Els empèdocles moderns – Friedrich Ernst Dorn (1898) i l’element 86 (Rn) – radó (niloctihexi, Noh) | Des de la Mediterrània\nPàgina d'inici › Ciència i Tecnologia › Els empèdocles moderns – Friedrich Ernst Dorn (1898) i l’element 86 (Rn) – radó (niloctihexi, Noh)\nEls empèdocles moderns – Friedrich Ernst Dorn (1898) i l’element 86 (Rn) – radó (niloctihexi, Noh)\nPosted on 24/09/2015 by didaclopez\nLa radiació és la transmissió d’energia a través de l’espai o d’un medi material. Les teories ondulatòries o corpusculars de les radiacions constituïen una manera de superar el problema de “l’acció a una distància”, és a dir de la interacció no-local d’objectes separats en l’espai. La teoria electromagnètica de James Clerk Maxwell, exemplificada en “A Treatise on Electricity and Magnetism” (1873) oferia una perspectiva unificadora de diversos processos “d’acció a distància” a través de la radiació electromagnètica. Fora d’aquesta unificació quedaven els fenòmens ondulatoris mecànics, com les ones acústiques o les ones sísmiques, els quals alhora serviren de base per entendre les ones electromagnètiques. Una línia de recerca sobre els fenòmens elèctrics era la qüestió de la ionització de gasos que, a banda de possibles aplicacions pràctiques, podria elucidar la base material d’aquests fenòmens. En el 1857, Heinrich Geissler dissenyà un tub de vidre en l’interior del qual es podia ionitzar una mostra gasosa amb una descàrrega elèctrica, amb la conseqüent emissió de llum. Aquests tubs foren perfeccionats, com vam veure, per William Crookes, particularment a partir del 1875. En el 1876, Eugen Goldstein va denomina “Kathodenstrahlen”, als raigs que s’emetien en els tubs de Crookes i que seguien una trajectòria perpendicular al càtode: els raigs eren detectables per la fluorescència que desencadenaven en diversos materials. Wilhem Röntgen, el 8 de novembre del 1895, amb experiments amb tubs de Crookes detectà “una nova mena de raigs”, molt penetrants, amb els quals era possible realitzar imatges, per exemple, dels ossos d’una mà viva. Els anomenats “raigs Röntgen” foren objecte d’una recerca intensa. No pocs investigadors sobre la matèria d’adonaven que algunes de les observacions de Röntgen ja les havien fet ells. En el 1896, Henri Becquerel interpretà que els raigs Röntgen (o raigs X, pels qui insistien en la incògnita de la seva natura) podien ésser producte de materials fosforescents. Becquerel emprava plaques fotogràfiques, cobertes amb una cartolina negra, damunt de la qual col•locava sals fosforescents. De tots els materials que assajà, tan sols les sals d’urani deixaven una marca en la placa fotogràfica. La relació entre aquests “raigs Becquerel” i els “raigs Röntgen” fou investigada, entre d’altres, pels Curie. Els materials que emetien “raigs Becquerel” (compostos d’urani, però també de tori) reberen el nom de “materials radioactius” i quedà clar que es tractava d’una mena de “radiació intrínseca”, independent de la llum incident. S’inaugurava la ciència de la radioactivitat. Nosaltres, per la nostra banda, arribem al nombre 86 de la nostra sèrie.\nUna de les autoradiografies d’Henri Becquerel. El nom de radiografia substitueix el de fotografia, en tant que encara que fa servir una placa fotogràfica, hom la manté tota l’estona a les fosques. La radiació que imprimeix la placa procedeix de dos monticles de sals d’urani, que són els que queden reflectits en la imatge (i d’ací el nom d’autoradiografia). En el segon monticle (el de sota) hom ha interposat una creu de Malta metàl•lica. El metall atura, si més no en part, els raigs Becquerel emesos per l’urani\nFriedrich Ernst Dorn i la descoberta del radó\nFriedrich Ernst Dorn va nàixer a Guttstadt (Ermland, Prússia Oriental) el 27 de juliol del 1848, fill del matrimoni format entre Johanna Wilhelmine Lottermoser i l’apotecari Adolf Hermann Dorn. En el 1857 anà a Königsberg per començar els estudis secundaris (Gymnasium), que completà en el 1865. Passà després a la Universitat de Königsberg, on seguí un currículum de matemàtiques, ciències naturals, filosofia i llengua francesa. Graduat en el 1869, superà el mateix any les oposicions a docent de Gymnasium. Va fer l’any de pràctiques al Gymnasium on ell mateix havia estudiat, i el 1871 passà a Berlín, com a professor ajudant (Hilfslehrer) del Königlichen Wilhemsgymnasium de Berlín. Compaginà aquesta posició amb una tesina de matemàtiques sobre la transformació de la integral el•líptica, que defensà reeixidament a Königsberg. El 1873, s’habilità com a professor de matemàtiques i física en la Universitat de Greifswald (Pomerània Occidental). En 1873, esdevingué professor extraordinari a la Universitat de Breslàvia (Silèsia). En el 1881 passà a l’Escola Tècnica Superior de Darmstadt (Hesse), com a professor ordinari. En el 1885 succeí Anton Oberbeck (1846-1900) en la plaça de professor de física experimental de la Universitat de Hälle. En el 1895 assumí la direcció de l’Institut de Física de la Universitat de Hälle.\nDorn s’interessà aviat per les recerques de Röntgen (1895) i Becquerel (1896) sobre nous tipus de radiacions. En el 1898 començà a estudiar les emissions gasoses radioactives de compostos d’urani, de tori i de radi. Aquests tres elements, juntament amb el poloni, eren els elements radioactius coneguts. Dorn sospitava d’un cinquè element, de caràcter gasós. Ernest Rutherford, en els seus estudis sobre el tori, havia trobat emissions radioactives que podien ésser explicades d’aquesta manera. En particular, calia explicar per què els compostos d’urani oferien una radiació constant, mentre que la d’òxid de tori “variava de la manera més capriciosa”. En el 1899, Pierre i Marie Curie havien remarcat que el gas emès pel radi era radioactiu, si més no, durant un mes. En el 1900, Dorn publicà un report (“Die von radioactiven Substanzen augesandte Emanation”) en la qual proposa ja l’existència d’un gas radioactiu o emanació radioactiva.\nErnest Rutherford (1900) proposà l’existència d’una substància radioactiva emesa per compostos de tori. Aquesta emanació ajudaria a explicar les observacions fetes per Robert B. Owens (1870-1940) sobre la radioactivitat del tori, bo i conservant la idea de la regularitat radioactiva dels diferents elements. Així doncs, a l’urani, el tori, el radi i el poloni, calia afegir aquesta nova substància radioactiva.\nRutherford simbolitzà “l’emanació del tori” com a “Th Em”. En conseqüència, “l’emanació del radi” descoberta pels Curie era simbolitzada “Ra Em”. En el 1899, André-Louis Debierne havia descrit l’actini (Ac), una substància radioactiva similar al rodi. En el 1903, el mateix Debierne comprovava que l’actini també generava una emanació, que fou simbolitzada com a “Ac Em”. Fritz Giesel, per la seva part, denominava “emani” a un altre element radioactiu i, també en 1903, descrigué una emanació gasosa de l’emani.\nEn el 1904, William Ramsay i J. Norman Collie estudiaren l’espectre de l’emanació de radi. Els resultats suggerien que es tractava d’un gas noble. Terminològicament, proposaven tres denominacions per a les “emanacions”: “exradio”, “exthorio” i “exactinio”. En el 1906, hom demostrà la identitat entre l’emani de Giesel i l’actini de Debierne i, en conseqüència de l’Ex Em i de l’Ex Ac.\nEspectre de l’emanació de radi obtingut per Ernest Rutherford en el 1908\nAparell dissenyat en el 1909 per Robert Whytlaw Gray i William Ramsay per a l’aïllament de l’emanació del radi. En total hom podia aconseguir mostres de 0,1 mm3 (M).\nEn el 1910, Robert Whytlaw Gray i William Ramsay aconseguiren aïllar l’exradio. Efectivament es tractava d’un gas noble i, com havia suposat, Ernest Rutherford, del gas noble corresponent al sisè període. Gray i Ramsay determinaren la densitat d’aquest gas, de la qual es deduïa un pes molecular de 220. Era el més dens entre els gasos elementals coneguts. Proposaren la denominació de “niton” i el símbol “Nt”. El nom de nitó el van prendre del llatí “nitens”, participi present del verb “nitere” (brillar, lluir, resplendir), en referència a la radioluminiscència exhibida per aquest gas. En el 1912, la Comissió Internacional de Pesos Atòmics adoptà l’estimació de Gray i Ramsay, i empra precisament la denominació de nitó (Nt). El símbol Nt tancava doncs el període 6, com a element 86, si bé encara quedaven alguns espais buits per cobrir en aquest període (el 61, el 72, el 75 i el 85).\nJa en el 1913, trobem instal•lacions que, sota el nom de “radiotorium”, oferien exposicions medicinals a emanacions radioactives.\nFriedrich Ernst Dorn continuà fent aportacions en el camp de la radioactivitat i en el dels cristalls líquids. Es va morir a Halle a 68 anys, el 16 de desembre del 1916.\nLa nomenclatura de nitó (Nt) no va acabar de prendre. Schmidt, en el 1918, utilitzava el nom de radó (radon) per a l’emanació del radi, i similarment toreó (thoreon) i actó (akton), per a les del tori i de l’actini. Perrin, en el 1919, parla de radeó, toreó i actineó. Adams, en el 1920, emprà radó, toró i actinó.\nEn el 1923, el Comitè Internacional per als Elements Químics i la Unió Internacional de Química Pura i Aplicada (IUPAC) aprovaren les denominacions i símbols de radó (Rn), toró (Tn) i actinó (An). S’entenia que els tres eren isòtops diferents del mateix element 86. El radó era l’isòtop 222, mentre que el toró era l’isòtop 220 i l’actinó el 219. El nom de nitó (Nt) caigué en desús. Més tard, segons el criteri d’un sol símbol per a cada element, hom fixà el símbol Rn i la denominació radó. Així el toró passà a ser, senzillament, el radó-220, i l’actinó el radó-219. Alhora, l’emanació de radi passava a ser coneguda com a radó-222. De totes formes, per evitar confusions, alguns autors s’estimaven més utilitzar el nom d’emanació i el símbol Em quan es referien a l’element general. Així, en 1965, A. V. Grosse encara parlava de l’element “emanació” per a l’element 86, alhora que el de “eka-emanació” per a l’element 118 (el gas noble hipotètic del setè període).\nEntre els anys 1940 i 1950, el radó fou emprat com a font de raigs X en radiografia industrial. L’aparició de fonts més barates i menys emissores de radiació alfa va fer que aquesta aplicació caigués en desús.\nEn els anys 1950 hom documentà l’acumulació del radó en atmosferes tancades, explicable per la seva elevada densitat, que fa més difícil d’escampar-lo per ventilació. En mines, el radó contribueix a un contingut elevat de radioactivitat de l’aire (de fins a 1 MBq•m-3). Això explicaria la “mala metallorum” de la qual parla Paracels en el 1530. Agricola s’hi refereix també com a “Bergsucht”, i recomanava una bona ventilació en les mines per evitar-la. En el 1879, Herting i Hesse havien relacionat aquesta “Bergsucht” amb el càncer de pulmó, prevalent en mines com les de Scheneeberg (Alemanya). En les mines d’urani de Joachimsthal (Bohèmia), durant la Segona Guerra Mundial, es feren estudis sobre l’impacte dels nivells de radó en la salut dels miners.\nFields et al. (1962) prepararen el primer compost conegut de radó, el fluorur.\nLa missió Apollo 15, que visità la Lluna a final de juliol i començament d’agost del 1971, detectà mentre sobrevolava el cràter d’Aristarc, a uns 110 km damunt de la superfície, un augment dels nivells de partícules alfa, que fou atribuït a la presència de radó-222. En 1999, la Lunar Prospector resseguí realitzà un mapa de les emissions de partícules alfa de la superfície lunar.\nEn el 1971, tan sols després de dècades de reivindicacions, s’establiren en les mines d’urani dels Estats Units mesures per limitar l’impacte del radó en la salut dels miners.\nA partir dels anys 1970, hom va fer estudis sobre la presència de radó en l’àmbit domèstic, les seves fonts, distribució, impacte sobre la salut i formes de prevenir-lo. En el 1984, en un control rutinari en una central nuclear de Pennsylvania, hom detectà en un operari, Stanley Watras, contaminació radioactiva, però la font no era pas a la central, sinó a la seva pròpia llar. J. M. Samet (1992) revisà l’impacte dels nivells de radó en ambients tancats en l’epidemiologia del càncer de pulmó.\nUn kit comercial de radó, de 1988\nMalgrat la mala premsa del radó, en les darreres dècades del segle XX tornaren a obrir-se instal•lacions que oferien exposicions a radó, com les “health mines” de Basin (Montana) i d’altres “radon spas” guanyaren popularitat.\nEl radó: isòtops i abundància\nCom a massa atòmica estàndard del radó s’empra la de 222 uma, corresponent a 222Rn, l’isòtop més abundant i de més llarga semivida (4 dies). Un llistat dels isòtops coneguts fa:\n– radó-195 (195Rn; 195,00544 uma). Nucli format per 86 protons i 109 neutrons. És un isòtop molt inestable, amb una semivida de 0,006 s. Posseeix un estat metastable (195mRn) a 50 keV, que té una semivida de 0,006 s.\n– radó-196 (196Rn; 196,002115 uma). Nucli format per 86 protons i 110 neutrons. És un isòtop molt inestable, amb una semivida de 0,0047 s. Decau normalment a poloni-192 (amb emissió d’un nucli d’heli-4) o, rarament, a àstat-196 (amb emissió d’un positró).\n– radó-197 (197Rn; 197,00158 uma). Nucli format per 86 protons i 111 neutrons. És un isòtop molt inestable, amb una semivida de 0,066 s. Decau normalment a poloni-193 (amb emissió d’un nucli d’heli-4) o, rarament, a àstat-197 (amb emissió d’un positró). Posseeix un estat metastable (197mRn) a 200 keV, que té una semivida de 0,021 s, i que decau a poloni-193 o, rarament, a àstat-197.\n– radó-198 (198Rn; 197,998679 uma). Nucli format per 86 protons i 112 neutrons. És un isòtop molt inestable, amb una semivida de 0,065 s. Decau normalment (99%) a poloni-194 (amb emissió d’un nucli d’heli-4) o, alternativament (1%), a àstat-198 (amb emissió d’un positró).\n– radó-199 (199Rn; 198,99837 uma). Nucli format per 86 protons i 113 neutrons. És un isòtop molt inestable, amb una semivida de 0,62 s. Decau majoritàriament (94%) a poloni-195 (amb emissió d’un nucli d’heli-4) o, alternativament (6%), a àstat-199 (amb emissió d’un positró). Posseeix un estat metastable (199mRn) a 180 keV, que té una semivida de 0,32 s, i que decau a poloni-195 (97%) o a àstat-199 (3%).\n– radó-200 (200Rn; 199,995699 uma). Nucli format per 86 protons i 114 neutrons. És un isòtop molt inestable, amb una semivida de 0,96 s. Decau normalment (98%) a poloni-196 (amb emissió d’un nucli d’heli-4) o, alternativament (2%), a àstat-200 (amb emissió d’un positró).\n– radó-201 (201Rn; 200,99563 uma). Nucli format per 86 protons i 115 neutrons. És un isòtop inestable, amb una semivida de 7 s. Decau majoritàriament (80%) a poloni-197 (amb emissió d’un nucli d’heli-4) o, alternativament (20%), a àstat-201 (amb emissió d’un positró). Posseeix un estat metastable (201mRn) a 280 keV, que té una semivida de 3,8 s, i que decau a l’estat basal (<1%) o, directament, a poloni-197 (90%) o a àstat-201 (10%).\n– radó-202 (202Rn; 201,993263 uma). Nucli format per 86 protons i 116 neutrons. És un isòtop inestable, amb una semivida de 9,94 s. Decau majoritàriament (85%) a poloni-198 (amb emissió d’un nucli d’heli-4) o, alternativament (15%), a àstat-202 (amb emissió d’un positró).\n– radó-203 (203Rn; 202,993387 uma). Nucli format per 86 protons i 117 neutrons. És un isòtop inestable, amb una semivida de 44,2 s. Decau majoritàriament (66%) a poloni-199 (amb emissió d’un nucli d’heli-4) o, alternativament (34%), a àstat-203 (amb emissió d’un positró). Posseeix un estat metastable (203mRn) a 363 keV, que té una semivida de 26,7 s, i que decau bé a poloni-199 (80%) o a àstat-203 (20%).\n– radó-204 (204Rn; 203,991429 uma). Nucli format per 86 protons i 118 neutrons. És un isòtop inestable, amb una semivida de 70,2 s. Decau majoritàriament (77%) a àstat-205 (amb emissió d’un positró) o, alternativament (23%), a poloni-201 (amb emissió d’un nucli d’heli-4).\n– radó-205 (205Rn; 204,99172 uma). Nucli format per 86 protons i 119 neutrons. És un isòtop inestable, amb una semivida de 170 s. Decau majoritàriament (77%) a àstat-205 (amb emissió d’un positró) o, alternativament (23%), a poloni-201 (amb emissió d’un nucli d’heli-4).\n– radó-206 (206Rn; 205,990214 uma). Nucli format per 86 protons i 120 neutrons. És un isòtop inestable, amb una semivida de 340 s (6 minuts). Decau bé a poloni-202 (62%; amb emissió d’un nucli d’heli-4) o bé a àstat-206 (38%; amb emissió d’un positró).\n– radó-207 (207Rn; 206,990734 uma). Nucli format per 86 protons i 121 neutrons. És un isòtop inestable, amb una semivida de 555 s (9 minuts). Decau majoritàriament (79%) a àstat-207 (amb emissió d’un positró) o, alternativament (21%), a poloni-203 (amb emissió d’un nucli d’heli-4). Posseeix un estat metastable (207mRn) a 899,0 keV, que té una semivida de 1,81•10-4 s.\n– radó-208 (208Rn; 207,989642 uma). Nucli format per 86 protons i 122 neutrons. És un isòtop inestable, amb una semivida de 1461 s (24 minuts). Decau bé a poloni-204 (62%; amb emissió d’un nucli d’heli-4) o bé a àstat-208 (38%; amb emissió d’un positró).\n– radó-209 (209Rn; 208,990415 uma). Nucli format per 86 protons i 123 neutrons. És un isòtop inestable, amb una semivida de 1710 s (29 minuts). Decau majoritàriament (83%) a àstat-209 (amb emissió d’un positró) o, alternativament (17%), a poloni-205 (amb emissió d’un nucli d’heli-4). Posseeix dos estats metastables, un a 1173,98 keV (209m1Rn; que té una semivida de 1,34•10-5 s) i un altre a 3636,78 keV (209m2Rn; que té una semivida de 3•10-6 s).\n– radó-210 (210Rn; 209,989696 uma). Nucli format per 86 protons i 124 neutrons. És un isòtop inestable, amb una semivida de 8600 s (2 hores). Decau normalment (96%) a poloni-206 (amb emissió d’un nucli d’heli-4) o, alternativament (4%), a àstat-210 (amb emissió d’un positró). Posseeix tres estats metastables, un a 1690 keV (210m1Rn; que té una semivida de 6,44•10-7 s), a 3837 keV (210m2Rn; que té una semivida de 1,06•10-6 s) i a 6493 keV (210m3Rn; que té una semivida de 1,04•10-6 s).\n– radó-211 (211Rn; 210,990601 uma). Nucli format per 86 protons i 125 neutrons. És un isòtop inestable, amb una semivida de 5,26•104 s (15 hores). Decau majoritàriament (72,6%) a poloni-207 (amb emissió d’un nucli d’heli-4) o, alternativament (27,4%), a àstat-211 (amb emissió d’un positró).\n– radó-212 (212Rn; 211,990704 uma). Nucli format per 86 protons i 126 neutrons. És un isòtop inestable, amb una semivida de 1434 s (24 minuts). Decau normalment a poloni-208 (amb emissió d’un nucli d’heli-4) o, rarament, a poloni-212 (amb emissió de dos positrons).\n– radó-213 (213Rn; 212,993883 uma). Nucli format per 86 protons i 127 neutrons. És un isòtop molt inestable, amb una semivida de 0,0195 s. Decau a poloni-209, amb emissió d’un nucli d’heli-4.\n– radó-214 (214Rn; 213m,995363 uma). Nucli format per 86 protons i 128 neutrons. És un isòtop molt inestable, amb una semivida de 2,7•10-7 s. Decau normalment a poloni-210 (amb emissió d’un nucli d’heli-4) o, rarament, a poloni-214 (amb emissió de dos positrons). Posseeix un estat metastable (214mRn) a 4595,4 keV, que té una semivida de 2,45•10-7 s.\n– radó-215 (215Rn; 214,998745 uma). Nucli format per 86 protons i 129 neutrons. És un isòtop molt inestable, amb una semivida de 2,3•10-6 s. Decau a poloni-211 (amb emissió d’un nucli d’heli-4).\n– radó-216 (216Rn; 216,000274 uma). Nucli format per 86 protons i 130 neutrons. És un isòtop molt inestable, amb una semivida de 4,5•10-5 s. Decau a poloni-212, amb emissió d’un nucli d’heli-4.\n– radó-217 (217Rn; 217,003928 uma). Nucli format per 86 protons i 131 neutrons. És un isòtop molt inestable, amb una semivida de 5,4•10-4 s. Decau a poloni-213, amb emissió d’un nucli d’heli-4. És un dels productes intermedis de la desintegració del neptuni-237.\n– radó-218 (218Rn; 218,0056013 uma). Nucli format per 86 protons i 132 neutrons. És un isòtop molt inestable, amb una semivida de 0,035 s. Decau a poloni-214, amb emissió d’un nucli d’heli-4. És present a la natura en forma de traça, com a producte intermedi de la desintegració d’urani-238 i isòtop fill de l’àstat-218.\n– radó-219 (219Rn; 219,0094802 uma). Nucli format per 86 protons i 133 neutrons. És un isòtop inestable, amb una semivida de 3,96 s. Decau a poloni-215, amb emissió d’un nucli d’heli-4. És present a la natura en forma de traça, com a producte intermedi de la desintegració d’urani-235 i isòtop fill del radi-223. Fou descobert originàriament com a emanació de l’actini i rep també el nom d’actinó.\n– radó-220 (220Rn; 220,0113940 uma). Nucli format per 86 protons i 134 neutrons. És un isòtop inestable, amb una semivida de 55,6 s. Decau normalment a poloni-216 (amb emissió d’un nucli d’heli-4) o, rarament, a radi-220 (amb emissió de dos electrons). És present a la natura en forma de traça, com a producte intermedi de la desintegració de tori-232 i isòtop fill del radi-224. Fou descobert originàriament com a emanació del tori i rep també el nom de toró.\n– radó-221 (221Rn; 221,015537 uma). Nucli format per 86 protons i 135 neutrons. És un isòtop inestable, amb una semivida de 1540 s (26 minuts). Decau majoritàriament (78%) a franci-221 (amb emissió d’un electró) o, alternativament (22%), a poloni-217 (amb emissió d’un nucli d’heli-4).\n– radó-222 (222Rn; 222,017577 uma). Nucli format per 86 protons i 136 neutrons. És un isòtop inestable, amb una semivida de 3,3035•105 s (4 dies). Decau a poloni-218, amb emissió d’un nucli d’heli-4. És present a la natura en forma de traça, com a producte intermedi de la desintegració d’urani-238. És el radó per antonomàsia, en tant que emanació del radi (és isòtop fill del radi-226).\n– radó-223 (223Rn; 223,02179 uma). Nucli format per 86 protons i 137 neutrons. És un isòtop inestable, amb una semivida de 1460 s (24 minuts). Decau a franci-223, amb emissió d’un electró.\n– radó-224 (224Rn; 224,02409 uma). Nucli format per 86 protons i 138 neutrons. És un isòtop inestable, amb una semivida de 6420 s (107 minuts). Decau a franci-224, amb emissió d’un electró.\n– radó-225 (225Rn; 225,02844 uma). Nucli format per 86 protons i 139 neutrons. És un isòtop inestable, amb una semivida de 280 s (5 minuts). Decau a franci-225, amb emissió d’un electró.\n– radó-226 (226Rn; 226,03089 uma). Nucli format per 86 protons i 140 neutrons. És un isòtop inestable, amb una semivida de 440 s (7 minuts). Decau a franci-226, amb emissió d’un electró.\n– radó-227 (227Rn; 227,03541 uma). Nucli format per 86 protons i 141 neutrons. És un isòtop inestable, amb una semivida de 20,8 s. Decau franci-227, amb emissió d’un electró.\n– radó-228 (228Rn; 228,03799 uma). Nucli format per 86 protons i 142 neutrons. És un isòtop inestable, amb una semivida de 65 s. Decau a franci-228, amb emissió d’un electró.\n– radó-229 (229Rn; 229,0426536 uma). Nucli format per 86 protons i 143 neutrons. És un isòtop inestable, amb una semivida de 12 s.\nL’atom neutre de radó conté 86 electrons, amb una configuració basal d’escorça de 1s22s22p63s23p63d104s24p64d104f145s25p65d106s26p6. D’aquesta manera, és l’element del període 6 del grup 18 (els gasos nobles), dins del bloc p. És comptat entre els elements naturals radioactius. L’estat d’oxidació habitual és 0, per bé que també el podem trobar amb +2 i +6. El radi de Van der Waals és de 2,20•10-10 m.\nEspectre visible del radó\nEn condicions estàndards de pressió i de temperatura, el radó es presenta com un gas monoatòmic incolor, inodor i insípid. En tubs de descàrrega, pot lluir ocasionalment de color verd o vermell. La densitat en condicions estàndards és de 9,73 kg•m-3.\nEn condicions estàndards de pressió, el radó liqua a 211,5 K. En el punt de fusió, el radó líquid té una densitat de 4400 kg•m-3.\nEn condicions estàndards de pressió, el radó solidifica a 202 K. El radó sòlid segueix una estructura cúbica centrada en les cares. Emet una brillant radioluminiscència, primer groga i, a temperatures més baixes, taronja-vermella.\nEl gas radó és poc soluble en aigua, però ho és més que els altres gasos nobles. Com els altres gasos nobles, és més soluble en líquids orgànics.\nEnergia de primera ionització de cada element. El radó forma un pic entre els elements del sisè període, si bé inferior al dels gasos nobles precedents, i no gaire superior al del mercuri\nEncara que no tant com els altres gasos nobles, el radó és generalment inert (amb una energia primera d’ionització de 1037 KJ/mol). Entre els compostos de radó podem citar:\n– fluorurs: RnF2 (sòlid volàtil), RnF4, RnF6.\n– òxids: RnO3.\nL’abundància atòmica del radó en l’univers és condicionada pels processos nucleogènics en supernoves, per les semivides dels seus isòtops i, molt particularment, per les rutes de desintegració d’urani i de tori.\nRuta de desintegració de l’urani-238 (sèries 4n+2)\nLa presència del radó en la Terra és radiogènica, derivada de la desintegració d’isòtops d’urani, tori i, en menor grau, neptuni. La taxa de producció de 222Rn i 220Rn són similars, però com que la semivida del 222Rn és aquest l’isòtop més abundant en els ambients terrestres. El 222Rn resulta directament de la desintegració de 226Ra i, és per tant, funció de la distribució en l’escorça d’aquest isòtop.\nEn els oceans, la concentració típica de radó és de 0,6 fg•m-3. En aigües continentals, segons el context geològic, podem trobar fonts que emeten radó degut a la seva riquesa en radi. Hom parla d’aigua mineral “radònica” per a concentracions superiors a 75 kBq•m-3. L’aigua de Lurisa (Piemont) arriba a nivells de 4000 kBq”m-3.\nNivells de radioactivitat en l’aire (Bq/m3) segons la distància a una mina d’urani. La línia gruixuda mostra un model estàndard, i la línia fina mesures fetes en una mina del nord de Saskatchewan, amb mínims i màxims. Els nivells es corresponen a la concentració en l’aire de radó-222\nCom a element atmòfil que és, les majors concentracions de radó tenen lloc en l’atmosfera. El radó és un gas dens, amb un pes específic vuit vegades superior al de l’aire. Això i el seu caràcter astàtic, condicionen una distribució heterogènia. La concentració atmosfèrica mitjana és de l’ordre de 6•10-20, és a dir un 150 àtoms de 222Rn per cm3. El contingut total en cada moment de radó en l’atmosfera és de l’ordre d’unes desenes de grams.\nValors de deposició mensual de plom-210, mesurat en Bq•m-2, en una localitat del Japó. Aquests valors i les seves oscil•lacions depenen en bona mesura de les oscil•lacions interanuals en la concentració atmosfèrica de radó, encara que també hi influeixen factors meteorològics\nEl radó atmosfèric procedeix fonamentalment de les capes més superficials (-2, de la qual el 226Ra genera 222Rn amb una taxa global anual de 90 TBq. La concentració de 226Ra és molt variable, i és força superior en minerals d’urani, roques de fosfats, pissarres, granits, gneis, esquists, etc., i encara notable en pedres calcàries. Així, els valors atmosfèrics en superfícies continentals (1-100 Bq•m-3) són superiors als valors atmosfèrics de la superfície oceànica (0,1 Bq•m-3). És en atmosferes semitancades (coves, mines, però també habitatges) on pot pujar més (20-2000 Bq•m-3).\nL’exposició típica en l’aire domèstic és de 100 Bq•m-3. El radó-222 hi entra a través del sòl, encara que també cal considerar l’aportació de l’aigua corrent. Esquerdes en els fonaments poden afavorir aquestes entrades.\nLa presència de radó en algunes bosses de petroli i gas natural ha de ser tinguda en compte en l’explotació d’aquests recursos, ja que els seus isòtops fills poden deposar-se en oleoductes i tornar-los radioactius.\nEl radó no és bioelement per a cap organisme. És present a la biosfera de manera passiva. L’ús de fertilitzants d’origen mineral poden suposar una aportació de 222Rn a cultius, que trobarem finalment en forma de la seva progènie. Aquesta és la raó dels nivells de poloni-210 que hom detecta en les plantes de tabac i en els seus derivats.\nA nivell industrial, el radó apareix com a subproducte del processament de minerals uranífers. Quan aquests minerals són transferits a solucions de l’1% d’HCl o HBr, s’extreu una barreja de gasos, que es purificada sota coure a 990 K (per eliminar H2 i O2) i a través de KOH i P2O5 (que absorbeixen àcid). El radó és condensat amb nitrogen líquid i finalment purificat per sublimació. El preu d’un mil•lilitre de solució de radi (15 μg de 222Rn) és de l’ordre de 6.000 $, utilitzada especialment per a la calibració d’instruments de mesura de radó. També es pot aconseguir radó a partir de solucions de radi-226, que en genera amb una taxa diària de 1 mm3/gram de radi, equivalent a 50 Bq.\nHom ha pensat en l’ús de 222Rn en preparats antitumorals, per exemple en complexos radó-ful•lerè, que s’associessin a substàncies (p.ex. anticossos) que permetessin l’alliberament de radó contra cèl•lules cancerígenes.\nEl radó és utilitzat com a gas traçador en protocols de ciències de l’atmosfera i en hidrologia. La presència de radó en corrents d’aigua és indicativa de l’alimentació d’aquests corrents amb aigües subterrànies. La concentració de radó en el sòl pot ajudar a la identificació de falles subterrànies i en la recerca de gradients geotèrmics. Alguns vulcanòlegs s’han interessat en la detecció de radó com a instrument en la predicció a curt termini de terratrèmols.\nL’impacte del radó en la salut humana\nJa vam veure en parlar del poloni, com els seus isòtops (particularment, 214Po i 218Po), explicaven els efectes deleteris en la salut del radó-222. Hom considera que els nivells de radó són una de les causes principals no-tabàquiques del càncer de pulmó. Menys clars són els lligams entre el radó i altres tipus de càncer, com la leucèmia limfocítica crònica. El radó-222 és classificat com a carcinogènic en humans, per bé que és la seva progènie la responsable d’aquest efecte. La progènia del 222Rn la formen 218Po, 214Pb, 214Bi, 214Po, 210Pb, 210Bi i 210Po, amb 206Pb com a producte final estable. La progènie del radó-222 s’acumula en la pols. El 210Pb i 210Po són els productes de més llarga semivida, i poden perdurar durant dècades, fins i tot després d’haver cessat l’aportació de radó.\nLes concentracions de radó solen expressar-se en Bq•m-3. Un becquerel es defineix com l’activitat d’una quantitat de material radioactiu en la qual es desintegra un nucli per segon, de manera que el becquerel, com l’hertz, és reduïble a s-1. 1 Bq•m-3 és per exemple el nivell atmosfèric de radó en els litorals oceànics. La concentració mitjana en l’aire continental obert de 39 Bq•m-3, mentre que en l’àmbit domèstic és de 100 Bq•m-3. Com a nivell d’actuació, la majoria de països xifren valors entre 200 i 400 Bq•m-3. Els nivells màxims permesos en mines d’urani se situen en 1200 Bq•m-3. En mines d’urani sense ventilació hom ha arribar a mesura 1 MBq•m-3. Una atmosfera pura de radó (100%) en condicions estàndards de pressió i temperatura equivaldria a 5,54•1019 Bq•m-3.\nEl context geològic juga un paper rellevant en els novells domèstics de radó. Les formacions granítiques, i els sòls que en deriven, són la causa de les elevades concentracions de radó en Iowa. Per fer-hi front, a Iowa City s’han aprovat requeriments específics per a la construcció de nous habitatges, que minimitzin l’entrada de radó procedent del sòl.\nUna cèl•lula de Lucas casolana. La cèl•lula de Lucas inclou una entrada per a la mostra d’aire, que es fa passar per un filtre. L’interior de la cambra es revesteix amb sulfur de zinc activat amb argent (ZnS(Ag)), que en contacte amb nuclis d’heli-4 (partícules alfa) emet luminiscència, que és recollida per un fotomultiplicador que enviarà els senyals a un comptador.\nAls Estats Units, l’EPA recomana que tots els habitatges passin tests de radó, molt sovint fets per inspectors d’habitatge. Poden emprar-se comptadors de escintil•lació com la cèl•lula de Lucas. Més que la complicació tècnica dels tests, cal tindre present la dificultat de prendre mostres representatives de l’habitatge, ja que les concentracions de radó poden variar força en l’espai i el temps.\nHom calcula que als Estats Units, són 21.000 les morts anuals per càncer de pulmó induïts per radó. N’hi hauria prou amb 150 Bq•m-3 per augmentar en un 50% el risc de desenvolupar càncer de pulmó. Sembla que existeix un efecte sinèrgic pel que fa al càncer de pulmó entre els nivells domèstics de radó i el tabaquisme.\nLes mesures de mitigació del radó són diverses:\n– identificar i bloquejar les fonts d’entrada.\n– millorar la ventilació de l’edifici, incloent-hi la ventilació del subsòl.\n– instal•lar un sistema de succió de radó en els soterranis, que disminueix el flux cap a dormitoris i sales d’estar.\n‹ SOCIETAT CIVIL CATALANA I MÉS POR\nUNA MISSA I LA UNITAT D’ESPANYA ›


Campoy (PP): “Hem recuperat part del vot que vam perdre el 28-A” | Ràdio Calella Televisió\nA Calella, el PP també ha superat el 10-N millorant els resultats de les generals del mes d’abril, en una tendència que s’ha produït a nivell català i espanyol. Aquí ha obtingut el 6,34% dels vots, 128 més que a les últimes generals. El president local dels populars també s’ha referit a la possibilitat de tancar un gran acord d’estat amb els socialistes, que han estat els guanyadors de les eleccions, per acabar amb la situació de bloqueig. Ha dit que ho veu difícil però no impossible.\nEl president del Partit Popular a Calella, Miquel Campoy, ha celebrat la recuperació del vot que van perdre el 28 A. Ho atribueix a la davalla històrica de Cs.\nHem recuperat una part del vot que vam perdre el 28 d’abril, que va anar a Ciutadans i ara ha tornat al PP. Alguns van anar a Cs i d’altres també a VOX, que ara han tornat a nosaltres.\nPer Campoy, el PP ha tret uns resultats que “no són del tot dolents” però que no arriben a les expectatives que s’havien fixat.\nPreguntat per la possibilitat que PSOE i PP pactin per facilitar la investidura de la força guanyadora de les eleccions i per formar govern, el líder dels populars calellencs no ho descarta.\nJo veig difícil que hi hagi un pacte de govern com a tal. Una possibilitat que hi hauria és que el Partit Popular donés suport a la investidura, i a temes determinats al PSOE. Però tot això són conjectures més, ara mateix és molt difícil saber què passarà.\nA l’Estat, el PP es manté com a segona força al Congrés dels Diputats, sumant 22 escons més que a l’abril fins als 88. A Catalunya, són el cinquè partit més votat, amb el 7.43% dels suports; relegant a Cs en la sisena posició.\nSegüent Pere Tarrés (PSC): “Els ciutadans mantenen la seva confiança en els socialistes. I tornen a apostar per l’únic partit que vetlla per la millora de la convivència i del benestar social”\nAnterior Xavier Nogués (CUP): “Els 526 vots de Vox a Calella no ens han deixat celebrar-ho”\nEl jutjat número 13 de Barcelona processa Saül Gordillo per un delicte de desobediència\nUn alumne de Direcció de Cuina del Bisbe Sivilla ha quedat tercer a les olimpíades estatals d’FP


Restaurants Tàrrega ofereix el darrer servei per Sant Joan coincidint amb la fi del confinament - Tàrrega Televisió\nLa revetlla de Sant Joan serà l’últim servei de menjar a domicili que oferirà Restaurants Tàrrega després de 400 comandes realitzades durant el confinament per la pandèmia del coronavirus. El pròxim 25 de juny comença la nova etapa de represa on ja s’hauran eliminat la majoria de restriccions que havien afectat al sector de la restauració els últims 3 mesos i permetran un retorn a una certa normalitat.\nAixí, des de Restaurants Tàrrega s’anima a omplir terrasses i restaurants per poder ajudar el sector i es fa un balanç molt positiu del servei per haver pogut aportar el seu gra d’arena amb la reactivació dels petits establiments locals. La plataforma on-line va néixer amb l’objectiu de fomentar els restaurants targarins en un moment delicat per les limitacions al sector i facilitar al client una eina en línia per fer tornar-los a gaudir. El balanç ha estat molt positiu amb un total de 400 comandes realitzades de 7 establiments diferents, 1960 plats servits, 16 localitats on s’ha ofert el servei i 5 persones contractades. Tanmateix, des de Restaurants Tàrrega s’ha posat a disposició dels restaurants per si en un futur s’ha de reactivar el servei de repartiment a domicili per tornar a emprendre la iniciativa.\nLes comandes pel sopar de la revetlla de Sant Joan es poden fer a www.restaurantstarrega.cat fins al mateix dimarts 23 de juny a les 15h de la tarda i el servei només s’oferirà a Tàrrega per poder complir amb tota la demanda. Els restaurants que formen part de la plataforma on-line (Artapa, La Cava, D’Tapes, El Pati, Tastimotant i Nostalgics) han proposat diferents menús especials per poder gaudir de Sant Joan amb la família i amics.


Més ètica o més control? | Catalunya Religió\nMés ètica o més control?\nPer Catalunya Religió. Mar, 22/04/2014\nCom que la inflació només ens preocupa en la seva dimensió econòmica, ens hem tornat insensibles a la inflació verbal.\nI em sembla que només la inflació verbal pot explicar la profusió amb què les paraules ètica o moral apareixen en els discursos i les declaracions, profusió que sovint revela una incontinència verbal digna de millor causa. Ja se sap: sempre que algú se sent impotent o indignat davant d'una cosa que no li agrada o que, senzillament, rebutja, apel·la patèticament a una suposada pèrdua d'ètica i/o valors. "Això (el que sigui) no passaria si la gent (o els "x"...) tingués més ètica".\nLa raó per la que tanta gent diu que està convençuda que l'ètica pot sortir airosa allà on la legislació, la política, la gestió, els costums o l'educació han fracassat, escapa a les meves capacitats de comprensió. La meva credulitat és força limitada com per acceptar que la pobra ètica podrà arribar allà on les altres no arriben. Francament: no entenc com podrem resoldre millor els problemes de legislació, de política, de gestió, de costums o d'educació parlant d'ètica o apel·lant a ella. Entre altres raons perquè això suposa que ja les hem plantejat autosuficientment sense cap consideració ètica, que és el que volem afegir després. I, la veritat, si l'ètica no hi és present conceptualment d'entrada ja no hi serà mai. Altrament dit, no entenc quin sentit té un enfocament que quan parla -per posar un exemple- de gestió no parla d'ètica, i que quan parla d'ètica no parla de gestió.\nA vegades penso que la caiguda de les grans ideologies ens han deixat com a herència la nostàlgia d'un món ben ordenat (per bé que un món ben ordenat només sigui una fantasia ben ordenada). Perquè, en el dia a dia, la manca de creences compartides ens ha deixat davant l'evidència de criteris de decisió dispars, el principal argument dels quals sovint és la facticitat del seu poder per imposar-se com a tals. Davant d'aquesta dispersió incontrolable, la incontinència ètica insisteix a proclamar que la manca de cohesió social, determinats excessos massa sagnants i la recuperació de la salut cívica se superarien amb unes bones injeccions d'ètica. Però no diu com ni per què. Probablement perquè no ho sap.\nEn definitiva, sovint s'apel·la de manera lamentable a l'ètica amb un to plorós d'últim recurs: si ella no pot, és que ja no hi ha res a fer. Resulta simptomàtic que per a molta gent parlar d'ètica sigui únicament parlar d'allò que no hauria d'esdevenir-se o assenyalar amb el dit allò que es rebutja (tot en nom de valors incontrovertibles i si pot ser genèrics -o universals?-, no caldria sinó). Es parla d'ètica sense altra preocupació que la d'evitar conductes; des del desig de no veure el que estem veient. Ara que s'està reiniciant la moda dels codis de conducta, no és ociós recordar que molt sovint aquests s'orienten precisament a regular els comportaments no acceptats pel grup... o per l'autoritat (in)competent. Una ètica bàsicament negativa, per tant, com a formulació explícita del que no cal fer; no com a expressió positiva de com volem viure.\nCuriosament, la incontinència ètica gairebé sempre es mostra incapaç d'afirmar res... concret, és clar: les generalitats són la seva especialitat. Només sap acusar, censurar i negar. Exigeix eliminar determinades pràctiques, però és incapaç de mostrar -i de vegades fins i tot d' enunciar- quina forma de vida vol realitzar (i, quan ho fa, sol oblidar plantejar quines són les condicions de viabilitat del que vol). I potser seria bo recordar que només des del compromís joiós amb l’irrenunciable es desvetlla el que és realment intolerable. Però un compromís que no confon l’irrenunciable amb un discurs que només es nodreix del seu propi desig, perquè només des de la realització d'allò que volem promoure s'aclareix allò que volem evitar.\nPer això, tan sovint, certs especialistes en ètica són incapaços d'indicar una sola pràctica, institució, procediment o manera de procedir que resolgui el que va malament. Perquè la seva especialitat és dir que tot va malament o que res va prou bé, i apel·lar emfàticament al que hauria de ser, que del que és ja se n'ocuparan els pobres legisladors, polítics, gestors i educadors que tenen la responsabilitat d'aplicar (paraula màgica en el discurs ètic jerarquitzant) aquells principis tan generals i d'impossible rebuig, en l'enunciat dels quals comença i acaba la responsabilitat de cert discurs ètic, la vocació de fons del qual no són els principis universals sinó ser el principal protagonista del judici universal.\nQuan els incontinents insisteixen en el seu lúgubre discurs (la radical exigencia del qual sovint consisteix en la pràctica en poca cosa més que en dir que tot va malament), hom es pregunta si, en definitiva, en l'horitzó del seu desig es dibuixen unes persones més lliures o més adaptades. Si el que troben a faltar és més ètica o més control.


Quina és la teva planta fotovoltaica?\nTIPUS DE PLANTES FOTOVOLTAIQUES\nL’energia solar fotovoltaica és una font d’energia renovable i neta, la qual utilitza la radiació solar per a produir electricitat.\nPerò sabem quin és el procés de transformació pel qual obtenim aquesta energia? Doncs d'una manera molt senzilla seria el següent: Primerament, els panells solars capten els rajos i transformen la llum (fotons) en energia elèctrica (electrons). A partir d'aquí, els inversors converteixen el corrent elèctric continu que produeixen els panells, en corrent altern que serà apta pel consum.\nLa transformació d'energia té lloc gràcies a plaques solars i aquestes conformen el que es coneix com a plantes fotovoltaiques, de les quals podem trobar-ne de 3 tipus:\nGenerador amb autoconsum.\nQuina diferència hi ha entre les plantes fotovoltaiques?\n1. Central fotovoltaica\nÉs una indústria.\nEstà connectada a la xarxa.\nTota l'energia que produeix, es volca a la xarxa.\n2. Generador amb autoconsum\nParticulars o indústria.\nL'energia que genera es consumeix pel mateix productor.\nSi hi ha un excedent d'energia, es volca a la xarxa.\nSi hi ha una falta d'energia, es pot estirar de la xarxa.\nUbicada en llocs remots o en explotacions agrícoles.\nNo està connectada a la xarxa.\nL'energia produïda és per autoconsum.\nUtilitzen bateries per emmagatzemar l'energia que no s'ha consumit per quan no hi hagi Sol.\nTotes aquestes plantes consten de 3 elements bàsics els quals ajudaran a fer la transformació:\nPanells fotovoltaics. Encarregats de captar la radiació del sol i transformen la llum (fotons) en energia elèctrica (electrons).\nInversors. Converteixen el corrent elèctric que produeixen els panells (continu) en corrent apte pel consum (altern).\nTransformadors. Són els encarregats d’elevar el corrent altern generat pels inversors (380-800V) a mitja tensió (fins a 36 kV).\nA més a més, però, en el cas de les aïllades hi ha 2 elements addicionals necessaris:\nBateries. Són les encarregades d’emmagatzemar l’energia produïda pels panells i que no s’ha demanat pel consum fins a l’instant que sigui necessari.\nReguladors. Protegeixen la bateria contra les sobrecàrregues i preveuen l’ús ineficient d’aquestes.\nAmb això no vol dir que per exemple una planta de generador amb autoconsum, no pugui tenir bateries. Si no que pel seu funcionament bàsic, es necessitarà com a mínim que hi hagi la presència dels elements que hem descrit. A partir d'aquí, es poden instal·lar altres equips que millorin el rendiment o ens facin arribar al nostre propòsit.\nCada cop veiem més plaques solars o sabem d’algú que se n’ha posat, però no totes elles treballen de la mateixa forma ni tenen el mateix objectiu.


Defragmentació de pàgina - Programari\nDefragmentació de pàgina\nPage Defrag és un minúscul programari de 70 Kilobyte que mostra informació sobre la fragmentació que tenen els vostres fitxers de pàgines i els ruscos de registre. Els desfragmentadors que s’executen a Windows no tenen cap manera de desfragmentar aquells fitxers d’expressió de pàgines i les arnes de registre, la qual cosa significa que es fragmenten amb el pas del temps i poden degradar el rendiment del sistema.\nDefragmentació de pàgina pot desfragmentar tots els fitxers oberts per accedir exclusivament al següent arrencada del sistema o, fins i tot, a qualsevol arrencada. La informació sobre el procés i els resultats s’imprimeixen directament a la pantalla, la qual cosa és excel·lent per veure si la desfragmentació ha tingut èxit o si s’ha produït algun error en fer-ho.\nPodeu tornar a executar Page Defrag de nou a Windows per comprovar el nivell de desfragmentació d'aquests fitxers. El programari no ens cal si la vostra eina de desfragmentació també ofereix aquesta opció.\nTingueu en compte que PageDefrag només és compatible amb Windows XP (32-bit) i Windows Server 2003 (32-bit) i no les versions més noves del sistema operatiu Microsoft Windows.\nTingueu en compte que el sistema operatiu trigarà més a arrencar-se cada vegada que s'execute el procés de desfragmentació en iniciar el sistema. PageDefrag imprimeix el nom del fitxer i l'estat de cada fitxer que està processant en l'arrencada i, si aconsegueix reduir la fragmentació d'un fitxer, el nombre de clústers amb un fitxer i el nombre de clústers d'un fitxer després del procés.\nEls desenvolupadors han afegit opcions de la línia de comandes al programa, de manera que teòricament podeu llançar-la des de fitxers per lots o sistemes que s’inicien a la línia d’ordres. L’ús bàsic és pagedefrag seguit de les ordres següents:\n-es desfragmentem cada arrancada\n-de desfragmentar el següent arrencada\n-no defraudar mai\n-Conteu el compte enrere en nombre de segons


Les dones andreuenques són les que tenen més esperança de vida | L'Exprés de Sant Andreu\nLes dades del Departament d’Estadística de l’Ajuntament de Barcelona, en canvi, no deixen igual de ben parat al sector masculí. Un home de Sant Andreu té una esperança de vida de 81,2 danys, lluny de les seves companyes sentimentals o amigues que viuran 6 anys més que ells. Tot i així, residir a Sant Andreu sembla resultar també més saludable pels homes, respecte als conciutadans de la resta de Barcelona. Un barceloní de mitjana viu 80,7 anys, xifra que es torna a veure reduïda en el cas dels veïns de Ciutat Vella (78 anys).\nLes dones a Sant Andreu de Palomar sempre han sigut majoria. Al gener del 2016 ja representaven el 52,9% del total de la població. Elles són 3.200 més respecte als homes. A més, s’ha de destacar un factor social a tenir en compte: un 21,6% del total dels veïns de Sant Andreu tenen més de 65 anys. I a denunciar un segon punt: Sant Andreu de Palomar no compta amb cap residència pública per a la seva gent gran.\nLa suposada qualitat de vida, però, deixa un punt al descobert. L’envelliment de la població no està sent contrarestat amb els naixements necessaris. Pràcticament hi ha el mateix nombre de naixements que de defuncions. Una taxa de mortaldat que es preveu que augmenti amb el pas dels anys. Actualment, hi ha el mateix nombre de jubilats que joves entre els 0 i els 24 anys. Segons apunta la piràmide de població, el problema demogràfic s’espera d’aquí a dues dècades.\nLectura del Padró Municipal d’Habitants a 1 de gener de 2016. Departament d’Estadística. Ajuntament de Barcelona.\nSobre la possibilitat que sigui la població migrant l’encarregada d’arreglar el desfalc demogràfic, les dades no són gaire esperançadores en el cas de Sant Andreu. El nostre territori és el que menys persones immigrants rep de tota Barcelona, i amb molta diferència. Per cada nouvingut a Sant Andreu, tres s’instal·len a l’Eixample.\nLes dades, tot i ser objectives, no responen a conclusions absolutes. El fet que l’esperança de vida a Sant Andreu sigui tan elevada, xoca amb les baixes rendes de les seves famílies respecte a la resta de Barcelona. Segons l’últim estudi, les famílies andreuenques són un 20% més pobres que la mitjana barcelonina. Factor econòmic, però, que no sembla afectar (per ara) a la salut.\nFOTOGRAFIA | Tres generacions de dones al carrer Servet. @ReSantAndreu. Imatge original publicada per la Núria Abella Soria al grup de Facebook Sant Andreu de Palomar Abans.\nEl Departament d’Estadística de l’Ajuntament de Barcelona ha fet públic aquest dissabte la darrera actualització del\n23 de gener del 2017 a les 8:12 pm\nQuant he acabat de lleigir el teu article, m´he sorprès al veure al final on posses FOTOGRAFIA, has escullit una fotografia meva i al veure el meu nom , m´ha fet il.lusió.\n23 de gener del 2017 a les 10:53 pm\nEns agrada que t’hagi fet il·lusió,\nsalutacions des de la redacció,\nDavid García Mateu,\nDirector de l’Exprés de Sant Andreu\nNotícia anterior Notícia anterior: Ascensa Furore: “Sense una bona musicalitat no consciències ningú”\nNotícia següent Notícia següent: Eulàlia Comas: “El PSUC va batallar contra les col·lectivitzacions”


Ed. Infanil (12)\nRealitzem activitats de forma cooperativa fomentant el fet de respectar el torn, de treballar en ordre, d’ajudar-se, de ser pacients i de col·laborar per tal d’arribar tots junt a un objectiu comú on tots els membres del grup se sentin protagonistes del seu aprenentatge.\nFomentem l’ús de les TIC, com la Pissarra Digital, fent tot tipus d’activitats lúdiques i d’aprenentatge per tal d’ajudar els infants a interioritzar de forma dinàmica i activa els continguts treballats a classe.\nTreballem el coneixement de contes tradicionals com la Caputxeta vermella, els Tres porquets, la Rínxols d’or, en Patufet, l’Anaguet lleig, Hansel i Grettel, la Rateta que escombrava l’escaleta, Blancaneus i els set nans, les Set cabretes i en Pinotxo, entre d’altres, a través de la narració oral i de la representació teatral. Els continguts d'aquestes històries es treballen a més relacionant-los, de forma transversal, amb les altres àrees que es treballen en l’etapa.\nEls alumnes aprenen a recrear situacions de la vida quotidiana mitjançant el joc. Establim rols als infants per tal que visquin jugant situacions de l’entorn que tenen més proper: racó dels cuiners, racó de la perruqueria, racó de les construccions, racó dels animals, racó dels metges i racó de les nines i ninots entre d’altres.\nEls alumnes i les alumnes aprenen a discriminar auditivament un nou idioma i adquireixen vocabulari a través de cançons, de contes i jocs variats. Potenciem i fomentem l’expressió oral de petites frases o paraules en anglès.\nDesenvolupem el moviment del cos mitjançant jocs, teatre, danses i circuits:\nrealitzant sessions dinàmiques, lúdiques i participatives que permeten posar èmfasi en l’aprenentatge mitjançant la cooperació i el respecte realitzant activitats de relaxació en acabar cada sessió


El fiscal de Servei Contenciós-administratiu de la Fiscalia de Barcelona ha demanat anul·lar diversos acords de la Junta Electoral de la Cambra de Barcelona en les eleccions que van donar la presidència a Joan Canadell al 2019, de la candidatura Eines de País, han informat fonts de la Fiscalia.\nAquesta petició pot suposar anul·lar el procés electoral en què va concórrer Canadell i que les eleccions hagin de repetir-se, segons ha publicat 'El Confidencial'.\nEl fiscal ha interessat aquesta nul·litat a l'informar sobre la seva posició, al tractar-se d'una possible vulneració de drets fonamentals, en 19 recursos interposats per empresaris i comerciants, que no van veure el seu vot reflectit, al considerar que "de manera contrària a dret, aquesta Junta hauria declarat nuls centenars de vots remots per defectes en el sistema informàtic de votació ".\nLa Fiscalia entén que aquesta decisió de la Junta va suposar la vulneració el dret fonamental a l'accés a càrrec públic de l'article 23 i el principi d'igualtat de l'article 14, ambdós de la Constitució, han precisat les fonts consultades.\nSegons el Ministeri Públic, aquesta incidència es va poder produir per "un programa informàtic sense garanties" i hi ha oberts procediments en els 17 jutjats contenciosos administratius de Barcelona que estan pendents que el jutge dictamini.\nDesprés de saber-se la informació, Canadell ha expressat en un tuit: "Com diria el gran mestre de el segle d'or 'borden, després cavalquem".


Aprimar-se sense deixar de menjar | EscolaVitae Cicles Formatius\nHome > Notícies Formació Esportiva > Noticies Educació > Aprimar-se sense deixar de menjar\nAprimar-se sense deixar de menjar\nAra que s’apropa el bon temps és el moment en què molts es posen a dieta amb la idea de lluir bon tipus a l’estiu. És important tenir present que no existeixen els suplements màgics, ni les dietes miracle i que deixar de menjar podria provocar-nos molts més problemes que beneficis i un cruel efecte reboti en el qual recuperaríem més pes del que hem perdut. El més bàsic a l’hora d’alimentar-se amb intenció d’aprimar-se és canviar petites costums que tenim de sempre i que aconsegueixen que els quilos ens guanyin. Canviar la forma d’alimentar-se enfocant-ho a la salut en general (no solament a la estètica) ajudés a una figura major i a més, també aconseguirà fer que la salut millori notablement.\nAvui parlarem de 4 passos que poden ajudar a perdre pes sense deixar de menjar i per descomptat sense posar en risc la salut:\nNo passar gana: Passar gana és una forma molt perillosa de perdre pes perquè el cos no rep els nutrients essencials per al seu funcionament, per tant afecta a la nostra salut.\nMenja millor: És important procurar que a tots els menjars estiguin incloses les fruites o els vegetals, encara que en un inici no siguin el plat estrella, es pot començar per introduir petits canvis, si solíem menjar com a acompanyament a una carn patates fregides, ara podem substituir-les per verdures a la planxa per exemple. Adaptar una alimentació d’estil mediterrani, eliminar els greixos trans, la brioixeria industrial i els aliments precuinats també és un bon hàbit a adquirir. És important seguir consumint grasses (saludables) com la que conté el salmó, l’alvocat, etc.\nBeure dos o tres litres d’aigua al dia: Sona a tòpic però és cert, moltes persones no arriben ni al litre d’aigua al dia i és molt rellevant per al correcte funcionament del metabolisme.\nPractica exercici tres vegades per setmana: No cal convertir-se a runner o ser el més motivat del gimnàs, un passeig d’una hora a pas lleuger tres cops per setmanes es fer exercici, ens aparta del sedentarisme i és molt bo per a la salut.


Barceló perd la batalla pel palau de congressos\nEl TSJIB dona la raó a l’Ajuntament de Palma i al Govern per la no-adjudicació\n5 min. Palma 23/11/2018 21:54\n987x555 El Grup Barceló perd el contenciós sobre l'adquisició del Palau de Congressos\nEl Grup Barceló perd el contenciós sobre l'adquisició del Palau de Congressos\nAINA R. S/ SABRINA VIDAL\nEl Tribunal Superior de Justícia de les Illes Balears ha rebutjat el recurs contenciós administratiu que va interposar el Grup Barceló el 21 de desembre de 2016 contra l'Ajuntament de Palma i al Govern Balear,després que aquests no ratifiquessin l'acord que havia d'atorgar l'adquisició i la gestió del Palau a la cadena hotelera.\nSegons la sentència, el TSJIB "desestima el recurs d'apel·lació interposat contra la sentència dictada pel Jutjat de lo Contenciós Administratiu nº1" i confirma que la decisió d'aquests dos organismes va ser la més favorable als interessos públics. "El valor de la parcel·la que s'havia establert amb el Grup Barceló no era correcte i s'hagués venut per un preu molt inferior al seu valor real", dictamina la sentència.\nEn el recurs la cadena assenyalava que la seva oferta va rebre una major puntuació, 88,84 punts, davant dels 85 obtinguts per l'altra licitadora (Melià), la qual cosa va suposar unanimitat per part de la mesa de contractació per a l'acord d'adjudicació, que va ser ratificat posteriorment pel govern de Palma. Tot i això el TSJB dictamina que l'adquisició per part del Grup Barceló hagués suposat pèrdues per a la comunitat de fins a 85 milions d'euros en el cas que la cadena l'hagués comprat i de fins a 17 milions d'euros en cas que s'hagués signat un contracte de lloguer.\nLa sentència també aclareix que l’acord entre el Grup Barceló i el Govern del PP del 21 d’abril de 2015 no pot ser interpretat com una adjudicació definitiva, per la qual cosa el contracte no estava adjudicat a Barceló.\n“No es va ratificar l’acord que s’havia emparaulat amb l’anterior equip de govern del Partit Popular primerament per una qüestió de legalitat, però també per vetlar per l’interès públic”, ha declarat Joana Maria Adrover, presidenta del palau de congressos.\n“Aquesta és la diferència en la manera de governar de les dretes i les esquerres, i és que nosaltres miram pel bé comú”, ha sentenciat el batle de Palma, Antoni Noguera.\nTambé la consellera de Turisme, Bel Busquets, s’ha mostrat satisfeta amb la sentència favorable del TSJIB i ha dit que ara “es recullen els fruits d’una feina ben feta”. Busquets també ha volgut donar les darreres dades sobre els beneficis generats pel palau de congressos, que ha fixat en més de quatre milions per a l’any 2018. Així mateix, ha dit que aquesta és una infraestructura que contribueix a allargar la temporada i que respon a l’estratègia impulsada per Turisme i a la campanya ‘Better in winter’.\nLa història del palau de congressos ha estat la història interminable. El relat començà l’any 2004, quan l’Ajuntament de Palma i el Govern balear constituïren, a parts iguals, la societat Palau de Congressos SA.\nVa ser l’exregidor d’Urbanisme Javier Rodrigo de Santos qui en va decidir la ubicació, i sota la seva direcció es va adjudicar el projecte arquitectònic a Patxi Mangado el 2005. El procés ja va ser lent i passat. I així va continuar.\nL’adjudicació de l’obra i l’explotació s’atorgà a una oferta conjunta de Barceló, Globalia, Sampol, Iberostar i Acciona, tot i que la liderava el Grup Barceló, que temps després es va quedar amb el 95% del projecte i Acciona, el 5% restant. Les obres no començaren fins al 2008, l’any de la crisi econòmica per antonomàsia. Ja s’havia produït el primer canvi de Govern.\nUn any després, Barceló abandonà el projecte al·legant que es temia un sobrecost de 30 milions d’euros. El 2011 Acciona paralitzà les obres a causa d’impagaments. I d’aquesta manera va transcórrer tota una legislatura. Aina Calvo rellevà Mateu Isern a l’Ajuntament de Palma i Antich va deixar el Consolat de Mar a mans de José Ramón Bauzá.\nLes obres es varen reprendre el mes de setembre posterior, però fou una època d’engegar i aturar. Durant aquells anys, gairebé no es va avançar en la construcció per manca de pressupost.\nDesprés de vuit anys interromputs i amb un cost de 140 milions d’euros, el 2016 s’acabà el palau de congressos i l’hotel annex.\nCort i el Govern varen fer el plec de condicions per una gestió privada que guanyà Melià Hoteles Internacional, davant la proposta de Barceló, i va aconseguir obrir-ne les portes el primer d’abril de 2017.\nEls acords amb el Grup Melià\nActualment, el Grup Melià Hoteles Internacional SA gestiona el palau de congressos amb el nom de Melià Palma Bay amb un contracte de lloguer per un període de 15 anys, prorrogable a tres. La seva oferta econòmica, que es va fixar en una renda anual de 2.151.000 euros a l’any, superava la presentada pel Grup Barceló, que era de 2 milions euros. D’aquests, el grup es compromet a aportar a l’Ajuntament i al Govern el 5,59% dels beneficis del negoci.\nDurant el 2017, el Grup Melià va pagar per l’arrendament del palau 1,4 milions a l’Ajuntament de Palma i al Govern balear, gairebé un 18% més del que s’havia calculat inicialment. D’altra banda, l’Ajuntament de Palma i el Govern poden fer ús de les instal·lacions del palau una vegada al mes per fer-hi activitats d’interès públic.\nUn jutge dona la raó a Cort per no adjudicar el Palau de Congressos al Grup Barceló\nMÉS considera un "autèntic escàndol" la demanda del Grup Barceló pel palau de congressos


Cova del Toixó - Coves de Catalunya - EspeleoWorld\nCova de 25 metres de recorregut a la zona de les Deus, Sant Quintí de Mediona.\nUna boca de 3,5 metres d'amplada per 3 metres d'alçada dóna pas a una galeria de 10 metres de recorregut, en suau pendent ascendent. A mitjan galeria hi ha una xemeneia inaccessible de 6 metres d'alçada. Al final de la galeria una curta pujada ens porta al tram final, de 3 metres de recorregut i 1 metre d'alçada que dóna a una gatera impenetrable que segueix un parell de metres. A l'inici d'aquest últim tram hi ha una xemeneia per la qual podem pujar fàcilment fins a +8 metres respecte a la boca.\nA uns 2 metres de la boca trobem, a la dreta, una curta rampa que ens porta a un curt eixamplament.\nMunicipi: Sant Quintí de Mediona\nÚltima revisió: 2016-11-13 08:32:07\nDes de Sant Quintí de Mediona, agafarem el passeig de les Deus fins al final, a les portes del Parc d'Oci de les. Seguirem a peu per costat de la tanca en direcció N. Al final creuarem la riera de Sant Quintí. Des d'aquí seguirem un camí en direcció NO que als 100 m gira cap al SO. Un cop passat el torrent de Can Llopard el camí es bifurca i hem d'agafar la desviació de l'esquerra, que baixa fins al llit del torrent, on trobarem la cova fàcilment.\nSi el Parc d'Oci és obert, el millor accés és entrar-hi i arribar fins al llac. A l'altre costat del llac seguirem per l'esquerra i de seguida veurem un camí que remunta el torrent de Can Llopard, passant per un canyar, fins arribar a la boca de la cova.\nConeguda de temps immemorials. Tota aquesta zona és utilitzada pel Parc d'Oci i Natura de les Deus i és plena de xarxes, tirolines, vies ferrades...\nVirella, J. (1978).- "Experiències a l'entorn de la localització d'estacions prehistòriques". Miscel·lània Penedesenca. (1):241-269.\nTotes les dades han estat extretes del blog de Jordi de Valles (cavitatsdecatalunya.blogspot.com.es) post del dia 28 de juliol de 2016. Autors de la fitxa: Jaume Ferreres i Jordi de Valles (EC Gràcia)


Els tres escenaris del Pla Estratègic UdG2030, a debat\nEl Claustre Universitari, reunit avui en sessió extraordinària, ha debatut a l’entorn de les tres hipòtesis del Pla Estratègic UdG2030: la suma d’intel·ligències, desenvolupament sostenible i talent emprenedor.\nEl rector, Quim Salvi, participa en el debat sobre el Pla Estratègic en el Claustre\nLa sala d’actes del Campus Centre ha acollit la sessió extraordinària de Claustre, convocada després de mesos de debat i treball de diversos membres de la comunitat universitària i de l’entorn social, econòmic i cultural. Prop d’un centenar de membres claustrals, representants dels tres col·lectius universitaris, han debatut a l’entorn de les tres hipòtesis estratègiques sorgides del debat previ en què han participat més de 200 persones.\nEl Pla Estratègic UdG2030 és, segons paraules del rector, Quim Salvi, “un horitzó a llarg termini, un projecte col·lectiu, basat en les aportacions de tots els membres de la comunitat universitària”. La intenció final és compartir un projecte conjunt, un eix que singularitzi la Universitat de Girona i sobre el que pivoti el conjunt de l’acció universitària.\nEsta previst que més endavant, previsiblement el dia 7 de març, en una altra sessió del Claustre se sotmetin a votació les les hipòtesis de futur debatudes avui.


Del 25 de maig al 5 de juny, preinscripció al Programa de Formació i Inserció (PFI) per al curs 2020-2021 | Ajuntament de Sant Joan Despí\nInici/Despí Notícies/Educació/Del 25 de maig al 5 de juny, preinscripció al Programa de Formació i Inserció (PFI) per al curs 2020-2021\n22/05/2020 - Educació\nLa preinscripció al Programa de Formació i Inserció (PFI) per al curs 2020-2021 es farà del 25 de maig al 5 de juny. Amb motiu la situació excepcional per la COVID-19, preferentment s’haurà de presentar la sol·licitud per via telemàtica.\nEl Programa de Formació i Inserció-Pla de Transició al Treball proporciona formació en un àmbit professional a joves que han finalitzat l’ESO sense graduar. Està adreçat a joves d’entre 16 i 21 anys sense el graduat en ESO i que volen formar-se en una professió.\nA Sant Joan Despí, el programa PFI ofereix formació en dos perfils:\nLa formació es realitza al llarg d’un curs acadèmic i inclou assessorament i un pla d’atenció personalitzat, orientació personal i recursos per a la inserció laboral i educativa, formació general, la iniciació en una professió de manera pràctica i un primer contacte amb el món laboral.\nEl PFI permet obtenir una certificació de la formació rebuda i de les competències professionals adquirides. El programa facilita la realització de les proves d’accés als Cicles Formatius de Grau Mitjà i l’accés a un Centre de Formació d’Adults per treure’s el Graduat en Secundària.\nLa preinscripció al curs 2020-2021 del PFI s’haurà de fer preferentment de forma telemàtica. A partir del 25 de maig, podreu descarregar la sol·licitud de preinscripció a queestudiar.gencat.cat/ca/preinscripcio/estudis/pfi. Un cop omplerta, envieu-la al correu electrònic a8960285@xtec.cat amb la documentació necessària.\nLa informació sobre el programa PFI i sobre el procés de sol·licitud està publicada a la web de l'IES Ferrer i Guàrdia (tel. 93 373 16 11) www.iesffg.cat.\nMés informació sobre el PFI de Sant Joan Despí a sites.google.com/view/pttsantjoan


Lletres archivos - Universitat Popular\nI les lletres ens porten ben lluny: projecte d’art i pensament\nEl centre #UPSantMarcel·lí està investigant aquest curs sobre les lletres com a tema transversal. La lletra com a símbol i com a concepte,\ngrafia i literatura, així com expressió artística des de diferents vessants. La lletra com a disseny i la lletra que s’agrupa per convertir-se en poesia visual, haikus, novel·la, assaig,…\nEn aquesta primera obra col·lectiva, cada participant de l’àrea artística del centre (Ceràmica, Artesania i Pintura i dibuix) va treballar una lletra adjudicada a l’atzar. Com a requisit indispensable, aquesta havia de quedar emmarcada dins d’una caixa d’unes mesures determinades. Es va deixar llibertat quant a materials i tècniques, si bé és cert que cada activitat va utilitzar les que li són pròpies (cartró, paper, pisa, fusta, metall,\nplàstic, fotografia, filferro, etc).\nEl nostre objectiu principal amb aquesta proposta és fomentar la creativitat, l’esperit crític, el treball en equip, la recerca i el joc…\nL’equip del centre va presentar el projecte a cada classe. Per donar informació més detallada es va unir diferents grups i activitats en diverses sessions, en les quals es va projectar imatges amb exemples de lletres per descobrir múltiples possibilitats i diferents maneres d’enfocar el tema. El treball es va desenvolupar dins de les aules a partir d’uns primers esbossos que es van ser elaborant i definint fins a arribar al resultat final.\nTotes les obres formen part del mural col·lectiu exposat en l’entrada del centre.\nTreballar des de totes les aules del centre en un mateix projecte col·lectiu afavoreix el sentiment de pertinença, contribueix a millorar les relacions socials en el nostre entorn, a incrementar la nostra autoestima i la nostra confiança, a conèixer millor a les nostres companyes i participar de reflexions col·lectives que en aquest cas comencen en les lletres per portar-nos a l’expressió, el coneixement, la literatura, la parla, la comunicació, el disseny, el pensament lliure, … molt lluny.


El conseller Romeva presenta l'estudi de geolocalització de fosses al Priorat i Terres de l'Ebre i els primers resultats del Pla de fosses - Sala de premsa. Generalitat de Catalunya\nEl conseller Romeva presenta l'estudi...\nEl conseller Romeva presenta l'estudi de geolocalització de fosses al Priorat i Terres de l'Ebre i els primers resultats del Pla de fosses\nEl conseller d’Afers Exteriors, Raül Romeva, ha presentat avui a la Fatarella el primer estudi de geolocalització de fosses al Priorat i Terres de l’Ebre\nEl resultat de l'estudi canvia el mapa de fosses de Catalunya amb la localització de 123 fosses més\nA les comarques de la Terra Alta i la Ribera d’Ebre s’han fet 20 actuacions de recollida de restes òssies en superfície que pertanyen a 16 persones desaparegudes durant la Guerra Civil\nRomeva també ha anunciat l’ampliació del Pla de fosses 2017 que ara tindrà vigència fins el 2018, amb noves actuacions, i un pressupost de 800.000 euros\nEl conseller d’Afers Exteriors, Relacions Institucionals i Transparència, Raül Romeva, ha presentat aquest matí a la Fatarella (Terra Alta) el resultat del primer estudi de geolocalització de fosses comunes de la Guerra Civil que es porta a terme a la comarca del Priorat i a Terres de l’Ebre i el resultat de la recollida de restes òssies en superfície a Terres de l’Ebre, ambdues accions incloses al Pla de fosses 2017. Aquest estudi ha estat encarregat pel Departament d’Afers Exteriors, Relacions Institucionals i Transparència a la Universitat Rovira i Virgili (URV). En la presentació de l’estudi hi ha intervingut el catedràtic d’Història de la Universitat Rovira i Virgili i responsable de l’elaboració de l’estudi, Josep Sánchez i Cervelló; la directora general de Relacions Institucionals i amb el Parlament, Carme Garcia; i l’alcalde de la Fatarella, Francisco Blanch.\nL’estudi precisa la ubicació de 123 fosses a les comarques del Baix Ebre, Montsià, Priorat, Ribera d’Ebre i Terra Alta i permet complementar el mapa de fosses i repressió de Catalunya (www.fossesirepressio.cat), ampliant el nombre de fosses localitzades a 495. El Departament d’Afers Exteriors, Relacions Institucionals i Transparència, responsable de les polítiques de memòria, ha realitzat per primera vegada, a través de la Universitat Rovira i Virgili, un estudi de geolocalització de fosses de la Guerra Civil que ha canviat el mapa de fosses de Catalunya.\nEl conseller Romeva ha anunciat també avui l’ampliació del Pla de fosses 2017 el qual disposarà de més pressupost i serà a partir d’ara un projecte bianual, prorrogable a dos anys més. “El Govern ha decidit reforçar el compromís amb la recuperació de la memòria històrica i per això hem aprovat la transformació del Pla de fosses en un projecte plurianual amb un pressupost de gairebé 800.000 euros”, ha dit. El Pla de fosses 2017 es va presentar el mes de gener i comptava amb un pressupost de 300.000 euros.\nRomeva també ha destacat que “l’estudi de geolocalització de fosses a les Terres de l’Ebre i al Priorat és un nou pas endavant per a recuperar la dignitat com a país” i ha afegit que “avança el nostre coneixement dels efectes mortals de la guerra i de la repressió”.També ha recordat que “tant el Programa d’Identificació Genètica com el Pla de fosses 2017, i ara també 2018, són mecanismes que volem sistemàtics i permanents al servei d’un deure amb el nostre passat recent”. Finalment, ha conclòs que “són petits progressos que posen de manifest la tasca pendent, que assumim amb la determinació d'anar fins al final”.\nRestes òssies recollides en superfície\nEl conseller Romeva també ha presentat el resultat de la vintena d’actuacions de recollida de restes òssies en superfície de les Terres de l’Ebre incloses en el Pla de fosses. L’anàlisi antropològic de les restes ha conclòs que es tracta de 16 persones desaparegudes en la Batalla de l’Ebre. Aquest matí les restes s’han traslladat al Memorial de les Camposines, on ja s’hi troben les restes d’un centenar més de persones, i seran identificades tal com preveu el Pla.\nEl Pla de Fosses 2017 inclou un mínim d'una quarantena d'intervencions, la sistematització dels protocols d'actuació i la planificació de futures intervencions. Les actuacions previstes en fosses i restes òssies en superfície previstes per al 2017 a l'Alt Pirineu i Aran, el Camp de Tarragona, la Catalunya Central, Girona, Lleida i Terres de l'Ebre.\nEn el marc de la commemoració dels 80 anys del cop d’estat contra la República i l’inici de la Guerra Civil, el Govern considera un deure localitzar, recuperar i identificar les restes de persones desaparegudes a Catalunya durant la Guerra Civil i la dictadura franquista, per això impulsa el Programa d’Identificació Genètica i el Pla de fosses 2017-2018.\nDossier de premsa Pla de fosses 2017\nDossier de premsa Programa d'Identificació Genètica\nEl conseller Romeva visitat el Memorial de les Camposines on s'hi han dipositat les restes òssies trobades\nResum Executiu de l'estudi de geolocalització de fosses comunes de la Guerra Civil a la comarca del Priorat i a Terres de l'Ebre\nPDF - 0,406 MB\nAcció Exterior, Relacions Institucionals i Transparència Comunicació del Govern Delegació a les Terres de l'Ebre Delegació a Tarragona


tags: balls saló, dansa\nJean-Georges Noverre: “la dansa ha de ser natural i expressiva i ha de deixar veure l’ànima del ballarí”.\nDe moment la nostra no és ni natural ni expressiva… I em pregunto si tenim ànima de ballarins…\nPotser aquesta entrada l’hauria d’haver escrit ahir, que era el Dia Internacional de la Dansa, però la veritat és que se’m va passar. El cas és que el dilluns passat vam anar a la nostra primera classe de balls de saló a Rosita Mauri. Feia molt de temps que tenia ganes d’aprendre una mica de Txa-txa-txa, Rock&roll, Fox Trot… i, per sort, ens va agradar molt. I per sort, a ell també li va agradar 😀 . És que en això som una mica diferents: jo estaria ballant toooooooota la nit quan estic a una discoteca i ell s’hi estaria a la barra xerrant i fent conyetes amb els amics. De fet, això és el que fem. Crec que la vegada que més vam ballar junts va ser a la nostra boda..\nEl cuquet de ballar em pica. Fa molts anys ja vaig provar amb sevillanes i sardanes (qüestió de buscar orígens), fins fa uns mesos feia dansa oriental (que he acabat deixant perquè les noies amb qui em vaig apuntar ja no hi anaven i aleshores la cosa perdia gràcia) i ara provo amb balls de saló.Continuo pensant que, ballant, ni sóc natural ni expressiva. Però bé, crec que m’agrada ballar perquè és una manera d’ajudar la meva ànima a que es mostri, que tinc la sensació que a vegades això em costa…\nMeteorològiques: cel ennuvolat a Barcelona. Acabarà plovent aquesta tarda?\nFísiques: Bé, però amb cansament que no relaciono amb res en concret.\nPsíquiques: Crec que estic escrivint aquest post per no posar-me a estudiar…\n← Bocamolla de públic


Campanyes - La Farga yourCopperSolutions • La Farga yourCopperSolutions\nSabies que cada cop satisfem més les necessitats fonamentals del món en el que vivim gràcies als productes desenvolupats en la indústria del coure?\nUna de les funcions de l'Institut Europeu del Coure (La Farga n'és membre) és crear consciència d'aquests beneficis socials als responsables polítics, als legisladors, a la cadena de valor en la presa de decisions i al públic en general.\nPer aquest motiu, us destaquem les principals campanyes que s'estan portant a terme per promoure i donar a conèixer els beneficis del coure que han de permetre fer front als desafiaments socials, econòmics i mediambientals d'avui en dia en mercats tan importants com l'energia i la electricitat, la construcció, la sanitat i el desenvolupament sostenible, entre d'altres.\nCompetició “Copper and the home” →\nEls dissenyadors estan cridats a inspirar-se en les credencials estètiques i tècniques del coure a través d'aquest concurs on es pretén fomentar la innovació i el disseny poc convencional en l'àmbit del coure. Peces úniques como mobles, objectes de decoració, objectes d'ús domèstic… la imaginació al poder!\nUn premi que funciona com a aparador internacional per als arquitectes que dissenyen amb coure i els seus aliatges.\nEl coubre crea llar →\nCampanya per donar a conèixer les àrees d'aplicació i els avantatges del coure en les instal·lacions de la nostra llar. Xarxa d'instal·ladors de tub de coure.\nLa Farga col·labora juntament a Conaif en les Spain Skills: les Olimpíades Nacionals de Formació Professisonal. Concretament en les categories de Llauneria-calefacció Refrigeració.\nL'Institut Europeu del Coure (ECI) llança una nova campanya, "Innovant amb coure", per demostrar el paper que juguen els productes de coure amb les necessitats fonamentals de la societat, com ara les energies renovables, la salut, el transport més eficient de l'energia i les comunicacions modernes.\nLaberint de coure\nUn escultor holandès utilitza tub de coure de La Farga per dissenyar una magnífica escultura al centre d'Amsterdam. Dins del Museu Hermitage d'Amsterdam se situa aquesta impressionant escultura on el tub de coure demostra la seva mal·leabilitat amb sinuosos camins que es connecten entre si. El laberint té una superfície de gairebé 100 m2 i consta d'un tub de 450 metres de llarg de coure, polit a mà, dissenyat amb un patró ondulat de 100% de coure reciclat.\nComparteix la teva història amb nosaltres: utilitza #gocopper\nConvidem a totes les persones que utlitzen coure i els seus aliatges a unir-se a aquesta iniciativa i utlitzar aquest hashtag i compartir les seves activitats a les xarxes socials.\nCoure i salud →\nEl cervell humà té 100 mil millons de neurones, el coure connecta cada neurona a altres deu mil\nLa ingesta diària d'1 mg de coure t'ajuda a gaudir de bona salut\nEl coure és essencial per a la correcta formació del cervell i del sistema nerviós. També té un paper fonamental en la síntesi dels neurotransmissors, missatgers químics que faciliten la comunicació entre les cèl·lules nervioses i el moviment dels impulsos elèctrics entre els nervis.\nUtilitzem amb tot el que podem les energies renovables? A través d'aquest link descobriu tot el que poden fer per a nosaltres les energies renovables per a certs processos industrials...\nQuan les coses es posen difícils, el coure respon →\nEl coure ha estat lligat a la història del progrés de la humanitat durant segles. Fonamental per a la vida moderna, el coure subministra electricitat i aigua potable a les nostres cases i ciutats, i fa una important contribució al desenvolupament sostenible. A més, és essencial per a la vida mateixa.\nLes propietats úniques del coure el converteixen en el material d'elecció per a moltes professions i aplicacions, oferint solucions fins i tot en els entorns més exigents.\nAquesta nova campanya està dirigida a un públic curiós, que vol conèixer els secrets darrere de les innovacions que permeten operar amb èxit en condicions extremes. Hem seleccionat una sèrie de casos pràctics en els quals es revela l'important paper que exerceix el coure quan les coses es posen difícils.


Es comença a desvetllar el patrimoni musical del compositor papiolenc Miquel Pongiluppi — Les notícies i l'última hora del Baix Llobregat i l'Hospitalet - El Far\nMartes, 13 de diciembre de 2016 | Leída 25 veces\nEs comença a desvetllar el patrimoni musical del compositor papiolenc Miquel Pongiluppi\nL'objectiu és publicar una sèrie de documentals en format DVD sobre la vida i la producció d’aquest músic català del segle XX encara no prou conegut\nEn el marc de les Festes de Santa Eulàlia del Papiol, un grup de musicòlegs, amb la col•laboració de l’Ajuntament, presentaran aquest dijous el projecte Suona Pongiluppi, que té com a objectiu treure a la llum l’obra del compositor papiolenc Miquel Pongiluppi (Barcelona 1907 – El Papiol 1990), un fons musical ingent bona part del qual encara està inèdit. El projecte consistirà a publicar una sèrie de documentals en format DVD sobre la vida i la producció d’aquest músic català del segle XX encara no prou conegut, però que forma part de la història de la música catalana. La iniciativa busca micromecenes a través de Verkami.\nMiquel Pongiluppi Mercader va néixer a Barcelona i va morir al Papiol, on tenia una casa en què va passar molt de temps i en la qual va compondre part de la seva obra musical. L’escola municipal de música de la població duu el seu nom i alguns dels seus familiars són veïns del poble i alumnes del centre. Al vestíbul de Can Pongi (com popularment es coneix l’escola), hi ha exposat el seu piano.\nL’any 2002 la família del mestre va donar el llegat de l’autor a l’arxiu del municipi, caixes plenes de milers de documents, composicions i papers diversos, perquè s’ordenessin i difonguessin. El 2012, l’Ajuntament del Papiol va signar un conveni amb la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB) i uns estudiants de musicologia perquè comencessin pel primer pas: fer el catàleg de l’obra.\nEls darrers temps, aquests estudiants de musicologia van crear un equip de recerca, recuperació i conservació del patrimoni amb experts d’altres disciplines artístiques amb la finalitat de publicar i difondre els treballs de Pongiluppi.\nEl resultat d’aquest treball és una col•lecció de documentals divulgatius en format DVD, a partir d’una selecció de la producció del músic, i que es podrà conèixer aviat. El primer volum d’aquesta col•lecció es dirà Espurnes.\nA través de la col•lecció Suona Pongiluppi es podrà conèixer conèixer millor aquest personatge, el nom del qual, segons els directors del projecte, hauria d’estar entre els dels compositors catalans coneguts del segle XX, ja que consideren que “a banda de prolífera, la qualitat musical de la seva obra és molt bona”.\nL'acte de presentació del projecte es farà a la Biblioteca Valentí Almirall, a les 19.30 h. La pianista Alícia Dufí hi interpretarà alguna de les peces del compositor. Durant la presentació, també s’explicarà que els promotors de la col•lecció de l’obra de Pongiluppi cerquen aportacions econòmiques a través de la plataforma Verkami per tirar endavant la proposta.


Dr. pimple popper: el cap negre que no es pot parar, no es va aturar, no es va aturar! & apos; -->\nNo sol ser que un pop negre digne de prestar atenció també, però aquest dura tant de temps que és difícil mirar-lo.\nPimple Popper Dr. Va decidir utilitzar la seva eina per aparèixer i es necessita algunes instruccions diferents per fer tot això. Has de seguir vigilant…\nEl vídeo irreal\n'El punt negre que no es podia parar, no s'aturarà', va indicar el vídeo el bon metge.\nSandra Lee ha vist prou amb els pops més bojos per saber quan passa una mica de temps i li dona aquest premi.\nCom sempre, els comentaris són excel·lents ... 'Això és com el conill energètic dels puntets'. va assenyalar una persona.\nSegueix arribant ...\n“És dolent que després d’acabar l’escola d’infermeria, em plantejés treballar per a un dermatòleg? Per això, crec que estic destinat a la dermatologia i no al treball de l'ACN. M'encanta quan tornis uns segons amb el teu extractor de comodona ', va dir una altra persona.\nAjuda del metge\nEls aficionats fins i tot han començat a veure les sessions de popping i demanen ajuda al metge: “Omg, tan necessito @drpimplepopper a la meva vida. El meu acne està molt malament, i els dermatòlegs aquí són broma ”, va dir un pacient.\nEn aquest cas, uns quants fans van assenyalar els negres massius al costat d'aquest, preguntant-se si hi anirà allà?\n'Què fem al voltant de la gran caseta del costat'? algú va assenyalar.\nAixò valia la pena esperar!\nQuan finalment va acabar, els fans ens van sorprendre el temps que va trigar: 'Com sabeu que alguna cosa tan petita tindrà? Em sorprèn la quantitat d'alguns que aparentment res tenen en ells ”, va escriure un fan.\nNotícies Salma Hayek envia carreres de llegums ballant a la part superior de bikini


Bellido: "La neteja és l'assignatura pendent aquesta ciutat, què farà Barcala perquè Alacant deixe de ser la segona ciutat més bruta d'Espanya?"\nCompromís pregunta pels plans del Bipartit per a afrontar els problemes de neteja durant l'estiu\nCompromís per Alacant ha preguntat pels plans del Bipartit de dretes per a afrontar la neteja de la ciutat durant els mesos d'estiu, un problema que a ulls dels alacantins i alacantines és un dels més importants de la ciutat.\n"La neteja és l'assignatura pendent aquesta ciutat, i més encara en els mesos d'estiu, volem saber què farà Barcala perquè Alacant deixem de ser la segona ciutat més bruta d'Espanya, perquè no ocórrega com l'estiu passat, quan comerciants i hotelers van haver de queixar-se per la situació de la ciutat", ha reclamat Natxo Bellido, portaveu de la coalició.\nDes de la formació progressista volen conéixer els reforços de la neteja en la zona de platges i del centre, i sobretot que aquests reforços no siguen costa de llevar freqüències i intensitat a la neteja i aigualejàs en els barris de la ciutat. "Què té previst Villar per a millorar una situació que és insostenible per als alacantins i alacantines i també per a la gent que ens visita?", ha preguntat Bellido.\nDes de Compromís han afirmat que realitzen aquesta pregunta a principis d'estiu perquè el bipartit no torne a arribar tard a aquest problema que ve des de lluny, com ha passat amb la contracta de les llums de Nadal, de neteja dels col·legis, la contracta d'autobusos, la de manteniment de zones verdes o a la negociació sobre l'estació d'autobusos amb el Port.


La Moncloa i Madrid acorden la creació d'un «Grup Covid-19» per coordinar la lluita contra la pandèmia | NacióDigital\nLa Moncloa i Madrid acorden la creació d'un «Grup Covid-19» per coordinar la lluita contra la pandèmia\nper NacióDigital , 21 de setembre de 2020 a les 13:33 |\nSánchez i Ayuso després de la trobada d'aquest migdia a Madrid | Europa Press\nEl govern espanyol i la Comunitat de Madrid han acordat la creació d'un "espai de cooperació" per coordinar les actuacions contra la pandèmia. Aquest espai inclourà un "Grup Covid-19", que es reunirà setmanalment i on participarà el ministre de Sanitat, Salvador Illa, la ministra de Política Territorial, Carolina Darias, el conseller de Sanitat de la comunitat, Enrique Ruiz Escudero i el vicepresident de la comunitat, Ignacio Aguado. Les propostes que en surtin serviran de "recomanacions" a les actuacions que "continuarà executant la comunitat, en exercici de les seves competències".\nAquest grup, a més, comptarà amb dues "Unitats de Suport", que es reuniran dos cops per setmana i elevaran les seves propostes al grup. Per una banda, la Unitat Territorial, que estarà formada pel conseller d'Habitatge de Madrid, l'alcalde de la ciutat, la secretària general de Coordinació Territorial i el President de la Federació Madrilenya de Municipis. Per l'altra la Unitat Tècnica, que integraran el Conseller de Justícia i Interior de la comunitat, el de Transports, el delegat del govern espanyol a Madrid, la secretària General de Transports del govern espanyol, un representant de la UME, un de la policia espanyola, de la Guàrdia Civil, el director del SUMMA-112 i el del SAMUR.\nEn un comunicat conjunt, ambdues administracions asseguren que aquest espai de cooperació ha de donar una "resposta eficaç als greus problemes" que ha generat l'epidèmia "des de la unitat d'acció". El president del govern espanyol, Pedro Sánchez, ha traslladat a la Comunitat de Madrid la voluntat de "col·laborar" i "donar suport" als madrilenys. "Els dos governs som conscients que estem en una lluita epidemiològica, no ideològica", ha dit, i ha situat com a objectiu doblegar "la segona corba". "El virus exigeix de sacrificis per part de totes les institucions i dels ciutadans. Hem d'actuar units", ha dit Sánchez, que confia que amb les mesures adoptades s'aconsegueixi el resultat desitjat. Tot i així, s'han plantejat altres mesures per si són necessàries.\nSánchez ha desgranat el pla de resposta precoç davan del coronavirus, que dota d'un marc per donar una "resposta eficaç" davant del virus. Aquesta tarda, ha detallat Sánchez, començarà a funcionar el "Grup Covid-19" per fer un seguiment "rigorós" de la sitaució epidemiològica i adoptar les mesures necessàries. "El grup funcionarà amb cooperació, no per jerarquia. No volem tutelar ni avaluar ni suplantar una administració", ha remarcat. La primera reunió serà amb caràcter d'urgència aquesta mateixa tarda.\nLa presidenta de la Comunitat de Madrid, Isabel Díaz Ayuso, ha dit que la capital és "el motor del país" i té les característiques perfectes per a la propagació del virus. "Madrid és Espanya a Espanya", ha remarcat la presidenta madrilenya. "Només amb actuacions conjuntes amb paraigües nacional podrem tirar endavant la situació", ha apuntat. Ayuso ha lamentat la manca de competències de Madrid per gestionar la pandèmia i ha reivindicat que la Comunitat ha demostrat la capacitat per "multiplicar" la capacitat hospitalària en cas de risc de col·lapse. "Es tracta de salvar vides", ha dit Ayuso.\nLa presidenta madrilenya ha demanat també fer tests a la gent que arribi a Espanya d'altres països i ha lamentat la manca de recursos del govern madrileny per fer front a la situació. "Madrid sap què ha de fer", ha assegurat. Ayuso ha assegurat que Madrid dona les dades "en temps real" i ha qüestionat que "altres regions d'Europa" facin el mateix.\nTorra urgeix a confinar Madrid: «S'han de prendre mesures ja»\nMadrid confina perimetralment 850.000 ciutadans\nSocietat, Covid-19, salut, coronavirus, pandèmia, Pedro Sánchez, Isabel Díaz Ayuso, PP, PSOE, Moncloa, Madrid, Grup Covid-19


Cellers Unió presenta el nou Perlat | Canal Reus TV\n09:00 - 25 octubre 2019\nCellers Unió presenta el seu nou Perlat, un vi amb estructura i aromes que li confereixen una personalitat renovada.\nLa presentació es va fer el passat dilluns al teatre Bartrina de Reus davant la presència d’uns 150 amics i col·laboradors del celler i apadrinada per José Peñín, fundador i director honorífic de la Guia Peñín.\nPerlat és un dels vins de referència de Cellers Unió. Evoluciona per mantenir viva la seva essència i alhora s’adapta a les preferències del mercat.\nEl tast el van protagonitzar 4 vins, el Perlat cupatge amb una gran intensitat aromàtica. El Perlat garnatxa de color grana intens. Perlat syrah d’intens color robí, net i brillat. I per últim, el Perlat blanc de color groc pàlid, transparent i brillant.\nCellers Unió ha fet un salt de qualitat tant en el vi com en la seva imatge. Agrupa milers de famílies d’agricultors catalans i, actualment, elabora vins de les denominacions d’origen Priorat, Montsant, Terra Alta, Tarragona i Catalunya."\n07.08 per Laura Borràs\nAdjudicats 2 dels 4 lots de sòl industrial de Redessa 3


#TotesATaula – Opcions\nA Opcions impulsem el consum conscient\nOpcions som una cooperativa sense ànim de lucre que publiquem informació perquè puguis fer un consum conscient i coherent amb els teus valors i t’oferim facilitats i avantatges econòmics perquè et puguis passar a les empreses alternatives.\nDavant la greu crisi sanitària i els anuncis d’una crisi econòmica potencialment devastadora, des d’Opcions vam decidir fer una aposta col·lectiva amb #TenimOpcionsSolidàries, una nova línia d’activitat de la cooperativa per desplegar la solidaritat i no deixar-nos ningú enrere.\nVam començar amb #TotesATaula, una campanya de suport a les persones i col·lectius més vulnerables que reforça, al mateix temps, dos sectors d’importància cabdal pel futur: la pagesia agroecològica del país i els projectes de foment del consum responsable i l’Economia Social i Solidària.\nTres mesos més tard, podem dir que entre tots i totes hem ajudat a fer minvar els efectes de la crisi i ens hem preparat pels reptes socioeconòmics que ens vindran.\nHem fet una aposta col·lectiva, hem desplegat la solidaritat per no deixar ningú enrere\nSi vols fer la teva aportació, encara hi ets a temps.\nSuma't a la campanya!\nNecessitem ser moltes més. Comptem amb tu!\nUneix-te a les gairebé 4.000 persones i més de 200 organitzacions que participen de la cooperativa.\nUnir-se a Opcions\nFes una una aportació puntual a la cooperativa i estaràs fent un gran pas per impulsar el consum conscient.\nDifon la campanya\nComparteix la campanya amb el teu entorn per poder arribar a més gent.\nJa hem recaptat\nMira l'impacte de la campanya!\nDes de l’Alt Pirineu fins a les Illes Canàries!\nEn aquest mapa pots veure les donacions agrupades per territori o organització (globus vermell), els productors i productores locals (globus verd) i les entitats beneficiàries (globus groc).\nEn què consisteix la campanya #TotesATaula?\nFes una aportació solidària\nDestinarem el 80% de les altes a Opcions, dels augments de quotes i dels donatius, tant de persones físiques com persones jurídiques, a un fons per comprar aliments d’iniciatives agroecològiques locals i donar-los als col·lectius que es troben en situació vulnerable.\nL’alimentació és un sector clau per la vida. Tots els aliments de la campanya provindran dels projectes agroalimentàris que està recopilant Arran de Terra. Volem consolidar-los en aquest moment de crisi i per això, t’animem a consumir-hi directament.\nMIRA ELS PROJECTES\nFes activisme digital\nAjuda’ns a difondre la campanya i arribar al teu entorn. És vital que ens agrupem el màxim nombre de persones i entitats possibles.\nEt regalem el Quadern 56\nRegalem el Quadern 56 “De la terra al plat” sobre la distribució d’aliments a tothom que s’uneixi a la campanya.\nSi vols conèixer més a fons la campanya, llegeix aquest document.


Oposiciones a Grupo A2: Cos de Gestió de la Generalitat de Catalunya, Barcelona, Oposiciones - Avanzaentucarrera.com\nPer als aspirants del torn de lliure accés, aquesta prova comprèn l'annex I (blocs I a V) del temari previst a la base 1.3.\nAquesta prova comprèn l'annex 2 i l'annex 3 del temari previst a la base 1.3.\nAquesta prova consisteix a resoldre per escrit 4 supòsits pràctics en els quals es plantejarà, eventualment, analitzar els estats comptables d'una empresa; comprovar l'adequació de les autoliquidacions o declaracions tributàries als fets imposables produïts i als altres elements coneguts de l'obligació tributària; contestar al·legacions; efectuar i motivar la regularització tributària i practicar les liquidacions tributàries, incloses liquidacions de sancions tributàries; determinar les actuacions i procediments de recaptació en període voluntari i/o executiu; analitzar la situació economicofinancera del deutor a efectes de determinar els acords per adoptar en el marc d'un procediment de recaptació, i resoldre procediments de revisió.\nL'aspirant disposarà, durant la realització de la prova, de material mínim de suport i consulta en format paper o electrònic (que inclourà la normativa aplicable al/s supòsit/s pràctic/s plantejat/s) lliurat pel Tribunal Qualificador.\nAquesta prova comprèn l'annex 3 del temari previst a la base 1.3.\nEl temps per a la realització d'aquesta prova serà de 2 hores.\nSevilla, Granada, Almería, Jaén, Córdoba, Huelva, Jerez de la Frontera y Málaga Semipresencial


El perquè de la xarxa: Amnistía Internacional España - Derechos Humanos\nL'objectiu de la Xarxa d'Escoles és fer del centre escolar un espai de reflexió sobre els nostres drets i els drets de les altres persones, dins d'un marc participatiu i interactiu. A més, és una invitació per a la comunitat educativa (professorat, alumnat, personal no docent, pares i mares) per a que es comprometi amb la lluita pels drets humans, convertint-se en veritables activistes.\nQuins tipus de temes es treballen?\nSempre temes de drets humans, vinculats amb les grans campanyes i persones per les quals treballa Amnistia Internacional. Rebreu propostes sobre presos/as de consciència, pena de mort, tortura, dret a l'habitatge i a la salut, infància, etc.\nDenunciar la violació de drets humans al món per a mobilitzar al professorat i l'alumnat dins l'entorn educatiu.\nDonar a conèixer els temes de treball prioritaris d'Amnistia Internacional a l'entorn escolar.\nGenerar una xarxa de centres escolars, activistes, professorat i alumnat que duguin a terme treball conjunt en defensa dels drets humans.\nTreballar per persones concretes amb noms i cognoms per les quals Amnistia Internacional està treballant a tot el món.\nQuè t'oferim si et dónes d'alta?\nFacilitem propostes didàctiques per a posar en pràctica dins de l'aula o al centre educatiu en el seu conjunt.\nOferim informació actualitzada i propostes d'accions en xarxes socials.\nProporcionem continguts a la matèria d'Educació per a la Ciutadania i els drets humans i per altres matèries que també treballen els drets humans.\nFormar part de la Xarxa t'obliga a alguna cosa?\nNo. La Xarxa d'Escoles està pensada per a que puguis organitzar-te com vulguis segons el temps que tinguis disponible. Donar-te d'alta no suposa més compromís que el que tu mateix et marquis.\nEn què es diferencia la Xarxa d'Escoles d'AI d'altres xarxes educatives?\nLa Xarxa d'Escoles d'AI compatibilitza la part formativa/educativa amb propostes d'acció concretes sobre casos reals treballats per l'organització. Volem que estudiants i professorat aprofundeixin en temes de drets humans i a la vegada actuïn de manera concreta amb les seves signatures o els seus missatges sobre lleis injustes o persones empresonades a tot el món. La Xarxa d'AI treballa sobre persones reals que estan patint vulneracions de drets humans.\nNo. Intentarem oferir-te propostes d'acció, informació sobre els casos que treballa AI i altres qüestions d'interès al correu electrònic màxim cada dues o tres setmanes.\nQuants temes de treball proposeu durant el curs?\nNormalment proposem 4 o 5 grans accions de drets humans durant el curs, que acostumen a estar vinculades a dates clau (ex: Dia de la Dona o Dia dels Drets Humans). Addicionalment, es poden fer algunes propostes d'acció sobre casos urgents (p.ex: persones condemnades a mort) que poden necessitar la nostra ajuda en un termini curt. Participeu en les que pugueu, qualsevol ajuda que pugueu oferir serà molt ben rebuda per aquestes persones.\nQuin suport puc rebre d'Amnistia Internacional?\nDepenent de quina sigui la teva localitat, la capacitat d'AI per col·laborar amb tu i donar-te suport pot variar. A algunes localitats podràs comptar amb activistes d'AI que t'ajudaran amb la teva tasca i en d'altres no hi haurà tanta sort. De qualsevol manera, és bona idea que de manera regular tinguis contacte per correu electrònic o per telèfon amb el grup local d'AI més proper.\nI si tinc comentaris?\nEstarem encantats de rebre'ls, ajudar-vos en el que puguem i canviar tot el que sigui necessari per a que la Xarxa millori. Si tens qualsevol cosa per comentar-nos, ens pots escriure a redescuelas@es.amnesty.org\nI si vull tenir un nivell de compromís més gran?\nEl teu centre pot arribar a un compromís de més impacte, amb la creació d'un Grup Escolar estable. Aquesta és una gran forma que nois i noies menors d'edat siguin part activa d'un moviment internacional de reconeguda imparcialitat que centra la seva lluita en pro de la defensa dels Drets Humans a tot el món. Els Grups Escolars estan formats per estudiants d'ESO o Batxillerat, supervisats per un membre del professorat o de l'AMPA del seu Centre i reben un important suport en la feina que realitzen per part de l'organització. Si tens interès a engegar un, no dubtis en posar-te en contacte amb nosaltres.\nEm dedico a l'educació no formal. Té sentit que m'apunti?\nSí. Moltes de les propostes que realitzem són perfectes per estructura i duració per a dur-se a terme en entorns d'educació no formal com escoles d'oci i temps lliure, activitats promogudes per les conselleries de joventut, tallers per a adults, etc.\nEm vull apuntar! Com puc fer-ho?\nÉs molt senzill. Fes clic aquí.\nLluita pels drets humans amb nosaltres!!!\nApunta’t i començaràs a rebre informació. Treballa al ritme que vulguis!