aliment dels camps llaurats, deessa de l’abundància i de la riquesa de la terra. Jo et parlaré de la meva versió, doncs se n’ha dit de tot, de Nerthus, i sí, fins i tot que ella és Njörd.\nPerò no, no és Njörd. Realment no seria el primer cas en la mitologia nòrdico-germànica que una deessa i el seu consort són el mateix ésser, però en el cas de Nerthus, no crec pas que ella y el seu marit siguin a l’hora un sol ens. Ell és deu de la pesca, de l’espuma dels mars i de la cervesa. Ella és la deessa del cereal, de la terra fèrtil i la agricultura. Sabeu que en el panteó nòrdic hi trobem tres races bàsiques, els asos (deus i deesses de la guerra com en Thor o l’Òdin), els vans (deus i deesses de la agricultura, com en Frey i la Freyja) i els jötun (deus i deesses primordials com la Skadi i la Hel). En el cas de Nerthus i el seu consort, ambdós són vans. És a dir, són deus d’un panteó agrari, enfocat en l’abundància i la fertilitat. És costum entre els vans casar-se entre germans. És quelcom que ens pot escandalitzar, però no oblidem que són deus, i a l’hora de la veritat, bé, són lliures de fer el que vulguin. I sí, saps per on vaig, Nerthus i Njörd són germans. I a l’hora són marit i muller, i a l’hora són els pares dels vans més coneguts, la Freyja i el Frey.\nA la deessa Nerthus se la representa amb una carreta tirada per vaques. Això pot ser ens recorda l’abundància nutrícia, simbolitzada per la vaca primordial Audhumla. No em refereixo a que Audhumla sigui una de les vaques de Nerthus, recordem que la vaca primordial fou la que va alimentar en un primer moment de la creació al primer jötun, Ymir, i després alliberà del gel a Buri, avi d’Odin. Però Nerthus i la seva filla Freyja, ambdues, creuaran els camps i els pobles conduint una carreta, la filla amb els seus gats de tir, la mare amb les seves vaques.\nPoc se’ns explica sobre Nerthus als texts antics. Sabem que Njiörd, Freyja i Frey foren intercanviats com a presoners de guerra amb els asos, com en una mena d’armistici, un cop la anomenada guerra entre els dos va acabar. De Nerthus no sabem res. Es deuria quedar amb els vans? Sigui com sigui, Nerthus és una de les deesses més antigues del panteó germano-escandinau. Se’n coneix com se li rendia culte gràcies als textos de Tàcit. Ell ens explica com hi havia una carreta coberta per vels, tirada per les vaques sagrades. Els sacerdots de Nerthus eren capaços de sentir quan la deessa era a la terra i prenia possessió de la carreta. Quan això passava es decretava que tots els objectes de ferro, sobre tot les armes, s’havien de guardar i amagar. La carreta de Nerthus recorria els llocs, creant un clima de concòrdia, pau i joia. Quan la deessa volia tornar al seu lloc d’origen i els sacerdots així ho sentien, portaven la carrera a un llac i uns esclaus triats per a tal tasca rentaven els animals i la carreta, i també el seu misteriós contingut. I llavors, després d’haver tingut l’immens honor de contemplar el que els vels de la carreta amagaven, els esclaus eren ofegats al llac com a ofrena de sang i per mantenir el secret de Nerthus.\nPer que sí, Nerthus també es la deessa d’allò que esta ocult a la vista, empassat per la fèrtil terra, des de llavors del cereal als ossos dels difunts. Com tota deessa ctònica, sempre hi ha una relació intrínseca de la vida i l’aliment, amb la mort i el sacrifici.\nA Nerthus se la representa velada, pujada sobre la seva carreta tirada per vaques. Les ofrenes que més la satisfan és tot allò que representi el cereal elaborat, com pa, galetes, pastissos, i en menor mesura també cervesa, i llet de vaca.\nNomés em resta, doncs, desitjar-te tots els dons de la mare terra, l’abundor i la fecunditat que concedeix la deessa Nerthus. I, això sí, no et preguntis mai què has fet de bé per merèixer tota aquesta riquesa, accepta-la tal com ve, doncs aquells que es feien masses preguntes i miraven sota els vels de la deessa, mai podien explicar allò que havien vist.\nRep doncs les benediccions de Lammas, a dos dies per la lluna plena de juliol del 2019.


La Comunitat Valenciana suma 952 nous casos i 8 defuncions per coronavirus\nNous casos per províncies: 112 a Castelló, 436 a Alacant i 404 a València\ndilluns, 6 de setembre 2021 - 18:44h\nLa Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública ha notificat 952 casos nous de coronavirus confirmats per prova PCR o a través de test d'antígens, que situen la xifra total de positius en 504.218 persones.\nPer províncies, 112 a Castelló (52.257 en total); 436 a Alacant (184.234 en total) i 404 a València (267.725 en total). Hi ha un total de 2 casos no assignats.\nA més, s'han registrat 1.880 altes a pacients amb coronavirus. D'esta manera, el nombre de persones que han superat la malaltia des que va començar la pandèmia en la Comunitat Valenciana ascendeix a 500.955 persones.\nPer províncies, les altes es distribueixen així: 52.206 a Castelló, 181.693 a Alacant i 266.999 a València. El total d'altes no assignades es manté en 57.\nEls hospitals valencians tenen, actualment, 321 persones ingressades, 81 d'elles en l'UCI: 54 a la província de Castelló, 8 en UCI; 131 a la província d'Alacant, 34 d'elles en l'UCI; i 136 a la província de València, 39 d'elles en UCI.\nA més, s'han registrat 8 defuncions (tots ells en els últims 7 dies), per la qual cosa el total de decessos des de l'inici de la pandèmia se situa en 7.703: 832 a la província de Castelló, 2.939 en la d'Alacant i 3.932 en la de València.\nD'acord amb les dades registrades, en estos moments hi ha 7.012 casos actius, la qual cosa suposa un 1,36% del total de positius.\nUn total de 3.985.655 persones han rebut ja una dosi de la vacuna contra el coronavirus en la Comunitat Valenciana. A més, en estos moments, compten amb la pauta completa d'immunització (dos dosis per a Pfizer, Moderna i AstraZeneca; la monodosi de Janssen i una dosi de qualsevol vacuna en les persones amb antecedents d'haver passat la COVID) 3.645.972 persones.


Imputat l’exsecretari d’UDC per haver falsificat factures per obtenir crèdit | Catalunya | EL PAÍS Catalunya\nImputat l’exsecretari d’UDC per haver falsificat factures per obtenir crèdit\nEn la mateixa operació detenen dos directius de clíniques odontològiques\nBarcelona 31 DES 2014 - 11:53\tCET\nLa Guàrdia Civil ha detingut dos membres del consell d'administració d'un grup de clíniques odontològiques acusats de falsificar contractes i factures per obtenir finançament i crèdits. A més dels dos detinguts, hi ha un tercer integrant d'aquest consell imputat per la comissió dels mateixos delictes. Aquest tercer acusat és Vicenç Gavaldà, l'exsecretari d'Unió Democràtica de Catalunya (UDC). Gavaldà ja va ser condemnat per desviar fons públics al seu partit en l'operació que es va denominar judicialment cas Pallerols.\nLa investigació policial, que s'ha batejat com a operació Dentar, es va iniciar el passat mes de setembre sota la tutela del jutjat d'instrucció número 19 de Barcelona. Un soci del conglomerat d'empreses, amb clíniques a Barcelona, Tarragona, Girona, Osca i Santander, va presentar una querella contra alguns dels seus companys del consell d'administració. A partir d'aquesta denúncia, la Guàrdia Civil va poder determinar que, almenys, tres persones havien fet anotacions comptables falses per incrementar el patrimoni de la societat i donar certa aparença de solvència. D'aquesta manera aconseguien enganyar la resta d'accionistes i també futurs inversors. Aconseguien finançament i crèdits, entre els quals, segons la Guàrdia Civil, destacava un préstec d'1.500.000 euros aprovat per l'Institut Català de Finances (ICF). Per obtenir aquestes línies de crèdit van utilitzar factures falses de proveïdors i contractes de compra i traspàs de clíniques, també falsos, que van servir per justificar la destinació del crèdit. Les falsificacions i irregularitats no van ser detectades pels analistes de l'ICF.\nDurant la investigació es van practicar dues entrades i registres a Santa Perpetua de Mogoda i Sant Cugat del Vallès.\nEl conglomerat d'empreses està avui acollit a un concurs de creditors i presenta un dèficit de 9,5 milions d'euros. La investigació continua oberta.


nedar | Farmàcia Queralt (Alcarràs)\nA l’aigua, sempre amb compte\nPosted on 03/08/2018 by fqueralt Leave a comment\nHola a tots! Avui volem reflexionar sobre l’ús dels maniguets i flotadors pels més petits de casa. Si bé és cert que per nosaltres, els pares i familiars, ens suposa un alleujament, estem fent bé en utilitzar-los? Estiu rere estiu, la presència de nens amb flotadors i maniguets ha anat minvant. Molts experts fa […]