En terra de moros: On el Sàhara besa l’Atlàntic - El Cau de l'Ós Bru de Taradell\nEn terra de moros: On el Sàhara besa l’Atlàntic\nPassades les vuit del vespre, només trobem una oficina de canvi oberta. El canvi és a 360 ougiyas per euro, com el primer dia. Feliços i contents, tornem a entrar a l’Alberg Menata, la nostra casa a Nouakchott. Estem decidits, també a recuperar la motxilla que falta i, després de sopar, tornem a fer el camí de l’aeroport.\nEls guardes ens deixen a la porta, l’home de la Royal Air Maroc no apareix, una estilitzada senegalesa també es veu obligada a quedar-se a les portes de l’aeroport, i un xiquet vestit de blau-i-grana s’asseu al nostre costat i no para de xerrar. Ens diu que ell és del Barça i que treballa baixant maletes dels avions. Amb aquest panorama, ho deixem estar de nou. I ens costa, ara sí, seguir una d’aquelles màximes del desert més encertada: “Per a l’estúpid tot li neix de res, i per l’intel·ligent, tot es converteix en res”. Malgrat tot, decidim conjurar-nos per l’endemà, i entaforar-nos de nou al Menata per deixar els nostres cossos descansant a l’aire del ventilador.\nLa màgia comença en pujar al taxi blanc que ens apropa al Ksar, el barri on ens trobarem amb el “cat-cat” (=4×4) que ens portarà a una altra realitat. Després de Nouakchott, després del desert, després dels taxi brusse, coneixerem una d’aquelles meravelles que ens fan prendre dimensió humana: les platges del desert i la seva gent.\nDesprés d’acabar de tancar el tracte, l’amo del Menata ens deixa en mans d’un dels millors guies del país. Si més no, aquesta és la impressió que en traurem de l’home del París-Dakar, el nostre xofer, cuiner i company en aquesta aventura.\nPujats al cat-cat, arribem de nou a l’aeroport de Nouakchott. Neguitós, baixo del cotxe i passo el control d’entrada a l’aeroport. La sala d’espera i la d’arribades se’m fan més llargues que mai. La porta de l’habitació del bagatge perdut és oberta. M’hi apropo amb passes vacilants i entro i…\n… la motxilla descansa al terra del local. Ja la tenim! Encara recordo la riallada del guarda, quan em crida l’atenció per donar-me un passaport que ja oblidava! Encara recordo la carona de la Susana en veure’m arribar amb la bossa a les mans.\nAmb tot l’equipatge dins del cotxe, carreregem per Nouakchott, ens aturem a comprar aigua i quatre aliments per passar l’estada al Banc d’Arguin i, quan ens n’adonem ja som de nou sobre l’asfalt que la sorra oculta, enmig del desert.\nLa carretera de Nouakchott a Nouadibou és recta i envoltada de desert. Cartells en àrab, indiquen els pobles que hi deu haver en algun lloc. Nosaltres, trenquem per un d’aquests indrets i circulem per damunt del desert. De cop, l’oceà… i el vent… i quatre cases disperses. És Tiouilit, el primer dels pobles dels pescadors del desert. És d’hora. La marea encara és alta i ens entretenim passejant-nos per la platja, mentre el nostre home, s’amaga a l’ombra del cotxe, una bona costum dels autòctons del desert i les seves platges.\nCap a quarts de tres de la tarda, l’aigua s’ha enretirat prou, perquè el cotxe solqui les platges del desert. A l’esquerra el mar; a la dreta, sorra, dunes picades per l’aigua del mar, però en peu. La sorra taronja del Sàhara i el blau de l’Atlàntic, estols d’ocells aixecant el vol. I allà, davant nostre la gran dune, mirador privilegiat on pugem i no ens creiem que pugui ser un d’aquests grans fòssils mòbils de sorra. 200 metres més avall, el mar i les platges. Aquí dalt un terra de sorra i petxines i algun arbust tremolant, ens fan pensar en la força dels vents o de la mar.\nSeguint camí, cerquem peix per menjar. Al primer enclavament no hi ha peix, encara. Les barques han d’arribar. Al segon, un estol de joves i nens ens envolten i ens inflen de preguntes i ganes de xerrar, mentre el xofer és mercadejant. Tornarà amb quatre bones peces que l’hi hauran costat 1.200 ougiyas i ens serviran per sopar.\nFetes les compres i l’intercanvi verbal amb els pescadors del desert, arribem a Nouamhgar, capital dels imragen, els pescadors locals. Allà és on hi ha l’entrada sud al Banc D’Arguin i un puesto de policia i una botiga on comprarem carbonet i sal en vidre. Una sal que haurem de picar per a poder-la menjar.\nDesprés, farem un tast del Cap Tifirit, les seves aus, els seus crancs i una remenuda haima que per 3000 ougiyas serà el nostre resguard del fred de la costa, d’un fred que ens sembla polar.\nA la nit, un sot al terra, el fogonet del té per escalfar el carbó i, amb ell, encendre la foguereta on, amb grielles improvisades, farem els quatre peixos de mides força grosses i gust impressionant.\nI, com no podia ser d’altra manera, quatre fotos i mil històries, fins i tot un enigma per resoldre, mentre la tetera va fumejant.\nI que boniques que poden ser les matinades, allà on la sorra del desert ha fet aiguamolls dins l’oceà.\nSi vols seguir el relat, clica aquí.\nAquesta entrada s'ha publicat en 09d. En terra de moros el 16 d'abril de 2010 per Lluís Mauri Sellés\nmaria m ha dit:\n17 d'abril de 2010 a les 6:18 pm\nVerdaderament ha de ser com un somni contemplar el desert i l’oceà fonent-se l’un en l’altre…………!\nI per fí amb roba neta, no? Aquesta motxilla va fer molt el ronso, eh?


Inici » Actualitat » Notícies » Esport i confiança mirant al futur: torna el Fitboxing a l'Hospital SJD Terres de Lleida\nA Sant Joan de Déu ens agrada cuidar, i treballem per fer-ho de manera integral, potenciant diversos mètodes que millorin el benestar de les persones que atenem. Els pacients amb trastorn mental presenten dificultats en el seu funcionament psicosocial, en la participació comunitària i en les relacions interpersonals, i per això l'Hospital de Dia Infantil i Juvenil de Sant Joan de Déu Terres de Lleida ha reiniciat l'activitat de Fitboxing.\nAmb aquesta activitat emmarcada dins del projecte Activitat Esportiva i Oci a nens i joves amb problemes de salut mental, subvencionada per l'Obra Social Sant Joan de Déu, les persones que atenem poden conèixer i experimentar diferents esports i recursos dins la comunitat, relacionats amb l'activitat física, per fomentar i promocionar un espai de salut dins del seu temps d'oci i temps lliure. Les sessions, de 47 minuts, tenen una part d’escalfament, de moviments de boxa i kickboxing i també d’entrenament funcional amb peses, pilotes medicinals i exercicis de “bodyweight”, tot acompanyat de música motivant. El Fitboxing té un alt component aeròbic que ajuda a alliberar endorfines provocant una sensació de benestar. Es treballa tot el cos, augmenten els reflexos, la coordinació i la concentració. I sobretot, millora l'autoestima i l'autoconfiança: els qui practiquen aquest esport se senten més segurs i satisfets.\nEn aquest sentit, diversos estudis parlen sobre l'eficàcia de l'esport en el tractament de la patologia mental, ja que poden minimitzar els símptomes com la depressió, augmentar l'autoestima, perfeccionar les habilitats socials i personals. Per això, amb la mirada endavant, a Sant Joan de Déu apostem per acompanyar a les persones que cuidem amb oportunitats que les ajudin a millorar la confiança en ells mateixos per perseguir els objectius futurs.\nAquest és un projecte finançat per l'Obra Social Sant Joan de Déu.


DKV i la UOC promouran hàbits de vida saludables mitjançant les TIC | DKV Seguros\nDKV i la UOC promouran hàbits de vida saludables mitjançant les TIC\nDKV i la Universitat Oberta de Catalunya (UOC) han signat un acord de col·laboració per treballar conjuntament en activitats de promoció i adopció d'hàbits de vida saludables.\nDKV i la Universitat Oberta de Catalunya (UOC) han signat un acord de col·laboració per treballar conjuntament en activitats de promoció i adopció d'hàbits de vida saludables mitjançant les tecnologies de la informació i la comunicació (TIC). Van signar el conveni el 24 de gener el rector de la UOC Josep A. Planell i el conseller delegat de DKV Josep Santacreu a la seu de la UOC de l'avinguda Tibidabo, 39, de Barcelona.\nGràcies a aquest conveni, ambdues institucions impulsaran investigacions sobre la promoció d'estils de vida saludables incidint especialment en l'anàlisi de les barreres i els facilitadors del canvi en els hàbits relacionats amb la salut. Mitjançant aquest acord es potenciarà, també, el desenvolupament d'investigacions i publicacions científiques que fomentin l'ús de les TIC en l'àmbit sanitari.\nEn paraules del rector Planell, «aquest conveni amb DKV obre la porta a la col·laboració amb diferents actors de la salut amb què compartim l'objectiu de contribuir a la promoció dels estils de vida saludables, així com a l'estudi de quines són les barreres i els facilitadors en l'adopció d'hàbits de vida saludables, l'apoderament dels ciutadans en relació amb la seva salut i, en general, amb la promoció de la qualitat de vida de les persones».\nPer al Dr. Santacreu, «treballem per crear un nou model de salut digital al nostre país en què l'individu és al centre; incentivem i donem suport als usuaris perquè puguin seguir uns hàbits de vida saludables i, a més, puguin monitorar-se d'una forma senzilla, responsable i a qualsevol lloc».\nAmb els seus més de vint anys d'història, la UOC s'ha consolidat com una universitat innovadora que, mitjançant el seu model educatiu basat en la personalització i l'acompanyament de l'estudiant mitjançant l'aprenentatge en línia, forma les persones al llarg de la vida i contribueix al seu progrés i al de la societat, alhora que duu a terme recerca sobre la societat del coneixement. Té més de 54.000 estudiants en 102 països i seus a Espanya, Mèxic i Colòmbia, alhora que manté projectes, acords i col·laboracions amb universitats i institucions de tot el món. Mitjançant la recent creació del seu centre acadèmic eHealth Center, capacita i apodera el ciutadà i els professionals mitjançant les tecnologies perquè liderin el canvi de paradigma en salut.\nDKV lidera el futur de la digitalització del sector salut a Espanya amb el desenvolupament d'eines punteres en salut electrònica com Quiero Cuidarme, l'aplicació de salut més baixada d'Espanya. DKV està implantat en tot el territori nacional, amb una àmplia xarxa d'oficines i consultoris on treballen gairebé dos mil empleats que donen servei a prop de dos milions de clients.


Polítiques de professorat - #ReptesEducació | Fundacio Bofill\nPublicacions i vídeos > Polítiques de professorat - #ReptesEducació\nEnric Prats (/persona/prats-...), autor del capítol "Les polítiques de professorat" (/publicacions/l...) de "Reptes de l'educació a Catalunya. Anuari 2015", ens situa davant d’un dels problemes més importants respecte al professorat: la situació i les condicions del treball del docent, que cada vegada és més complexa i té una càrrega més alta de treball burocràtic. I també el declivi del seu prestigi social en els últims anys, qüestió aquesta que s’hauria de revertir, sense menystenir que convindria atreure els millors talents cap a la docència. Aquesta doncs és la situació en la qual ens trobem. #ReptesEducació\nQuines propostes pertanyents a polítiques del professorat ens fa per tal de poder millorar?\nElaborar un estatut docent que estigui actualitzat en el que avui demana l’educació i l’escola i que permeti una mirada amplia del fet educatiu.\nIncorporar elements d’acompanyament en el professorat novell. Ajudar-los en la inserció professional.\nHarmonitzar la formació docent a totes les etapes de l’educació obligatòria i bàsica de manera que podem confluir infantil, primària i secundària en un model formatiu més homogeni i compacte.


Blanca Busquets - Biblioteca Municipal de Ripollet\nAquest mes a les Entrevistes virtuals l’autora convidada és Blanca Busquests. De l’1 al 23 de juny pots enviar les teves preguntes a l’autora de Jardí a l’obaga, La nevada del cucut, La casa del silenci o Tren a Puigcerdà.\nRecorda que per participar-hi, cal ser major de 14 anys i escriure la teva pregunta al formulari que trobaràs a la Biblioteca Virtual.\nAquesta entrada s'ha publicat en Entrevistes virtuals, General el 1 de juny de 2016 per Biblioteca.\n← El Petit mussol Novetats de música juny 16 →


GVA.ES: TECG- Sol·licitud de presentació dels Plans de Gestió de Dissolvents de l'any precedent per a comprovar el compliment dels valors límits d'emissió, les instal·lacions incloses en l'àmbit d'aplicació del Reial decret 117/2003, de 31 de gener sotmeses a autorització ambiental integrada o autorització d'emissions a l'atmosfera "Grup A".\nFacilitar el formulari normalitzat del Pla de Gestió de Dissolvents a les instal·lacions incloses en l'àmbit d'aplicació del Reial decret 117/2003, de 31 de gener.\nHo han de sol·licitar les persones titulars o representants legals de les instal·lacions incloses en l'àmbit d'aplicació del Reial decret 117/2003, de 31 de gener, en qualsevol dels casos següents:\n- Instal·lacions incloses en l'annex I de la Llei 6/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana i per tant sotmeses a autorització ambiental integrada.\n- Instal·lacions incloses en el grup A de la Llei 34/2007, de 15 de novembre de qualitat de l'aire i protecció de l'atmosfera i, per tant, sotmeses al règim d'autorització d'emissions a l'atmosfera.\nEstar inscrites en el registre d'instal·lacions afectades pel Reial decret 117/2003, de 31 de gener.\nAbans del 28 de febrer de cada any s'haurà de presentar el pla de gestió de dissolvents de l'any anterior segons el que es disposa en l'article 8 de l'Orde 21 de maig, de la Conselleria de Territori i Habitatge, per la qual es crea i regula el registre d'instal·lacions afectades pel Reial decret 117/2003, de 31 de gener, en la Comunitat Valenciana.\nLa direcció general competent en qualitat ambiental posa a disposició de les empreses les eines per a l'elaboració del Pla de gestió de dissolvents (full de càlcul). (Es pot emprar la'eina per a l'el·laboració del Pla de gestió de dissolvents. Vegeu apartat enllaços d'interés.)\nCal adjuntar juntament amb l'imprés de sol·licitud, el Pla de gestió de dissolvents signat i en format Excel així com la resta de documentació justificativa:\n- Descripció de la metodologia utilitzada en l'elaboració del Pla de gestió de dissolvents i de la informació de base usada (producció total generada, etc.)\n- Altres documents justificatius :\n· Fitxes de dades de seguretat dels productes usats o especificació tècnica d'aquests.\n· Documentació justificativa de les quantitats adquirides de dissolvents (informes de proveïdors que indiquen la quantitat de productes consumits i el contingut d'aquests en COV, o a falta d'això, factures de compra).\n· Informe de mesuraments efectuat per entitat col·laboradora en matèria de qualitat ambiental (ECMCA) degudament registrada i acreditada en el camp d'actuació de contaminació atmosfèrica.\n· Certificats de contingut en dissolvents dels residus generats.\nNota: el límit permés de grandària del fitxer per als formats PDF és de 10 MB (es poden comprimir i presentar en format .zip i .rar).\n Els documents que s'hagen aportat anteriorment no caldrà presentar-los novament (fitxes de seguretat, etc.). Excepcionalment, si l'òrgan de tramitació no poguera demanar aquests documents, podrà sol·licitar novament a la persona titular de la instal·lació l'aportació de la documentació.\n1. Entrega de l'imprés normalitzat de presentació del Pla de gestió de dissolvents i documentació complementària. Tant la sol·licitud com altres documentació que s'hi aporte les analitzarà les avaluarà l'òrgan competent en la matèria.\n2. Si la documentació que es presente no és correcta o està incompleta, es remetrà a la persona interessada el requeriment d'esmena pertinent, a l'efecte que l'empresa esmene o presente la documentació que falte, de conformitat amb el que estableix l'article 68 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre del procediment administratiu comú de les administracions públiques.\n3. La direcció general competent en la matèria, ho notificarà al Servei d'Inspecció Mediambiental en cas d'incompliment dels valors límits d'emissió i altres requisits establits en el Reial decret 117/2003.\nAtés que les persones sol·licitants són persones jurídiques, en virtut de l'article 14.2 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, estan obligades a relacionar-se amb aquestes per mitjà de recursos electrònics, per la qual cosa la presentació de sol·licituds ha d'efectuar-se electrònicament mktjanaçant la seu electrònica de la Generalitat en la URL següent http://www.gva.es/va/proc18958.\nEn el cas que la sol·licitud es faça presencialment, es requerirà a la persona interessada perquè l'esmene mitjançant la seua presentació electrònica.\nEls documents que s'annexen al tràmit telemàtic hauran d'anar firmats electrònicament per les persones que, segons el tipus de document, corresponga.\nEn el cas que es vulga tramitar un procediment electrònic en representació d'altres persones físiques o jurídiques, s'haurà de procedir a la inscripció en el Registre de Representants corresponent (https://www.accv.es/va/ciutadans/registre-de-representants/). La inscripció electrònica en el Registre de Representants per part de les persones representats pot efectuar-se utilitzant un certificat qualificat de ciutadà (si és persona física) o de segell electrònic d'entitat (si és persona jurídica).\nEn cas de dubtes poden realitzar consultes a través del següent correu electrònic: emisiones@gva.es\nLes infraccions administratives estan tipificades en l'article 93 de La Llei 6/2014, de 25 de juliol, de prevenció, qualitat i control ambiental d'activitats a la Comunitat Valenciana, i s'hi classifiquen en molt greus, greus i lleus, i poden donar lloc a la imposició d'alguna o diverses, entre altres, de les sancions següents (article 95 de la llei esmentada):\nFerramentes per a la realització del Pla de Gestió de dissolvents\n- Directiva 1999/13/CE del Consell d'11 de març de 1999 relativa a la limitació de les emissions de compostos orgànics volàtils causades per l'ús de dissolvents orgànics en determinades activitats i instal·lacions (DOUE núm. L085, de 29/03/1999).\n- Directiva 2004/42/CE del Parlament Europeu i del Consell, de 21 d'abril de 2004, relativa a la limitació de les emissions de compostos orgànics volàtils (COV) causades per l'ús de dissolvents orgànics en determinades pintures i vernissos i en els productes de renovació de l'acabat de vehicles, per la qual es modifica la Directiva 1999/13/CE (DOUE núm. L143, de 30/04/2004).\n- Directiva 2010/75/UE del Parlament Europeu i del Consell de 24 de novembre de 2010 sobre les emissions industrials (prevenció i control integrats de la contaminació) (DOUE núm. 334, de 17/12/2010).\n- Decisió d'execució de la Comissió, de 12 de desembre de 2012, per la qual s'estableix el tipus, el format i la freqüència de la informació que han de comunicar els estats membres sobre l'aplicació de la Directiva 2010/75/UE del Parlament Europeu i del Consell, sobre les emissions industrials. (DOUE núm. L349, de 19/12/2012).\n- Reglament (CE) núm. 1272/2008 del Parlament Europeu i del Consell, de 16 de desembre de 2008, sobre classificació, etiquetatge i envasat de substàncies i mescles, i pel qual es modifiquen i deroguen les Directives 67/548/CEE i 1999/45/CE i es modifica el Reglament (CE) núm. 1907/2006 (DOUE núm. 362, 31/12/08).\n- Instrument de ratificació del Protocol al Conveni de 1979 sobre contaminació atmosfèrica transfronterera a llarga distància, relatiu a la reducció de l'acidificació, de l'eutrofització i de l'ozó en la troposfera, fet a Göteborg (Suècia) el 30 de novembre de 1999. (BOE núm. 87, de 12 /04/ 2005).\n- Reial decret 117/2003, de 31 de gener, sobre limitació d'emissions de compostos orgànics volàtils causades per l'ús de dissolvents en determinades activitats (BOE núm. 33, de 07/02/2003).\n- Reial decret 227/2006, de 24 de febrer, pel qual es complementa el règim jurídic sobre la limitació de les emissions de compostos orgànics volàtils en determinades pintures i vernissos i en productes de renovació de l'acabat de vehicles. (BOE n.º 48, de 25/02/2006).\n- Correcció d'errors del Reial decret 227/2006, de 24 de febrer, pel qual es complementa el règim jurídic sobre la limitació de les emissions de compostos orgànics volàtils en determinades pintures i vernissos i en productes de renovació de l'acabat de vehicles (BOE n.º 118, de 18/05/06).\n- Reial decret 508/2007, de 20 d'abril, pel qual es regula el subministrament d'informació sobre emissions del Reglament E-PRTR i de les autoritzacions ambientals integrades (BOE núm. 96, de 21/04/2007).\n- Reial decret 100/2011, de 28 de gener, pel qual s'actualitza el catàleg d'activitats potencialment contaminadores de l'atmosfera i s'estableixen les disposicions bàsiques per a la seua aplicació. (BOE núm. 25, de 29/01/2011)\n- Reial decret 815/2013, de 18 d'octubre, pel qual s'aprova el Reglament d'emissions industrials i de desenvolupament de la Llei 16/2002, d'1 de juliol, de prevenció i control integrats de la contaminació. (BOE núm. 251, de 19/10/2013)\n- Ordre de 21 de maig de 2007, de la Conselleria de Territori i Habitatge, es va crear el Registre d'instal·lacions afectades pel Reial decret 117/2003 a la Comunitat Valenciana. (DOCV núm. 5545, de 29/06/2007).\n- Llei 6/2014, de 25 de juliol, de la Generalitat, de prevenció, qualitat i control. (DOCV núm. 7329, de 31/07/2014).


ICAEN (Insitut Català d'Energia) Barcelona, España\nClimatització i producció d’ACS en les noves tendències de l’edificació.Climatització i producció d’ACS en les noves tendències de l’edificació.\nTendències en l’edificació\nEl repte normatiu i de tendència en la nova edificació en la climatització i producció d’ACS\nInstal·lacions de terra radiant i refrescant en la nova edificació com a resposta al repte en lesinstal·lacions de climatització\nHibridació dels sistemes solars tèrmics amb la bomba de calor com a resposta eficient alrepte en la producció d’ACS.\nA Orkli desenvolupem solucions d'alta eficiència adaptades al client que contribueixen al benestar de les persones, seguint principis cooperatius i de sostenibilitat del nostre projecte empresarial.\nSolucions d'alta eficiència adaptades al Client. Centrant la nostra activitat en la fabricació i configuració de propostes de valor producte + servei que es diferencien per la nostra alta eficiència, en forma d'estalvi d'energia, conservació de recursos i menor cost total, i per la nostra adaptació a les condicions i necessitat de cada mercat i client\nBenestar de les persones. Prenent com a àmbit d'actuació principal productes i serveis orientats a la millora del confort, la qualitat de vida i la seguretat de les persones en els espais construïts en els quals desenvolupem la nostra activitat.\nPrincipis cooperatius. Vivint segons el model i els valors cooperatius (que situen a la persona al centre) en tots els nostres òrgans, i estenent-los també a la col·laboració amb tercers.\nSostenibilitat del nostre projecte empresarial. Buscant equilibrar i reforçar la sostenibilitat econòmica, social i mediambiental en tots els nivells del nostre projecte empresarial, amb voluntat d'assegurar un projecte socioempresarial durador, un Orkli per sempre


SENYAL DE PLANA: 26.- "GEGANTA GROSSA DE VILANOVA "...la més maca de totes les gegantes!!! Col·lecció de punts de llibre de Titelles Guinyol Didó"\n26.- "GEGANTA GROSSA DE VILANOVA "...la més maca de totes les gegantes!!! Col·lecció de punts de llibre de Titelles Guinyol Didó"\nHa sortit els punt de llibre núm. 26.- La titella "GEGANTA GROSSA DE VILANOVA" de la Cercavila de la Festa Major, de la col·lecció de punts de llibre "Titelles Guinyol didó"\n26.- Geganta grossa de Vilanova\nÉs la companya del Gegant de la Porra, ja us hem explicat com agrada al públic veure'ls ballar, tan grans que gairebé omplen l'escenari del nostre teatret de titelles.\nLa geganta de veritat és una de les més guapes de Catalunya, amb la seva mirada dolça i la delicadesa de la seva expressió. La gran alçada i l'elegància dels posats i dels vestits d'aquesta parella de gegants emociona tothom qui els veu.\nQuan el Ramon fa ballar la geganta titella recorda els airosos giravolts que li feien fer l'Escardó, el seu fill, el Josep Maria Papiol "papi" i el Benito Vidal de la meva infantesa.\nÉs impressionant com ells i els seus successors els poden moure amb tanta lleugeresa pesant el que pesen, fent onejar els vestits amb aquells sons i cops de vent peculiars.\nPortants dels gegants anys 50/60\nJosep Escardó, Vicens Àlvaro "el sort", Benet Vidal, Josep Maria Papiol "el papi" i\nFrancesc Bruna "Panxo"\nLa de Vilanova no sé si serà la més maca de Catalunya però la de Valls no es queda enrera !!!!\n16 d’agost de 2015 a les 20:34\nLa de Valls també és molt maca!\n29 d’agost de 2015 a les 9:11


Tractaments - La Cura Del Cabell - GLOBElife - La Biosthetique - Productes per perruquers, Dermosthetique Cheveux - DERMOSTHETIQUE Cheveux - Beauty Bazar 2018\nTractaments - la cura del cabell - LA BIOSTHETIQUE\nEDAT ANTI - borrissol facial programació edat\nUn tractament eficaç contra l'envelliment per als cabells de 35 anys d'edat. Els extractes d'acte fitocellule en profunditat per l'estirament del cuir cabellut. D'aquesta manera també el fol · licle del pèl es reforça, els cicles de creixement del cabell i el cabell s'estenen romandre jove més temps. Es redueix la pèrdua de cabell d'adquirir més volum i un millor segellat.\nLoció anti - envelliment per al cuir cabellut. Protegeix i perllonga la vitalitat del cuir cabellut i tonifica el procés d'envelliment.\nquadre : 100 ml Dispensador d'ampolla.\nvolum de líquid\nL'acció de la queratina per als cabells per donar volum complex fràgil. Una fórmula que promou l'engrossiment del cabell, donant més volum, millor segellat i la brillantor de vital importància. S'embolica cada cabell amb components de reforç de queratina, que enforteixen i fan més robust.\nquadre : 150 ml aerosol ampolla .\nProducte vist 79316 temps\nAltres LA BIOSTHETIQUE - Tractaments - la cura del cabell


Els consistoris rebran el 85% de la recaptació de les multes per la Covid\nActualitzada 28/04/2021 a les 09:34\n© Imatge del passat mes de juliol d'un Eix buit per les mesures.\nEl Consell Executiu va aprovar ahir una sèrie de mesures econòmiques per al món local i per fer front a la pandèmia. D’una banda, preveu destinar als ajuntaments el 85% de la recaptació que hagin fet per les sancions imposades per la policia local o guàrdia urbana per incompliments de les restriccions de la pandèmia en el primer estat d’alarma.\nD’altra banda, es destinaran 23,2 milions d’euros a ajuntaments i consells comarcals en matèria de serveis socials, per a altres programes i serveis relatius al benestar social i polítiques d’igualtat.\nMés de 500 sol·licituds per als ajuts al comerç i restauració pel confinament del juliol\nEls recursos serviran per reforçar àmbits com l’atenció primària de serveis socials, els serveis d’atenció domiciliària, els temporers o per a persones sense llar.\nPrecisament, es reforçaran els allotjaments per als treballadors a la campanya de la fruita amb la creació de 688 places amb un pressupost de 700.000 euros.\nFa unes setmanes, el departament de Treball va anunciar ajuts per 450.000 euros per a la Paeria de Lleida; 125.000 euros per al consell comarcal del Segrià; 75.000 euros, per al de la Noguera; 25.000 euros per al del Pla, i 25.000 per al de les Garrigues. D’altra banda, l’ajuntament de Lleida ha rebut en quatre dies més de 500 sol·licituds per beneficiar-se dels 1,2 milions d’euros en ajuts al comerç, restauració, serveis i venda no sedentària destinats a aquelles empreses de Lleida i del Baix Segre que van patir afectacions econòmiques pel confinament del Segrià del juliol passat.\nLa subvenció consisteix en una aportació de 2.999 euros per negoci, sempre que no hagi estat beneficiari en la primera convocatòria dels ajuts.\n5.Mor el pilot de 14 anys Hugo Millán en un accident a MotorLand


prohibir l'acomiadament improcedent\nLa desocupació, primera preocupació a les Illes. Cal prohibir l’acomiadament improcedent.\nLa taxa d'atur de les Illes en relació a la població activa, en el quart trimestre del 2009 va ser del 19,5%, i arribà a les 112.400 persones a final d'any. Això deien les estadístiques oficials de l’Enquesta de Població Activa feta per l’Institut Nacional d’Estadística espanyol. Pocs dies més tard el Ministeri de Treball va dir que l'atur havia baixat en el mes de gener en Balears un 0,56 per cent, de manera que afectava a 90.588 persones. Aquesta xifra suposava 16.141 aturats més (un 21,68 per cent) que en el mateix període de l'any passat .\nEl sector més afectat per l'atur segons el Ministeri era el de Serveis, en el qual hi havia 63.800 persones sense treball, seguit de la construcció (18.614 persones), la indústria (4.735) i l'agricultura (733). Un total de 2.706 persones no tenien ocupació anterior. Dels 90.588 desocupats, 48.828 eren homes i 41.760 dones i 13.536 d'elles són menors de 25 anys. Les persones estrangeres sense ocupació arribaven a 25.629 , 9.218 de les quals eren de la Comunitat Europea i 16.411 extracomunitàries.\nSón xifres, distintes i distants, creïbles a la baixa perquè no totes les persones sense feina consten als registres, però són les oficials i ens remeten a persones i a problemes que no es poden resoldre en el marc de l’economia de mercat, manifestament incapaç de procurar la plena ocupació.\nEn qualsevol cas són xifres desastroses, i encara ho són més si consideram que en les condicions de creixement actual de la població activa, l’economia insular hauria de procurar al voltant de 10.000 llocs de feina anuals per tal d’incorporar al treball a les generacions que acaben els estudis.\nLa ineptitud dels polítics que ens governen per a resoldre la situació és manifesta però no és casual quan fan propostes d’allargament de la vida laboral als 67 anys, perquè en una situació com la que vivim és una proposta absurda. Dic que no és casual perquè la nostra esquerra social-lliberal, cada vegada té menys de social, i sabem que l’existència de desocupació agaranteix la competència entre la gent que vol treballar, i la divisió entre les files de la classe treballadora permet la baixada de salaris i l’optimització dels beneficis. Alguna gent que es diu progressista , però que en realitat no ho és, alça la veu contra els nouvinguts a l’estil dels feixistes i els culpabilitza, cosa que satisfà a les patronals i als governs que necessiten la divisió i els enfrontaments interns de la classe treballadora per tal d’acaramullar més guanys. Aquest no és el camí per a resoldre els nostres problemes.\nL’eix central de reivindicació en aquests moments ha de ser la lluita per la supressió de l’acomiadament improcedent, per tal de garantir la feina. La segona proposta ha de ser la reducció de la jornada laboral sense pedre salaris, per tal de repartir el treball existent i també incrementar la demanda que permeti reactivar l’economia. La tercera, és la de fer pagar als rics els costos de la crisi que han generat (els de les SICAV, per exemple), amb impostos sobre les grans fortunes, els esportistes i artistes d’èlit, combatre el frau fiscal, fent pagar als professionals lliberals que no declaren mai el que guanyen i com no, als empresaris, perquè és increïble que els empresaris declarin a Hisenda menys guanys que els de la gent assalariada.


Inici > Arriba la papallona del boix però de moment no afecta els arbustos\nDj., 28/10/2021 - 12:18\nRedacció / Fotos: Andorra Recerca + Innovació\nAndorra tampoc s'escapa de la presència de la papallona del boix. Segons s'ha informat des d'Andorra Recerca + Innovació (AR+I), l'any 2020 ja es va començar a detectar l'arribada d'aquesta espècie (Cydalinma perspectalis), una papallona nocturna d'origen asiàtic que va aterrar al continent europeu el 2007 a Suïssa i s'ha anat escampant pels països de l'entorn, amb algunes captures a la zona de Fontaneda. Però ha estat aquest any 2021 quan s'ha capturat de manera regular durant els seus períodes de vol després d'instal·lar trampes de caputra específiques tant al camí de Sant Julià a Fontaneda com a la boixeda d'Enclar. Així, a Enclar s'ha detectat molt puntualment. Des d'Andorra Recerca + Innovació remarquen que els dos moments principals de vol al Pirineu són a mig juliol i a mig setembre, corresponent a les dues generacions que al papallona arriba a fer en un ambient de muntanya, un fet que s'ha pogut constatar durant aquest any de seguiment.\nEn aquest sentit, els experts creuen que encara estem en un moment preliminar de la invasió per Cydalima perspectalis, que arribarà pel sud durant els propers anys fins que l'ecosistema no s'estabilitzi.\nMalgrat la constatació de l’arribada de la papallona, no s’ha observat cap impacte en els boixos de l’entorn. Igualment, s'assenyala que les persones no han de patir per efectes que erugues o papallona puguin causar sobre els humans. L’espècie no té depredadors naturals a Europa i en alguns indrets està causant defoliacions molt importants en el boix que, d’altra banda, és una planta molt comuna i abundant.\nDe fet, “hi ha massa boixos per poder-los preservar tots”, apunta la investigadora de l’Eix Muntanya de l’AR+I, Clara Pladevall. Pladevall explica que “si es tracta d’un jardí o d’una boixeda que es consideri que revesteix algun interès especial, aleshores sí que es podrien fer accions preventives, però no es pot actuar de manera generalitzada perquè això tindria un impacte sobre altres espècies”.\nEl fet que es tracti d’una plaga implica que només desapareixerà quan es quedi sense recursos, és a dir, quan no trobi fulles de boix. “Quan es quedi sense menjar, la papallona es morirà”, diu Pladevall. Ara bé, “podria ser que el boix arribés a desaparèixer, però en realitat el que acabi passant dependrà de molts factors, com ara el temps que els boixos puguin sobreviure sense fulles o si hi ha alguna espècie que descobreixi que es pot alimentar amb aquesta papallona. Nosaltres ens ho mirem en períodes molt curts, però amb el temps els ecosistemes es reequilibren”.\nDes de l’AR+I subratllen la importància de disposar d’informació sobre l’evolució de la papallona del boix al país. En aquest sentit, destaquen que el seguiment s’ha pogut fer gràcies a la col·laboració del Comú d’Andorra la Vella, el Comú de Sant Julià de Lòria i el Govern d’Andorra.\nURL d'origen: https://www.bondia.ad/societat/arriba-la-papallona-del-boix-pero-de-moment-no-afecta-els-arbustos


Conservar el sòl en vinyes ecològiques amb cobertes vegetals\nHo estudia el grup de Malherbologia i ecologia vegetal de la UdL a Jean Leon\nVinyes Jean Leon. FOTO: Família Torres.\nReduir les intervencions mecàniques de passis de cultivador i d’intercep (equip per remoure el sòl sota les files dels ceps) per al control de les males herbes, reduir les emissions de CO2 i facilitar la conservació del sòl, és l'objectiu dels estudis experimentals que el grup de Malherbologia i Ecologia Vegetal de la Universitat de Lleida (UdL) ha iniciat a les vinyes Jean Leon (Penedès) propietat de Família Torres.\nL'estudi Manteniment del sòl en vinyes ecològiques mitjançant l'establiment de cobertes vetegals i mulchings, s'emmarca en el projecte I+D+i Coppereplace d'alternatives a l'ús del coure en viticultura liderat per la Plataforma Tecnològica del Vi i amb finançament del Programa Interreg Sudoe de la Unió Europea.\nEls investigadors de la UdL han sembrat, en una superfície de mitja hectàrea, diferents cobertes vegetals a base de gramínies (ordi i ryegrass) en els carrers de les vinyes; i sota les files de la vinya, dos tipus d’encoixinats diferents: lleguminoses (un tipus de trèvol i lot corniculat) i escorça de pi.\nEls assajos del grup de Malherbologia i Ecologia Vegetal pretenen trobar mètodes de manteniment del sòl en vinya ecològica alternatius als passis d’intercep o de cultivador, explica l'investigador de la UdL, Jordi Recasens. "Amb l’establiment de les cobertes vegetals es persegueix que puguin exercir pressió sobre les males herbes, siguin capaces d’autosembrar-se i ajudin a mantenir l’estructura del sòl per evitar, així, la seua compactació".\n"L’encoixinat d'escorça i restes de pi s’entronca, com a subproducte forestal, amb l’economia circular, la què es basa en la sostenibilitat i el reaprofitament. Alhora pretén crear un escenari que eviti l’emergència de males herbes i ajudi a mantenir la humitat i estructura del sòl sota els ceps", afegeix Recasens.\nEls treballs van començar a l'inici de la campanya 2021 i es perllongaran una campanya més per poder valorar l’eficàcia de les cobertes i dels encoixinats, no només en la reducció de la proliferació de males herbes, sinó també en el manteniment de la qualitat del sòl.


Activitats literàries |\nPublicat el Dimecres, 18 Setembre del 2019 a les 11:36:10 per admin\nDurant l’any 2020 hi ha programades les següents activitats literàries:\nFebrer. Literatura i màgia: Es tracta d’un format dirigit a públic juvenil que està emmarcat dins del Festival Internacional de Màgia Li-Chang. Aquesta activitat sempre gira al voltant d’una obra, enguany L’aprenent de bruixot i els invisibles (Premi Edebé 2016), de Jordi Sierra i Fabra, i compta amb la presència d’aquest autor i del mag i director del Festival, Enric Magoo. A més s’acompanya d’actuació de màgia. Amb la participació del Club Secret.\nMarç. Biblioteques amb D.O. La Xarxa Municipal de Biblioteques de Badalona forma part del projecte DO, que pretèn portar la cultura del vi a les biblioteques públiques de Catalunya. Amb la següent proposta inicial d’activitats:\nTertúlia a partir de l’obra “El secret de les caves” d’Olga Olaria Sendra.\nTaula rodona al voltant del patrimoni vinícola local, amb la presència del Museu i agents del món del vi a la ciutat. Estaria moderada per un periodista i es farà a bord del quetx Ciutat de Badalona. Al final s’oferiria un tast de vins DO Alella.\nActivitat per a públic infantil a alguna biblioteca, del catàleg Biblioteques amb DO.\nS’adreçarà als clubs de lectura presencials i altres agents de la ciutat a valorar.\nNovembre. Va de Novel·la Històrica: Conjunt d’activitats, debats, tertúlies, visites culturals i conferències que giraran al voltant de novel·les inspirades en els darrers 50 anys. Reflex social, polític i econòmic convidant historiador/sociòleg/arquitecte urbanístic… Dates a confirmar.


Els Mossos d’Esquadra continuen buscant el gos per la zona del Pla de l'Ametller. F: ACN\nEls fets van tenir lloc dimarts passat al vespre quan la víctima, de 64 anys, anava a llançar les escombraries i va topar amb l’animal, que li va fer ferides al cap i als braços.\nEls Mossos d’Esquadra continuen buscant el gos que dimarts passat al vespre va atacar una dona a la zona del Pla de l’Ametller de Banyoles. L’atac va tenir lloc el dia 13 d’agost cap a les nou de la nit, quan la víctima, de 64 anys, i el seu marit van anar amb el cotxe a llançar les escombraries. L’animal, un gos gran i negre, va fer caure la dona per terra i després la va mossegar al cap i al braç esquerre.\nDesprés de l’atac, el seu marit va dur-la fins a la Clínica Salus Infirmorum, des d’on se la va derivar fins a l’hospital Josep Trueta, on va passar la nit i l’endemà va rebre l’alta.\nEl mateix personal de la clínica va avisar d’ofici la Policia Local, que van anar fins a la zona amb els Mossos per intentar localitzar el gos. Segons fonts dels Mossos, fins al moment no han trobat l’animal, que continuen buscant fent patrullatge per la zona de forma periòdica.


El mòbil com a eina d'aprenentatge a l'aula\nLa Mobile World Capital Barcelona i GSMA inverteixen 2,5 milions d'euros en el programa mSchools, que aposta per formar els alumnes en la creació i l'ús de solucions mòbils\nPrograma mSchools (Propias)\n19/07/2013 15:30 | Actualizado a 19/07/2013 17:39\nEl curs vinent s'inclourà un programa pioner en l'ús de la tecnologia mòbil als centres de secundària catalans. mSchools és una iniciativa nascuda a través de la Mobile World Capital Barcelona que, amb el suport de l'entitat que agrupa les operadores mòbils mundials, GSMA, i en col·laboració amb l'Ajuntament de Barcelona i la Generalitat de Catalunya, vol formar els alumnes de secundària en la creació i l'ús de solucions mòbils.\nDesprés de l'èxit aconseguit en una prova pilot a deu escoles el febrer passat, en què el 95% dels alumnes va qualificar de motivador l'aprenentatge a través de dispositius mòbils, GSMA ha decidit obrir la possibilitat a tots els centres de Catalunya.\nUn impuls a la nova educació\nEl programa es basa en quatre iniciatives, entre les quals destaca una assignatura per a estudiants de quart d'ESO en què aprendran a concebre i dissenyar aplicacions per a dispositius mòbils amb l'assessorament d'empreses barcelonines punteres del sector. Els professors de tecnologia que vulguin incorporar aquesta nova proposta didàctica a les classes, s'hi poden inscriure el setembre que ve.\nLa inversió de dos milions i mig d'euros es repartirà en els cinc anys de durada del programa, que neix amb l'objectiu de millorar el rendiment acadèmic i reduir la taxa d'abandonament dels estudis. Els alumnes, a més de dissenyar aplicacions mòbils, podran geolocalitzar punts d'interès a prop dels centres educatius, participar en els guardons Mobile Learning Awards i prendre part en un programa de promoció de l'esperit empresarial liderat per docents i associacions de la indústria del sector.


• Les jornades de voluntariat i addiccions organitzades pel GARA reuneixen a més d’un centenar de persones • Els participans van parlar de la situació de consum de l'alcohol per part dels alcoians\nTags: Alcohol, Alcoi, Drogues, GARA, Jornades\nLes Jornades de voluntariat i addiccions organitzades el passat cap de setmana pel Grup d’Alcohòlics Rehabilitats d’Alcoi, GARA, va comptar amb participants de distints punt d’Espanya, a més de la col·laboració dels distints recursos de la ciutat que treballen amb l’abús i l’addicció.\nA la primera de les taules va assistir la Unitat d’Alcohologia, encarregada a la ciutat d’atendre a les demandes per abús d’alcohol, tabac i addiccions comportamentals com potser la ludopatia. El seu coordinador, Natxo Calvo, va assegurar veure’s molt preocupat per la normalització de l’alcohol a la ciutat i per la fàcil accessibilitat, així com la baixa percepció de risc per part de la societat i dels propis joves.\nva assegurar veure’s molt preocupat per la normalització de l’alcohol a la ciutat i per la fàcil accessibilitat”\nTambé va estar present la Unitat de Conductes Addictives amb la presència de la seua psicòloga Ana Barrachina, qui va explicar l’alta demanda per problemes derivats per consum de cànnabis, que cada vegada tenen lloc a edats més primerenques, el que preocupa molt als professionals. Per darrere de les atencions de cànnabis se situen les atencions per consum de cocaïna i la cada vegada més present comorbiditat psiquiàtrica (presència del consum d’una substància que conviu amb un trastorn mental).\nTot seguit la Unitat de Prevenció Comunitària de Conductes Addictives va esmentar els programes preventius que duen a terme als centres escolars i a les famílies de la ciutat. Entre ells destaca el programa Salud, que el demanen el 90% del col·legis de la ciutat i que es basa en el treball de valors i models a través del cinema.\nLa regidora Maria Baca i el metge Paco Pascual./\nA més d’Emotius, una iniciativa que s’està realitzant per part dels tècnics del GARA basat en el treball de la intel·ligència emocional per previndre conductes disruptives i addictives i que s’està aplicant ja a gran part dels centres escolar d’Alcoi, Cocentaina, Beniarrés, Benilloba i Planes.\nLa fundació AEPA va esmentar també la necessitat de treballar en conjunt per ajudar a les persones amb problemes d’addicció i va explicar la llavor que realitzen al seu centre de dia. I per últim va ser el torn de la Fundación Noray Proyecto Hombre, que està aplicant a Alcoi el programa FARO, dirigit a joves que ja han tingut un primer contacte amb el consum de substàncies.\nNicolás Condes, va destacar que fins un 78% dels joves que atenen són per abús de cànnabis, un consum que es fa de forma diària en el 50% dels casos, de 2 a 6 dies de la setmana en el 21’42% dels joves i de 2 a 3 dies per setmana en el 28’58% de les persones. També va destacar que un 11% dels joves presentaven abusos a noves tecnologies i que l’alcohol i el tabac estava present en un 75% dels casos.\n11% dels joves presentaven abusos a noves tecnologies i que l’alcohol i el tabac estava present en un 75% dels casos\nLa segona taula va ser per donar protagonisme a alguns dels moviments juvenils basats en el voluntariat com són els Juniors Flor de Neu i el Centre Juvenil Pinardi. Ells van donar testimoni de com funciona el seu voluntariat i com fan per a ensenyar als joves fets tan importants com els valors. A més es va comptar amb la invitación especial de AECC qui ens va cedir la sede per a la realització d’aquestes jornades.\nLa tercera i última taula va estar protagonitzada per les associacions que treballen per ajudar a persones addictes en rehabilitació. Van acudir associacions de Tomelloso, Murcia, Torrent i Cocentaina a més de la presencia com a públic de l’associació de Meliana i Elx. Els voluntaris d’AMAS (Murcia) y ASORA (Tomelloso) es van quedar a dormir i van poder realitzar una excursió el diumenge de matí a la Creu.


El bloc de la mami: dorada a la sal\nSabeu això que diuen els cuiners de l'importància del producte i de fer els aliments de forma que destaquin el seu sabor més genuí? Doncs aquesta recepta seria per fer això. Ben senzilla, on un peix ben fresc i unes verdures fresques són les protagonistes. La manera de fer-ho és la més adequada per ressaltar el sabor del producte. Com us heu quedat? Amb això vull dir que farem una dorada a la sal, i si la feu salvatge molt millor. Vull dir que no sigui de piscifactoria vaja, no us penseu ara que necessitareu un fuet per fer-la creure! Ja veieu que jo a la foto les vaig comprar de ració, no sempre és diumenge, no? Per cert, de moment segueixo amb les receptes suaus post-nadal. Si voleu dorades més canyeres podeu veure: dorada al forn , papillotte de dorada , sopa blanca .\n2 dorades de ració o una dorada salvatge de quilo i pico (demaneu-la a la peixateria per fer a la sal, ells ja saben)\n1 bossa de sal gruixuda especial per cuinar a la sal\nespàrrecs verds, bròquil, patata, mongeta tendra de la prima, coliflor, pastanaga... qualsevol verdura va bé per fer al vapor\nEscalfem el forn al màxim.\nCobrim una plàtera d'anar al forn amb part de la sal. Posem a sobre la dorada o les dorades i les cobrim amb la resta de la sal. Han de quedar tapades del tot.\nEsquitxem d'aigua una mica per sobre de la sal, per proporcionar una mica d'humitat, no gaire.\nPosem la plàtera al forn a 220º uns deu minuts si són de ració, si és una dorada gran deixeu-ho uns 5 minuts més. Heu de veure que la sal fa una crosta dura i surt olor de peix ja cuit del forn. Com sempre, no pot quedar cru, però si queda massa fet no serà bó.\nPer servir-ho trenquem la sal amb una mà de morter i un ganivet i l'anem traient de sobre. Retirem la dorada al plat amb compte que no s'ens trenqui i la triem. Un cop sense espines l'amanim amb una mica d'oli verge d'oliva. També en podem anar traient filets i servir-ho als plats ja sense les espines.\nHo acompanyem d'unes verdures al vapor .


CERTIFICAT DE POSTGRAU VS MÀSTER: QUÈ HEU DE TRIAR? - SENSE CATEGORIA\nCertificat de postgrau vs màster: què heu de triar?\nPrincipal Sense Categoria Certificat de postgrau vs màster: què heu de triar?\nEstà trencat entre optar a un postgrau o a un màster? Aquest bloc us ajudarà a esbrinar-ho en funció dels vostres objectius professionals.\nSeguir estudis més enllà dels cursos universitaris pot ser una mica aclaparador, ja que requereix una inversió considerable tant de temps com de diners. Per a moltes persones, ponderar el cost d’oportunitat i la taxa d’inversió pot determinar si opten per obtenir un certificat de postgrau o un màster.\nEs concedeix un certificat de postgrau per completar un programa educatiu en un camp específic. Aquesta certificació ofereix als professionals una opció per desenvolupar les habilitats desitjades per a una professió.\nTot i això, un màster és un títol de postgrau que demostra que un candidat ha assolit un cert nivell de domini en un camp concret.\nSi us trobeu en un dilema de decidir entre tots dos, és millor entendre les diferències entre un certificat de postgrau i un màster, per tal de ser conscient dels avantatges que us ajudaran a triar el millor camí per a vosaltres.\nComencem, doncs, amb els dos termes.\nQuè és un certificat de postgrau?\nUn certificat de postgrau és una credencial educativa que afegeix habilitats avançades en una àrea específica d'especialització per a un estudiant. Bàsicament, un certificat de postgrau us donarà l’elegibilitat per exercir una professió.\nUn màster ofereix una visió més àmplia d’una àrea temàtica i més opcions professionals. Mostra que un candidat ha assolit un cert nivell de domini en un camp d’estudi concret.\nPer què cursar un màster?\nUn màster és el següent pas natural si el vostre objectiu és seguir una carrera acadèmica.\nAl mercat laboral competitiu actual, els empresaris consideren els màsters no només com un factor distintiu entre els candidats, sinó també com un imprescindible. Per tant, un màster us pot ajudar a assolir l’èxit professional donant-vos accés a més oportunitats laborals.\nUn màster us pot ajudar a pujar de nivell al vostre camp. En aquest sentit, es pot considerar com una inversió per al vostre futur.\nSi us interessa un tema en particular, un màster consisteix a relacionar-vos amb el material de forma més completa. També facilita l'adquisició de coneixements profunds i habilitats sofisticades a l'àrea seleccionada.\nCom a estudiant de màster, no només formeu part d’una cadena de coneixement d’elit, sinó que també us convertireu en el següent nexe amb l’oportunitat de contribuir al coneixement mundial a través de les vostres pròpies visions i descobriments. Per descomptat, també s’ha de reconèixer el reconeixement, la credibilitat i el sentit de la realització que acompanyen el màster.\nPer què obtenir una titulació de postgrau?\nLa certificació de postgrau té una naturalesa més professional, amb estudis de tecnologia, negocis, ciències i salut especialment preponderants. Les qualificacions de postgrau són autònomes per si mateixes.\nEls programes de postgrau estan impulsats per un mercat d’ocupació cada vegada més competitiu que exigeix una continuïtat de la formació. A més de dedicar menys temps que els màsters, els programes de postgrau també se celebren per la seva flexibilitat. Això els converteix en una opció manejable per a professionals amb feina i famílies.\nHauríeu d'estudiar un certificat de postgrau If & hellip\nNo us queda molt de temps\nTot i que un màster espera que els estudiants completin 180 crèdits per aprendre, un postgrau requereix completar 120 crèdits de treball, en molt menys temps. Per tant, si sou un professional que treballa llargues hores de feina a l’oficina i no esteu segur de si us podeu dedicar a un màster, la millor opció és la de postgrau.\nCerqueu una progressió professional\nsón ideals per ampliar els vostres coneixements existents amb finalitats laborals. Els estudis de postgrau us ajuden a obtenir coneixements i experiència pràctics, rellevants per a la indústria i específics de la matèria. I, com a resultat de les habilitats, experiència laboral i qualificacions obtingudes, és més probable que vulgueu embolicar el vostre treball somiat i atraure un salari més alt.\nNecessiteu un canvi de carrera\nEls certificats de postgrau no només obren oportunitats laborals a la vostra àrea d’estudis universitaris, sinó que també permeten canviar completament les pistes. El postgrau us ofereix la llibertat d’afinar la vostra àrea d’estudi i situar-vos com a expert en el procés. Tant si busqueu un interès alternatiu després de treballar durant molt de temps en un camp concret com si esteu buscant un curs d’estudi que complementi els vostres estudis, un postgrau us obre les portes a noves i emocionants possibilitats.\nHi ha moltes opcions disponibles quan es tracta d’estudis de postgrau. Teniu la llibertat d’escollir el tipus de curs i la durada de l’estudi. Els finançaments també estan disponibles en beques i préstecs. Les opcions d’estudi flexibles estan dissenyades per oferir maneres d’estudiar que s’ajusten al compromís familiar i laboral, i us proporcionen la possibilitat d’escollir on, quan i com voleu aprendre. Depenent del curs que trieu, aquestes opcions flexibles poden incloure:\nOpcions d’estudi flexibles\nEstudi a temps parcial\nOpcions d’aprenentatge electrònic\nSessions d’estudi al vespre i cap de setmana\nDates d’inici bianuals\nCal adquirir habilitats transferibles\nL’experiència pràctica durant el vostre postgrau millorarà les vostres habilitats organitzatives, gestió del temps i capacitat per complir els terminis. També desenvolupareu habilitats transferibles en gestió de projectes, comunicació, pensament crític, resolució de problemes i informàtica. Dirigir un projecte a gran escala durant un diploma de postgrau us donarà alguna cosa concreta de què parlar en una entrevista, sobretot si teniu una experiència laboral limitada en el camp que voleu trencar.\nHauríeu d’estudiar un màster If & hellip\nVoleu estudiar un doctorat\nSi voleu preparar-vos per obtenir un doctorat estudiar, llavors començar amb un màster seria una gran idea. Us donarà una idea de la intensitat d’aprenentatge que s’espera que feu al doctorat. a nivell i t’hi acostumes.\nVoleu treballar a l’estranger\nUn màster està reconegut internacionalment. Per tant, si busqueu una titulació que pugui seguir el ritme de la vostra carrera global, és ideal per a vosaltres.\nVoleu destacar el vostre currículum\nAl mercat cada vegada més competitiu, un màster us pot diferenciar dels altres graduats. Tot i que hi ha un munt de llocs que accepten els títols de grau, els llocs de treball més desitjables es reserven sovint als graduats amb títols de màster. Per tant, és important continuar la vostra formació si voleu avançar en la vostra carrera professional.\nVoleu establir connexions professionals\nLes escoles universitàries posen un gran èmfasi en la creació d’una xarxa que us doni l’oportunitat de desenvolupar relacions valuoses tant amb professors com amb estudiants i connectar-vos amb ells professionalment. Aquestes connexions formades durant els estudis de màster us poden ajudar en el futur a mesura que avanceu pel món professional.\nNecessiteu una visió profunda de la vostra carrera o indústria\nEls nous graduats sovint consideren que no són prou hàbils per entrar al món professional tot i tenir un títol de batxiller. Això es deu al fet que un grau no és molt pràctic. Per tant, un motiu important per optar a un postgrau és per les habilitats professionals que obtindreu en el procés. Seguir un màster us donarà l’oportunitat d’aprendre tot el que pugueu a la vostra àrea d’interès mitjançant una educació centrada, ampliant les vostres habilitats tècniques, aguditzant les vostres habilitats i convertint-vos en un expert en la matèria.\nUna última cosa que cal tenir en compte a l’hora de decidir entre un certificat de postgrau o un màster és que les rutes poden variar per a totes dues, però que sumen un avantatge interior en el viatge per assolir els vostres objectius professionals. Per tant, abans de saltar a una certificació de postgrau o de comprometre’s amb un programa de màster, és bo tenir una idea del vostre objectiu final. Per tant, feu la vostra investigació i pregunteu-vos: 'Esteu satisfet amb la vostra trajectòria professional actual?', 'Quin valor pot afegir un certificat de postgrau al perfil?', 'Quant de temps i diners esteu preparats per invertir en la vostra formació? ”. Decidiu si els beneficis superen els costos per prendre la decisió que millor s’adapti als vostres plans de carrera a llarg termini.\nAmb això, arribem al final d’aquest article. Espero que us hagi ajudat a prendre la vostra elecció. Podeu consultar el fitxer proporcionat per Edureka, una empresa d'aprenentatge en línia de confiança amb una xarxa de més de 250.000 estudiants satisfets repartits per tot el món. Els programes de postgrau Edureka us ajuden a convertir-vos en un expert aprenent dels millors professors de les millors universitats de l’Índia i obtenint un títol també de la mateixa universitat.\ncom trobar palíndrom a Java


Matthew Fox - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n14 juliol 1966 (55 anys)\nAbington Township (Pennsilvània) (en)\nactor, model, actor de televisió, actor de cinema\n(2005) Premi Satellite al millor actor de sèrie de televisió dramàtica, per l'obra Lost\nMatthew Fox (14 de juliol de 1966, a Abington, Pennsilvània) és un actor nord-americà que és conegut pels seus personatges a Party of Five i Lost; Charlie Salinger i Jack Shepard respectivament.\nVa començar els seus estudis a la Deerfield Academy a Massachusetts des d'on va passar a la Universitat de Colúmbia, en la qual va destacar com jugador de futbol americà mentre estudiava Econòmiques en un intent d'acabar treballant a Wall Street. El destí va voler que la mare de la seva promesa, que tenia una agència de models, el convencés per a treballar com a model, començant així a realitzar anuncis per a televisió en els quals aviat va començar a demostrar les seves qualitats dramàtiques.\nFox es va donar a conèixer als Estats Units pel seu paper a la sèrie d'èxit Party of Five, guanyadora del Globus d'Or el 1996 a la millor sèrie dramàtica. Altres treballs seus destacats són el seu paper protagonista a la sèrie Haunted i el telefilm Behind the Mask.\nDes de 2004 interpreta el paper de Jack Shepard a la sèrie Lost, amb la qual va saltar a la fama. A la sèrie realitza el paper de metge i líder del grup de supervivents de l'illa. Durant la seva estada s'adona que els seus estudis de medicina no són gens útils sense el material adequat.\n2005 Satellite Awards Satellite Award pel Millor actor en una sèrie dramàtica de televisió (Lost) Guanyat\n2005 Academy of Science Fiction, Fantasy & Horror Films Premi Saturn al millor actor en televisió (Lost) Nominat\n2005 Peoples Choice Awards Estrella televisiva masculina preferida (Lost) Nominat\n2005 Television Critics Association Awards Assoliment individual en Drama (Lost) Nominat\n2006 Academy of Science Fiction, Fantasy & Horror Films Premi Saturn al millor actor en televisió (Lost) Guanyat\n2006 National Television Awards Actor més popular (Lost) Nominat\n2006 Academy of Science Fiction, Fantasy & Horror Films Premi Saturn al millor actor principal en una sèrie de televisió (Lost) Guanyat\n2006 Golden Globe Awards Premi globus d'or al millor actor principal en un Drama (Lost) Nominat\n2006 Screen Actors Guild Awards Premi Screen Actors Guild per la Millor Interpretació per un elenc en una sèrie dramàtica (Lost) Guanyat\n2007 Academy of Science Fiction, Fantasy & Horror Films Premi Saturn al millor actor principal en una sèrie de televisió (Lost) Nominat\n2008 Academy of Science Fiction, Fantasy & Horror Films Premi Saturn al millor actor en televisió (Lost) Guanyat\n2008 Prism Awards Premi a l'actuació en un episodi d'una sèrie dramàtica (Lost) Nominat\n2009 Academy of Science Fiction, Fantasy & Horror Films Premi Saturn al millor actor principal en una sèrie de televisió (Lost) Nominat\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Matthew Fox\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Matthew_Fox&oldid=28492020»\nModels de Pennsilvània\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 24 oct 2021 a les 19:08.


Arrenca la primera Setmana de la Solidaritat entre Generacions\nAl llarg de la setmana hi haurà activitats diverses per a totes les edats per afavorir les relacions intergeneracionals\nArrenca la primera Setmana de la Solidaritat entre Generacions. Demà divendres 29 d’abril començarà aquesta iniciativa que busca afavorir les relacions intergeneracionals, impulsada l’Ajuntament de Terrassa a través de l’àrea de Cicles de la Vida. Comptarà amb una programació d’activitats per a totes les edats que començarà demà, Dia Europeu de la Solidaritat i la Cooperació entre Generacions, i s’allargarà fins al 6 de maig.\nLa Setmana de la Solidaritat entre Generacions neix amb l’esperit de promoure les relacions intergeneracionals i donar-ne visibilitat, dins de la seva línia d’actuació de construir una ciutat de i per a tothom, amb la implicació i el protagonisme de totes les edats, on totes les persones, des dels infants fins a les persones més grans, siguin tingudes en compte.\nEl Dia europeu de la Solidaritat i la Cooperació entre Generacions és una efemèride instaurada el 2009 gràcies a l’impuls d’organitzacions com AGE Platform Europa i el Fòrum Europeu de la Joventut. L’objectiu d’aquesta diada és “promoure la defensa dels drets de les persones grans i també la visibilització i foment del respecte com a valor fonamental per fer possible la inclusió i participació de les persones grans i aconseguir una millor solidaritat entre les generacions”, informa l’Ajuntament.\nDurant tota la setmana hi haurà a les biblioteques municipals una mostra de llibres i pel·lícules amb històries compartides entre diferents generacions. A més, cada dia una de les biblioteques acollirà alguna activitat relacionada sempre amb el joc com a espai de trobada i relació intergeneracional.\nTambé col·laboren organitzant activitats: Creu Roja Terrassa, l’associació Vadejoc, el Casal Cívic Terrassa Nord de la Generalitat i el Grup d’Esplai La Fàbrica de Can Tusell. A més, el Cinema Catalunya acollirà una sessió de cinema, que forma part del Cicle de Cinema Intergeneracional que organitza cada any el Servei de Promoció de la Gent Gran\ndiàleg intergeneracional societat solidaritat Terrassa


La maledicció d’haver d’esperar (Eva Piquer)\nLa maledicció d’haver d’esperar\nEl temps d’espera té un ritme estrany, passa com si no passés del tot\n“Una de les grans inexactituds del nostre segle és aquesta afirmació tan sentida: «No tinc temps per llegir». Qui ho diu no menteix, però no és precís. Hauria de dir: «En la meva escala de valors, la lectura està relegada a la novena posició i per tant no trobo mai el moment idoni». Perquè aquesta persona ha llegit revistes i diaris, ha passejat, ha mirat la televisió, ha badat dalt del tren o del metro, ha dormit... Tothom té temps per llegir, si vol llegir”.\nÉs una reflexió que fa Jaume Cabré a l’assaig El sentit de la ficció (Proa). Tothom té temps per llegir, si vol llegir: d’acord. Però de vegades vols i no pots. No dec ser l’única amb problemes per concentrar-se en la lectura, aquesta primavera del 2020. Evadir-se dins d’una novel·la equival a confinar-se dins del confinament. I sospito que el desenllaç que més ens preocupa és el de la història terrorífica (i, per desgràcia, gens fictícia) en què estem tots ficats.\nEl temps d’espera té un ritme diferent, va a la seva. Es fa difícil viure en plenitud les esperes, en part perquè la impaciència se’ns menja. Ara mateix el món sencer viu esperant que les coses tornin a girar, i les hores desfilen amb languidesa. S’esmunyen sense que acabem de treure’n partit. “L’espera és un estat en què el temps conté l’alè per recordar-nos la mort”, escriu l’alemanya Andrea Köhler en el llibre El temps regalat (Angle Editorial). Potser per això ens incomoda esperar, perquè durant els parèntesis -fins i tot quan no són causats per un virus letal- ens fotem de lloros contra la pròpia mortalitat.\nFer esperar, observa Köhler, és privilegi dels poderosos. Qui ens fa esperar celebra el seu poder sobre el nostre temps. “Ser condemnat a esperar és doncs una maledicció, i qui la dicta ens té el peu al coll. Algú -una persona, una institució [l’autora no esmenta la hipòtesi d’una pandèmia global]- ens imposa un ritme aliè que resulta opressiu perquè lliura el nostre temps perceptiu a un control extern. L’espera és impotent, i que no puguem alterar aquest estat nosaltres mateixos és una humiliació que ho posa tot en una situació crítica”. Una humiliació o, quan el poder recau en un microbi fins aleshores desconegut, una cura d’humilitat.\nEsperem que es fongui el malson mentre ens resistim a assumir que estem desperts. Parlem de “quan això hagi passat”, però ningú sap encara si es tancarà mai el parèntesi o si les mascaretes, la desconfiança i la por s’instal·laran a casa nostra (i a fora, sobretot) amb contracte indefinit. Costa tirar endavant sense somiar un futur més lluminós, però les expectatives les carrega el més pervers dels diables. Ho va dir el poeta Robert Lowell: la llum al final del túnel la fa el tren que ve cap a nosaltres.\nUn conte sobre el temps que reneix molt temps després\nLa modernitat, entesa com a història de la mobilitat, es pot descriure com un abreujament del temps d’espera. Una sort aparent que se’ns ha girat en contra: és perquè avui ens podem plantar de pressa en un altre racó del planeta que s’ha estès de forma imparable una malaltia que ens ha obligat a aturar-nos, a comptar morts i ha romandre confinats en una espera sense final a la vista.\nQue el temps no hi ha qui l’aturi ja ho sabia Llucia Ramis el febrer del 1993, quan tenia quinze anys i va escriure un conte titulat El Petit Menjatemps. Aquella noia mallorquina fascinada amb els mecanismes dels rellotges va imaginar que una mena de pilota negra, amb quatre fileres de dents, s’amagava dins dels grans rellotges vells i es dedicava a rosegar el temps. Ara l’editorial La Galera ha publicat el relat primerenc de Ramis en format d’àlbum infantil, il·lustrat per Gabriel Salvadó. Qui havia de dir a la futura escriptora que el seu relat veuria la llum en un moment històric en què el temps segueix avançant però s’han desajustat els rellotges del món.


Ràdio Balaguer - Cap de setmana amb música al Teatre i la presentació d'un llibre a la Biblioteca de Balaguer. A comarca encara algunes festes de Sant Antoni i les festes majors de Térmens, Torrelameu i Ivars entre altres propostes.\nLa ciutat de Balaguer celebra aquest divendres la Festivitat de Sant Antoni Abat amb els tradicionals Tres Tombs a la plaça del Mercadal .\nEls actes han començat a primera hora del matí, concretament a les 7.00 h amb un repic de campanes per anunciar la festa, a les 8.00 h la cerimònia de benedicció dels populars panets de Sant Antoni Abat i a les 9.00 h la missa a l’altar de Sant Josep.\nA les 11.00 h, els actes continuaran amb la celebració de la missa solemne. Finalitzada la cerimònia, la Confraria convidarà tothom a assaborir la tradicional coca de sucre i moscatell.\nA les 12.00 h del migdia es domarà inici als Tres Tombs a la plaça del Mercadal presidits pel rector de la parròquia, la Confraria i les diferents autoritats. Primer, es beneiran els animals domèstics, després les carrosses i en començar el tercer tomb es lliuraran els premis i trofeus.\nEn acabar es farà un dinar de germanor i ball de tarda al pavelló Molí de l’Esquerrà.\nEls actes d’aquesta festivitat acabaran però el diumenge dia 26 de gener amb el tradicional dinar de Sant Antoni al Restaurant del Santuari i que inclourà, com sempre, el sorteig de la rifa del porquet i ball fi de festa.\nAquest divendres es farà a la Biblioteca Margarida de Montferrat la presentació del llibre i taller 'Kiny & Pump: Il•luminen carrers!'\na càrrec d'Edurne López\nEl carrer Guilmore es disfressa de nou i la màgia de Halloween atrapa els cors dels qui s'hi passegen.\nAdmirant grans finestrals i decoratives façanes apareix la dolça però apagada mirada de Kiny, una petita carabassa que desitja compartir la seva llum. Mia farà tot el que estigui a les seves mans per a ajudar a Kiny a aconseguir-ho.\nL'Edurne és una docent creativa, entusiasta i plena de vitalitat a la qual sempre li ha fascinat la literatura infantil, la música i el teatre.\nLa presentació del llibre i taller 'Kiny & Pump: Il•luminen carrers!', es farà es farà a les 6 de la tarda a la mateixa Biblioteca. El taller s'adreça a famílies amb infants de 3 a 6 anys.\nAquest divendres 17 de gener tindrà lloc al Teatre municipal de Balaguer el concert de Pau Figueres quartet, dins del cicle 'A escena'. El guitarrista hi presentarà el seu últim disc 'Nada nuevo bajo el sol', amb una sonoritat que barreja arrels flamenques amb música moderna.\nEl concert de Pau Figueres quartet començarà a 2/4 de 9 del vespre a dalt l'escenari del Teatre Municipal de Balaguer, compartint espai amb els espectadors.\nLes entrades tenen un preu de 5 euros, no numerades i amb un aforament limitat a 100 espectadors. Es poden comprar anticipadament al web entradesteatre.balaguer.cat, a l’oficina de turisme i a la taquilla del mateix teatre.\nde Fisio Comas.\nAl Cinema Balaguer aquest cap de setmana es podrà veure la pel•lícula “1917”, un film que compta amb 10 nominacions als premis Òscar!!!\nEl diumenge dia 19 de gener continuen les sessions de ball al pavelló Molí de l'Esquerrà. Aquest proper diumenge la sessió estarà amenitzada pel grup Pentagrama.\nAquest divendres, que es celebra la festa de Sant Antoni, com a Balaguer, a molts municipis és tradició fer els tradicionals tres tombs. A comarca alguns d'ells els fan el mateix dia i altres els desplacen al cap de setmana.\nUn dels que la celebren el mateix dia és Camarasa, on juntament amb la de Sant Jordi, és la Festa Major el municipi. La festa començarà amb la tradicional missa major a les 12 i la benedicció dels aliments. Seguidament es faran els tradicionals 3 tombs amb la benedicció tant de vehicles com dels animals. A les 2 del migdia hi ha previst un dinar al Casal de la vila i en acabar un concert i ball de festa major amb el grup Millenium. Per assistir al dinar calia apuntar-se abans a l'Ajuntament de la localitat.\nA Os de Balaguer la festa de Sant Antoni també hi té una gran importància. Així doncs, aquest divendres a 2/4 de 10 del matí es comença la jornada amb un esmorzar popular darrera de l'ajuntament. A les 12 del migdia es fa la missa en honor al sant, seguida de la benedicció primer dels animals i els tractors tot seguit amb els tres tombs. A les 2 de la tarda es fa el dinar de germanor. Per assistir al dinar calia també apuntar-se a l'ajuntament de la vila. En acabar el dinar es farà una mostra de fotografies de la festa d'anys anteriors.\nSant Antoni a Algerri també es celebrarà aquest divendres. A les 11 del matí es farà la missa i tot seguit la benedicció d'animals i tractors.\nA Bellcaire la festa començarà a les 9 del matí, en que els pagesos iniciaran una rua per diversos carrers del poble, sortint des de la Plaça 1 d'Octubre. En acabar es farà un esmorzar popular.\nAltres municipis de la comarca com Albesa, Vallfogona, Castelló, La Sentiu o Gerb celebraran la festa aquest cap de setmana. Penelles ho farà el proper.\nAlguns municipis de comarca han endarrerit la festa de Sant Antoni al cap de setmana. És el cas d'Albesa, que la celebrarà el dissabte. La celebració de la missa serà a les 11h del matí i a l'acabar es beneiran els animals de companyia i tractors.\nA Vallfogona i també dissabte els actes s'iniciaran a les 9 a les piscines amb un esmorzar popular. A partir de 2/4 de 10 es farà la Tractogimcana, una exposició de maquinària antiga, un circuit infantil, passejos amb carro de cavalls... Tot plegat fins a les 11 en que començaran els 3 tombs. A les 12 es farà la benedicció dels animals de companyia davant de l'església.\nJa diumenge celebraran Sant Antoni a Castelló, on els actes començaran amb la missa a les 12, seguida dels tradicionals Tres Tombs i la benedicció dels animals, amb inici des de l'Avinguda Catalunya. En acabar es farà un refrigero a Lo Centro i la festa acabarà amb un dinar popular, a partir de 2/4 de 3 de la tarda i el ball del grup musical Jalaysa.\nA La Sentiu els Tres Tombs es faran també diumenge. Començaran a la 1 del migdia els actes amb la missa del Sant i seguidament es farà la benedicció amb la sortida des de davant de l'ajuntament. La festa acabarà amb un dinar popular.\nA Gerb l'activitat començarà a les 9 del matí amb un esmorzar popular. La missa serà a 2/4 de 12 i a 2/4 d'1 s'iniciarà la benedicció dels animals de companyia, seguida de la dels tractors i maquinària.\nFinalment en el nostre repàs, a Ponts es farà diumenge una caminada en honor a Sant Sebastià i Sant Antoni a partir de 2/4 de 10 del matí. Serà fins a Sant Sebastià d'Algós i amb sortida des de la Plaça Sant Cristòfol. A la tarda hi haurà activitats infantils amb jocs tradicionals i xocolatada de 5 a 7 de la tarda a la sala 1 d'Octubre. L'entrada és benèfica amb una recollida d'aliments.\nA banda de les festes de Sant Antoni, també aquest cap de setmana es celebren algunes festes majors d'hivern, com ho és la de Camarasa, però que no guarden una relació directa amb Sant Antoni, si no amb altres sants com ara Sant Sebastià.\nÉs el cas de Térmens, que celebra la Festa Major a partir de dissabte amb la Festa de les Cassoles al migdia. El mateix dissabte hi haurà ball de tarda al mateix poliesportiu amb l'orquestra Café Latino i a partir de la mitjanit la festa del jovent amb el grup de versions ContraBand i a continuació el dj Jordi Bosch.\nEl programa del diumenge inclou activitats infantils al centre cultural durant el matí i a la tarda el Concert de Festa Major amb l’Orquestra Costa Brava, seguit del ball amb la mateixa orquestra. El dilluns dia 20, dia del Sant, es durà a terme la missa major a les 12 del migdia. A les 7 de la tarda al Centre Cultural Sant Joan s'hi farà el Concert Líric a dues veus i piano amb Susanna del Saz i Helena. A més, tant al matí com a la tarda, al poliesportiu hi haurà un parc infantil.\nTambé és Festa Major a Torrelameu. Els actes començaran el dissabte a les 11 del matí un taller infantil, tot i que el tret oficial de sortida no serà fins a les 8 del vespre amb la Tamborinada. Seguidament es farà un sopar d'entrepà i a 2/4 d'11 de la nit començarà la festa més jove amb el concert de Pastorets Rock i el dj PD Caganer. El diumenge a les 11 del matí es farà una gimcana familiar i a les 6 de la tarda hi haurà concert i sessió de ball amb l'orquestra Welcome Band. El dilluns 20, dia del patró, es farà a les 12 del migdia la processó i missa del sant, seguides de la ballada de sardanes amb la Cobla Triomfal. La festa acabarà amb un dinar popular i el concert i ball de tarda amb l'orquestra Montecarlo.\nAquest dissabte 18 de gener el municipi d'Ivars de Noguera celebren la seva Festa Major d'hivern, també en honor a Sant Sebastià. Els actes començaran a la 1 del migdia amb la missa en honor al Sant. A les 2 es farà un dinar popular a la Sala de ball i acabarà amb el ball de tarda amb el duet Mambo, que servirà també per cloure la celebració.\nI dels actes de la propera setmana us avancem que Àger celebra dimecres la Festa Major de Sant Vicenç. Ho farà amb un dinar popular els tiquest del qual es poden comprar fins aquest diumenge a les botigues del municipi. El mateix dimecres es farà una missa i vermut a les 12, el dinar a les dues, i s'acabarà amb un ball de tarda.\nSortint de la comarca, també Sant Antoni centra gran part dels actes del cap de setmana. Com a més destacats us podem parlar de la Calderada de Sant Antoni a la Seu d'Urgell. Aquest divendres al matí els pagesos cuinen i reparteixen 5.000 racions d’escudella. La festa inclou els populars Tres Tombs i la Pujada al Pal, activitat recuperada l'any 2016 i on la que els assistents s'enfilen a un pal per agafar un pollastre envasat, ja que la llae prohibeix agafar-ne un de viu, que és com es feia fins l'any 2014.\nTambé és singular la de Tremp. Com a tot arreu, s’hi beneeixen animals i estris del camp, però la diferència rau en que la festa s'acaba a les 8 del vespre amb el ball del contrapàs, ballat només pels fadrins dedicats a la pagesia. Els joves pagesos ballen una dansa circular al centre de la plaça i davant de la imatge del Sant per demanar-li una bona collita.\nA Solsona, Sant Antoni el celebren tot el cap de setmana, tot i que el gruix d'actes es concentra dissabte. Al matí, després de l'esmorzar, surt la comitiva amb els trabucaires i la Batxaranga fins la catedral, per fer la missa del Sant a les 10. Seguidament es fa la cercavila novament per donar inici als Tres Tombs. A la 1 del migdia al Camp de la Serra es fa la Gran cagada, en que vilatants i visitants poden apostar on farà les seves necessitats un ruc. També hi ha demostracions de conducció de carruatges.\nJa el diumenge, celebren Sant Antoni a Linyola. Ho fan amb un mercat de productes artesanals i de proximitat, amb productes alimentaris, bijuteria, minerals, mostra d’oficis… També s'hi troba una demostració de caça amb falcons i altres aus rapinyaires. Per als nens s'ofereix una passejada infantil amb rucs i la visita a un corral d’animals. Al migdia, es fa la tradicional benedicció dels animals i els Tres Tombs de Sant Antoni.\nEn plena temporada de neu, aquest dissabte a Baqueira es fa el BBB Ski Race Experience. Es tracta d'un esdeveniment Open per a esquiadors a partir de 6 anys en què es barregen proves d’alpí, boardercross i freeride amb l’emergent art dels selfies als punts més alts de l’estació de Baqueira Beret. Es pot trobar més informació o les inscripcions al web baqueira.es\nI diumenge es celebra el Dia Mundial de la Neu. Es tracta d'un dia de celebració especial pels amants de la neu i la muntanya, i res millor que gaudir-ho amb la proposta que fan a Port Ainé, una divertida sortida amb raquetes de neu infantil, per a nens i nenes d'entre 5 a 14 anys. La ruta tindrà una durada aproximada d'1,5 hores, començant a 2/4 d'1 del migdia. Les inscripcions són gratuïtes i cal fer reserva prèvia trucant al Parc Lúdic de Port Ainé. En podeu saber més al web portaine.cat\nTornant a la plana, aquest cap de setmana es celebra la 57a Fira de l'Oli de qualitat verge extra i de Les Garrigues. Es tracta d'una fira amb exposició de productors d’oli, maquinària d’elaboració, viveristes, sectors comercials i industrials. També té espai gastronòmic, espai de cuina de l'oli i ludoteca per als nens. A més, des de l'ajuntament proposen també altres activitats com rutes turístiques o el trenet de l'oli. A la nit hi haurà concerts pel jovent amb Ebri Knight, Itaca Band i DJ Moncho. En podeu saber més al web firaoli.cat\nParlant de música, aquest divendres a Alcarràs hi trobareu, en el marc de la Festa Major de la localitat una nit especial de djs al pavelló. Hi actuaran Danny Romero i Marsal Ventura. Dissabte nit hi actua el grup de versions Mala Fama i diumenge el ball de tarda el portarà l'orquestra Selvatana.\nI per a públic familiar, aquest dissabte a les 6 de la tarda i al CaixaFòrum Lleida, s'hi fa el concert Papagueno i companyia. En aquest concert, de to còmic i distès, en Papageno, un dels personatges més icònics del món de l'òpera, busca desesperadament algú de qui enamorar-se. Per aconseguir-ho, farà un recorregut per algunes de les òperes més famoses de Mozart. L'entrada val 6 euros i la podeu comprar a caixaforum.es. L'espectacle es tornarà a fer el proper dissabte 25 de gener.\nSortim més lluny encara, i en un cap de setmana ple d'activitats de Sant Antoni, us parlem d'una de ben diferent, ja que dona el protagonisme al porc, enlloc del Sant. Es tracta de la 6a Porkada del Clot, a Barcelona. Aquest dissabte té lloc el plat fort de la festa que durant la setmana proposa degustacions als establiments de la zona. Aquest dissabte els diables treuen a passejar per la Plaça del Mercat del Clot un porc gegant per fer un correfocs, però també tallers, cercaviles, degustacions de plats amb porc i djs. Al web diablesdelclot.cat en podeu veure el programa.\nTambé Sant Antoni porta la festa Major d'hivern a Vila-seca. El programa d'actes porta per aquest divendres nit el concert d'Itaca Band i Lildami. Dissabte el matí es fa la cursa de pallassos, a la tarda el correfoc infantil i al vespre el correfoc gran, seguit del festival Menéalo Tour de Mas & mas. Diumenge es fa el tradicional Co de Sant Antoni amb curses de cavalls, mercat d'artesans, la cercavila i el vermut rumbero. En podeu veure el prgrama al web vila-seca.cat\nI a Falset es fa aquest cap de setmana una festa declarada d'interès nacional. Es tracta de l'Encamisada. L’Encamisada comença el dissabte al migdia amb un repic de campanes i enlairament de coets anunciant la festa. A la nit, els participants amb les seves cavalleries i carros es reuneixen davant del celler de la Cooperativa. D’allí la desfilada, encapçalada pels dimonis i seguits per la banda de música, els carruatges, les cavalleries i tot el seguici va fins l'església on es fa el ball de diables. El diumenge al matí es fa la benedicció dels animals a la plaça de l’Església. Tot seguit, cavalleries i carruatges continuen desfilant per la població i els més coratjosos porten en rua el sant a l’ermita situada a dos quilòmetres de la vila. En podeu veure el programa a falset.org\nI en fires, diumenge es celebra a Santa Pau, a la Garrotxa, la Fira del Fesol. Una fira que gira entorn de les varietats locals d'aquest producte on en un centenar de parades es poden fer degustacions i comprar aquest reconegut producte.\nDes del Què Fem també us volem recomanar com a visita familiar la visita al Museu de Ciències Naturals de Barcelona, que coincidint amb l’inici del 14è cicle d’activitats als parcs, platges i rius metropolitans de l’AMB, celebra aquest diumenge 19 de gener una jornada de portes obertes. A més s'hi pot veure l'exposició 'Micos. Una història de primats'. En podeu saber més al web museuciencies.cat


Camil Ros (UGT) reclama eleccions a Catalunya perquè la governabilitat "no s'aguanta"\nPublicat 03/07/2019 12:56CET\nPacheco demana a l'esquerra que prengui la iniciativa davant del bloqueig institucional que hi ha a Espanya\nEl secretari general de la UGT de Catalunya, Camil Ros, ha demanat aquest dimecres eleccions a Catalunya per tancar el cercle electoral, perqu considera que la situació de governabilitat "no s'aguanta".\nHo ha dit en la sessió inaugural de la XV Universitat Progressista d'Estiu de Catalunya (Upec), en la qual han participat el tinent d'alcalde de Cultura, Educació i Participació de l'Ajuntament de Barcelona, Jordi Subirats; el diputat delegat de Cultura de la Diputació de Barcelona, Oriol Lladó; el secretari general de CCOO de Catalunya, Javier Pacheco, i el rector de la Upec, Jordi Serrano.\nRos ha dit que el cercle electoral "va bé tancar-lo perqu és evident que la situació de governabilitat ara no s'aguanta, no s'aproven coses", i també ha defensat una moratria d'eleccions una vegada s'hagi tancat el cicle electoral perqu, si són tan seguides, creu que acaben condicionant i tensant les organitzacions polítiques.\nESQUERRA CONTRA LA PARLISI\nJavier Pacheco ha sostingut que Espanya est vivint un cicle electoral continu que ha portat a un bloqueig institucional que s'est normalitzant: "Darrere del cicle electoral constant hi ha la parlisi de les institucions".\nHa assenyalat que aquesta parlisi produeix un increment de la bretxa social i la pobresa, alhora que la fragmentació del treball comporta la fragmentació de la identitat de la classe treballadora.\n"És una oportunitat perqu l'esquerra prengui la iniciativa política. Davant del bloqueig institucional i el cicle electoral continu, la majoria ha votat opcions d'esquerres. Tenim les principals institucions amb possibilitat de desenvolupar un projecte progressista i d'esquerres per donar resposta als desafiaments de la societat", ha dit Pacheco.\nTambé Camil Ros s'ha referit a l'esquerra: considera imprescindible construir noves aliances i que hi hagi governs d'esquerres a Catalunya i a la Comunitat de Madrid, perqu "només des de l'esquerra" es podr trobar una resposta social, política i democrtica.\nRos ha criticat que el creixement econmic no va acompassat amb un augment dels salaris: "Les empreses van millor que l'any anterior, i acumulen tres o quatre anys de creixements. En canvi, els salaris no augmenten i després ens diuen que el SMI destruir l'ocupació".\nHa defensat que els augments salarials, com el del Salari Mínim Interprofessional (SMI) fins als 900 euros, es deuen a les reivindicacions i persistncia dels sindicats, i ha elogiat les organitzacions de treballadors per tenir la "virtut de persistir".\nPacheco ha assenyalat que cal construir un projecte alternatiu contra la consolidació d'un capitalisme que veu sobreinstallat en l'ideari: "Hem de construir aquest projecte alternatiu i solidari. Avanant en un model de convivncia amb justícia social".\nPer fer-ho, ha apostat per comptar amb estratgia, organització i correlació de forces: "Una cosa tan vella per a un moment tan nou", ha ironitzat, mentre que Ros ha cridat a hissar les banderes de la igualtat, la transició justa i l'esquerra, així com no obviar el debat de la situació democrtica tant a Espanya com a Europa.


Què li preocupa? - repensarlaempresa\nDonar un tomb al negoci\nSituació: No estem complint els nostres objectius de vendes i resultats i els efectes de la globalització i la guerra de preus afecta fortament els nostres mercats. No tinc clar el camí a seguir.\nNosaltres l’ajudarem a repensar l’estratègia i donar un tomb al negoci.\nTrobar nous camins per millorar els resultats\nSituació: Cada dia treballem més i guanyem menys diners. No acabem de tenir clar si hem de deslocalitzar o focalitzar el nostre esforç per aconseguir innovacions que ens donin més marge.\nNosaltres l’ajudarem a repensar el model de negoci i trobar nous camins per millorar el resultat.\nVendre més per créixer\nSituació: Estem fent sempre el mateix, tractant amb la mateixa gent, amb els mateixos canals de distribució des de fa molts anys i amb un equip de vendes que no ha evolucionat de la mateixa manera que ho ha fet el mercat i la distribució.\nNosaltres l’ajudarem a repensar l’organització comercial, la multicanalitat i el màrqueting per millorar les vendes, la distribució i el marge.\nIntegrar Internet en el model de negoci\nSituació: Pensem que Internet és el futur, però no sabem com integrar-ho en el nostre model de negoci ni de quina manera pot afectar als clients de tota la vida el fet de posar en marxa la venda per Internet.\nNosaltres l’ajudarem a repensar els canals de venda i l’ integració de les xarxes socials i valorar la posta en marxa de la venda on line.\nInternacionalitzar per créixer\nSituació: Sempre hem volgut exportar però fins ara, més que vendre, ens han comprat. Volem plantejar-nos seriosament reforçar l’exportació però cada vegada que ens hi hem posat hem tingut fracassos. Necessitem crear un mètode i una manera de fer sostenible que ens permeti créixer exportant.\nNosaltres l’ajudarem a repensar la manera d’atacar els diferents mercats per Exportar.\nSituació: El dia a dia no ens deixa posar en marxa iniciatives per millorar o incorporar innovacions als nostres productes i la nostra gent potser no està prou preparada. Com aconseguir generar idees? Com millorar la capacitat de la nostra organització? Com potenciar, a través de la innovació, el treball en equip?\nNosaltres l’ajudarem a repensar la manera de fer per innovar.\nSituació: La nostra organització està adormida en el passat i ni tan sols aconseguim preparar-la pel present encara que estigui alineada amb els objectius que ens proposem.\nNosaltres l’ajudarem a repensar la manera de treballar per transformar l’organització.\nPreparar el relleu generacional\nSituació: Necessito preparar el meu fill per poder fer el relleu a l’empresa en el moment que tinc previst.\nNosaltres l’ajudarem a repensar la manera de formar al fill per preparar el relleu generacional.\nSituació: El món dels negocis cada vegada és més complex i necessitem potenciar les habilitats directives dels professionals de l’empresa. Voldria preparar seminaris específics per la meva empresa en els quals es tractin els problemes concrets de la nostra organització.\nNosaltres l’ajudarem a repensar les seves singularitats per millorar les habilitats directives.\nIncorporar un conseller\nSituació: Estic pensant que ens convindria incorporar un Conseller extern que ens doni una visió diferent i amb perspectiva àmplia de negocis diferents, que ens permeti millorar el nivell de les nostres decisions.\nNosaltres l’ajudarem a incorporar el conseller que necessita.


Bunyols de poma golden\nPublicat per blogger el dia de febrer 22, 2014\nSón trossos de poma arrebossats, unes mossades exquisides.\n5 pomes golden petites\n200gr. de farina ( pot ser que n'admeti més)\nFeu una pasta amb la farina, els rovells d'ou, el llevat, l'anís i la meitat del sucre, ha de tenir consistència, penseu que ha de cobrir els trossos de poma sense regalimar. Deixeu-la reposar 1/2 hora.\nMunteu les clares dels 3 ous, amb el pessic de sal, feu-les a punt de neu.\nAmb una espàtula, afegiu-les a la pasta, sense remenar-ho, feu moviments de baix a dalt, fins que estigui tot integrat.\nPeleu les pomes i els traieu el cor amb un buidador.\nTalleu-les a rodanxes no massa primes, enfarineu lleugerament, passeu-les per la pasta i fregiu-les en una paella fonda amb abundant oli calent.\nLes deixeu damunt de paper de cuina i les empolseu amb el sucre.\nPer enfarinar les rodanxes de poma, va molt be, posar la farina en una bossa de plàstic, introduir els talls a la bossa, pinçar-la i sacsejar, s'enfarinen totes per igual. Elimineu la farina sobrera.\nEls celíacs, podeu canviar la farina de blat per fècula de patata o per farina sense gluten. Vigileu que el llevat sigui sense gluten.\nbunyols celíacs fruita poma postre


Daniel Taroppio, psicòleg clínic, il·lustra la nostra manera de viure amb aquestes paraules: Conduïm el nostre cotxe per a arribar a casa. Ens banyem per a estar nets. Treballem per a guanyar diners. Mentrestant, pensant que arribarem a casa, que estarem nets o en el diners que guanyarem, ens perdem el senzill plaer quotidià de conduir un cotxe només per conduir-lo, gaudint d'una bona música, del sol, d'un paisatge o del senzill plaer del moviment. Ens perdem la delícia de banyar-nos només per banyar-nos, gaudint del contacte amb l'aigua, de les carícies de l'escuma, de les aromes de les essències i de l'ambient oníric dels llocs plens de vapor. De la mateixa manera ens perdem l'oportunitat de treballar en ple contacte amb els materials del nostre treball, amb la nostra creativitat o amb els nostres clients, companys o alumnes. Per a la majoria de les persones, tot el que passa en els seus treballs és un obstacle que cal superar per a arribar a l'anhelada meta d'acabar i anar-se’n. Però passa que en anar-se’n la meta passa a ser arribar a casa. En arribar a casa la meta passa a ser acabar de fer el menjar. En acabar-la la meta és menjar-se’l. En menjar-se’l la meta és rentar els plats (uf! rentar els plats.....) llavors la meta és acabar aviat per a anar-nos-en a descansar... però el més segur és que quan intentem relaxar-nos sorgeix la consciència que l’endemà cal tornar al treball, i tornem-hi que no ha estat res.\nAquest cercle viciós, amb aires de caricatura, d’una ment projectada permanentment cap a un altre temps i lloc, és el que, en la nostra societat hiperactiva, molts dels mortals vivim, dia rere dia, com una condemna sense final. La gran notícia és que sí que en té de final. Aquesta manera de fer no és més que una conducta adquirida, com a conseqüència de l’allau d’informació que arriba a través dels sentits, però que com a tota conducta és pot canviar. L’eina per canviar-la és la meditació. La meditació consisteix en l'habilitat natural i senzilla d'estar presents en els nostres petits actes quotidians, resolent l’angoixant acceleració de la nostra ment i l'enorme desgast que això ens produeix.\nLa ment quieta i desperta és la ment que ha resolt l’angoixa permanent que produeix viure comparant el que faig amb allò que podria estar fent; el que dic amb allò que hauria d’estar dient, el que tinc amb allò que m'agradaria tenir i el que sento amb allò que hauria de sentir. La meditació és, doncs, l’eina que ens permetrà, a nosaltres occidentals, recuperar el gaudi ple de cada instant de la nostra vida.


Multitudinari funeral per Joan Pau II a l'esplanada de la catedral de Madrid\nEls reis, Zapatero i altres membres de les institucions de l'Estat hi varen assistir\nRepresentants de tots els poders de l'Estat, encapçalats pels reis d'Espanya, Joan Carles i Sofia, assistiren ahir al funeral en memòria del papa Joan Pau II organitzat a l'esplanada de la catedral de l'Almudena per l'arxidiòcesi de Madrid, en col·laboració amb la Conferència Episcopal Espanyola.\nA més dels reis, que van acudir al costat dels prínceps Felip i Letícia; hi van ser el president del Govern, José Luis Rodríguez Zapatero; els presidents del Congrés i del Senat, Manuel Marín i Francisco Javier Rojo, respectivament; la presidenta del Tribunal Constitucional, María Emilia Casas; i el president del Consell general del Poder Judicial, Francisco José Hernando.\nEl funeral va començar a les 20.00 hores davant d'uns set mil fidels i capellans que van omplir la plaça de l'Armeria i els voltants de la catedral de l'Almudena. Molts dels capellans presents, segons fonts de l'Arxidiòcesi de Madrid, no van tenir l'oportunitat de desplaçar-se a Roma per retre el seu últim homenatge al difunt papa.\nEl cardenal arquebisbe de Madrid, Antonio María Rouco Varela, va presidir la missa i en la seva homilia va destacar la «commoció espiritual» que ha viscut l'Església amb motiu de la mort del pontífex. Rouco va repassar episodis destacats de la vida i la trajectòria espiritual de Joan Pau II, com el «terrible atemptat terrorista» que va patir el 1981.\nIgualment, va remarcar el seu «solemne testimoni» de la fe i es va fer ressò de les veus que ja aclamen Karol Wojtyla «com un sant». «És perquè han vist en el seu lliurament a l'Església i a la humanitat l'amor del bon pastor que, com Crist, ha donat la vida pel seu ramat», va subratllar.