Fundació Ana Ribot. Envelliment actiu i Alzheimer. Regala somriures\nHome Que Pots Fer? Finança un Projecte Voluntariat Social “Regala Somriures”\nEl projecte de voluntariat social és un dels motors de la Fundació. Gràcies als voluntaris podem fer activitats lúdiques, acompanyaments a la gent gran, i també els esdeveniments solidaris que contribueixen a conscienciar a la societat de les necessitats de les persones amb Alzheimer i els seus cuidadors.\nActualment tenim més de 41 voluntaris actius. De diverses edats i perfils que participen en les activitats de la Fundació segons les seves motivacions, i disponibilitat:\nEn circumstàncies normals els voluntaris ens acompanyen regalant molts Somriures:\nFestes, celebracions i aniversaris: bingo, concurs de truites, pastissos, carnaval, sessió de fotos, Sant Joan, Nadal, Sant Jordi…\nSetmana de l’Alzheimer:\nCaminada Solidària “Posa Llum a l’Alzheimer”\nSortides culturals al poble\nExcursió al riu amb els voluntaris “La Caixa”\nAcompanyament a persones grans a casa\nCelebracions i xerrades en la setmana del Voluntariat:\nTeatre i activitats per Nadal\nMés Cors Solidaris\nTambé cada cop més les empreses és mostren més receptives a que els seus equips facin col·laboracions solidàries en entitats socials com és el cas de La Caixa i Ciments Molins.\nEn l’àmbit institucional estem ampliant l’abast participant en la Mesa Comunitària i la Comissió de la gent gran, el Consell de Participació del centre de dia i altres iniciatives amb agents socials, associacions i entitats socials i comercials del poble.\nRegala Somriures en línia\nAquest any 2020 la situació de pandèmia per la Covid-19 ens ha descol·locat a tots.\nA partir del mes de març hem vist reduïdes les possibilitats de realitzar activitats grupals, presencials, acompanyaments… i no poder donar tot el suport que habitualment veníem donant.\nPerò també vam detectar que sorgeix una nova via per poder acompanyar i donar suport des de la distància i de forma segura tenia molt de sentit, pel que transformem el programa Al teu Costat, d’acompanyament presencial en el programa “Somriures en Línia”, de suport i acompanyament telefònic realitzat pels voluntaris, que de seguida que el posem en marxa ens adonem del gran valor que té per les ganes d’ajudar d’ells i la necessitat de les persones que es beneficien del programa de sentir-se acompanyats durant els temps de la pandèmia.\nSomriures en línia ha suposat un gran recolzament i ha potenciat el vincle social que a persones en situació de soledat, aïllament, o risc social, malauradament ja venia colpejant abans de la pandèmia, ara amb els confinaments forçats aquestes situacions es poden agreujar.\nImpacte Social, més de 8.000 persones\nEl projecte Regala Somriures té un gran impacte social, en els beneficiaris directes, els voluntaris, i les famílies, i en l’equip de la Fundació que es senten recolzats per aquesta iniciativa solidària.\nVisualitza el projecte de voluntariat social 2021 clicant en aquest enllaç.


Neix a Lleida la primera acadèmia d’escacs i un nou club esportiu de la mà de Josep Oms\nper Redacció - Fotografia: Agencia Itaca 25/03/2014 00:00h\nNeix a Lleida la primera acadèmia d’escacs i un nou club esportiu de la mà de Josep Oms| Redacció - Fotografia: Agencia Itaca\nEl Gran Mestre Internacional Josep Oms ha obert la primera Acadèmia d'Escacs de la ciutat de Lleida, i el Club d’Escacs ADEJO. El centre està ubicat al carrer Anselm Clavé, número 16, i compta amb un grup de professors i col·laboradors que garanteixen una ensenyança de qualitat i que permetrà als alumnes aconseguir els objectius esportius, pedagògics, lúdics i personals que es fixin, ja sigui a nivell elemental, de formació o perfeccionament.\nEl Gran Mestre lleidatà té molt clar que "les portes de l’acadèmia i del club estan obertes a tothom. Ens agradaria que fos un punt de trobada per a tots els amants dels escacs tinguin el nivell que tinguin i siguin quins siguin els seus objecius personals. El públic al qual ens adrecem va des d’aquells nens o adults que mai no han mogut una peça, però senten curiositat per aquest esport, passant per aquells que tenen un nivell inicial i volen millorar, fins als que ja han assolit un bon nivell i busquen una tecnificació superior”."\nA més a més de l’Acadèmia i del Club d’Escacs, Josep Oms i el seu grup de treball fan una aposta molt forta pel projecte dels escacs com a eina pedagògica i la seva inserció en les escoles de Lleida. El 15 de març de 2012 el Parlament Europeu va aprovar una resolució que va instar la Comissió Europea i els Estats membres a introduir un programa d'escacs a l'escola en els sistemes educatius de la UE.\nUna altra de les grans satisfaccions de Josep Oms ha estat, i és, col·laborar amb tota aquella persona o entitat que li demana. L’omple aportar el seu gra de sorra, sempre amb els escacs com a vehicle, en diferents projectes solidaris o associacions que treballen amb persones que tenen necessitats especials. Durant els deu últims anys ha ajudat a introduir el seu esport en molts centres i ha posat en marxa o ha col·laborat en diversos projectes. Amb els escacs, i els beneficis que aquests aporten, ha anat adaptant el seu model d’ensenyança en cada un dels col•lectius amb els quals ha treballat.\nL'Handbol Pardinyes guanya a la pista del BM Granollers (29-32)\nEspectacular inici dels germans Màrquez al Mundial de motociclisme


11 fira de nadal – Llicamunt notícies\nllicamunt 15 Desembre 2010 15 Desembre 2010 espectacles,festa\nLa Fira de Nadal, que aquest any va arribar a la onzena edició, va tenir lloc el passat cap de setmana , al llarg dels carrers Aliança i Folch i Torres.\nLa Fira va comptar amb 7 parades d’entitats locals, 24 parades de Lliçà d’Amunt i 19 de fora del municipi. S’hi venien objectes de regal, objectes d’artesania, productes alimentaris, bijuteria, quadres, manualitats, productes de decoració de nadal, ceràmica, etc.\nEl dissabte hi va haver una xocolatada popular, i l’activitat “El tió més divertit del món” organitzada per la Comissió de Festes. També, l’associació Amunt Dones va organitzar un taller infantil amb materials reciclats i un “Conta contes infantil”.\nEl Cor de Clavé i la Coral l’Aliança van oferir una cantada de nadales. L’Ajuntament va preparar una escudella popular, que tothom va poder tastar, I, la Comissió de Festes va sortejar dues paneres de Nadal gegants, amb productes oferts per diferents comerços; els diners de la venda de tiquets pel sorteig anaven destinats a la Marató de TV3.\nAnterior Caldes de Montbui també alega contra el POUM de Lliçà d’Amunt\nSegüent De Lliçà a la Casa Blanca


Institut de l'Envelliment - UAB - Recerca Serveis Recerca Formació Publicacions Relacions Gent Gran Esteu aquí: Inici / Recerca / Salut en les persones grans / Problemes de salut associats a l'envelliment Recerca: Salut en les persones grans\nProblemes de salut associats a l'envelliment Caigudes: Una de cada 3 persones grans pateix una caiguda cada any. Les caigudes poden tenir greus conseqüències com fractures que poden comportar grans pèrdues d’autonomia funcional. A més, provoquen por a caure de nou, i aquesta pot fer que la persona redueixi la seva mobilitat. Des de l’Institut, duem a terme estudis per detectar la incidència de caigudes, identificar els factors de risc i, sobretot, desenvolupem estratègies que ajudin als professionals a detectar fàcilment els factors de risc i intervenir per tal de reduir-lo.\nActualment estem participant a la xarxa europea de recerca Profound, per a més informació podeu consultar : http://profound.eu.com/\nFragilitat: La fragilitat és un estat de vulnerabilitat de les persones grans que indica risc de pèrdua funcional o de desenvolupament de dependència, risc de caigudes, d’hospitalització i d’ingrés en una residència. Entre els indicadors de fragilitat trobem factors la pèrdua de força muscular, la pèrdua de pes involuntària, un alentiment de la velocitat de la marxa, la fatiga i la inactivitat. La sarcopènia, entesa com a pèrdua degenerativa de la massa muscular, és un dels signes associats a la fragilitat. La nostra recerca en fragilitat es basa en millorar la seva detecció i desenvolupar estratègies eficaces d’intervenció.\nL’Institut forma part del Observatorio de la Sarcopenia de la SEGG.\nActualment estem treballant en el projecte FRAPEM Deteriorament funcional: el procés d’envelliment va associat a una sèrie de canvis físics que, a partir d’un llindar, comporten dificultats en la vida diària (discapacitat) i poden fer necessària l’ajuda d’altres persones (dependència). La recerca de l’Institut en aquesta línea té com a finalitat aplicar estratègies d’intervenció que frenin o alenteixin el declivi.\nMalaltia d’Alzheimer i altres demències. La prevalença de la demència es situa al voltant del 10% en les persones de 65 i més anys, sent un 6% malaltia d’Alzheimer. Aquest percentatge augmenta dramàticament amb l’edat, sent el 22% i el 30% en homes i dones de 85 i més anys. Aquesta línea inclou estudis d’avaluació i estimulació de la funció cognitiva. També hem dut a terme estudis que sobre la interrelació entre els trastorns de la marxa i la demència. A més, hem realitzat intervencions basades en l’activitat física a persones amb demència i als seus familiars cuidadors. Malnutrició: la malnutrició és una síndrome geriàtrica d’especial rellevància entre les persones grans que viuen soles, que tenen dependència i demència i que estan institucionalitzades.La nostra recerca té com objectius la detecció i intervenció en la malnutrició mitjançant mesures dietètiques, de complements nutricionals i mesures de formació per exemple de cuidadors.\nAltres síndromes geriàtriques: una gran part de persones grans envelleixen saludablement però una part desenvolupen síndromes geriàtriques. A més de les que ja hem mencionat com a línees de recerca (les caigudes, la malnutrició, la demència...), també duem a terme estudis sobre la incontinència urinària i la multimorbiditat.\nPer a més informació podeu consultar la secció de publicacions\n© Fundació Institut Català de l'Envelliment, 2012


«Que les dones i, a més joves, entrem en política suposa trencar barreres» - Diari de Girona\nl. fanals 22.06.2019 | 23:32\nMireia Pimentel. diari de girona\nAmb 25 anys, Mireia Pimentel (JxCat) és una de les alcaldesses més joves de les comarques gironines.\nQuè sent en ser la primera alcaldessa del seu poble?\nÉs cert que fins ara tots havien sigut homes els que havien ocupat el càrrec, i em sembla que és un plus de renovació que les dones i, a més, joves, entrem en política, ja que suposa trencar amb barreres que, per mala sort, encara existeixen. Considero que és una gran oportunitat, i ho valoro molt positivament per regenerar la política.\nD'on neix la inquietud per ser candidata?\nEn la legislatura anterior ja vaig estar a la llista com a regidora. En aquesta última, l'alcalde volia plegar i va confiar en mi per oferir-me el càrrec. Al principi em feia una mica de respecte, però em vaig veure amb cor de fer-ho i no vaig dubtar a acceptar. Per mi suposa un nou repte i una oportunitat que no podia deixar perdre.\nPer què creu que fins al 2019 no hi ha hagut una dona al capdavant de l'alcaldia?\nCrec que no s'ha donat la oportunitat a cap dona de poder arribar a l'alcaldia. No obstant, el temps històric ha anat canviant en l'àmbit polític, social i sociològic respecte als gèneres i, en ple segle XXI, em considero molt afortunada per arribar al capdavant de la llista. I també em sento privilegiada per haver format una llista amb cinc dones i dos homes.\nLes dones tenen una manera pròpia de fer política?\nNo crec que es tracti de tenir una manera pròpia per ser dona o home; depèn de les ganes de fer. Crec que hi ha d'haver una composició equilibrada entre homes i dones, que siguin representats ambdós gèneres de forma equitativa. Tanmateix, la presència de les dones en el govern local repercuteix de forma molt positiva en la representació política femenina en altres nivells.\nVostè, a més, és molt jove: 25 anys. En què es notarà la seva gestió al capdavant de l'Ajuntament?\nEn aquesta legislatura hem constituit una llista majoritàriament jove, que implica una renovació progressiva i constant de noves idees, i això és clau per contagiar aquest interès a persones de la mateixa generació. Sí que és veritat que pot resultar una mica estrany ser alcaldessa amb la meva edat, però a la vegada sé que la gent s'alegra de saber que algú tant jove tingui aquestes preocupacions i responsabilitats.


OCINE El Vendrell: del 14 al 20 de desembre - Esguard de Dona\nBy Esguard de Dona - dissabte, de desembre 15, 2012\nTrobarem en aquesta pel•lícula alguns del actors i personatges de El Senyor dels Anells, ja que de fet El Hobbit forma part d’un conjunt de llibres escrits per John Ronald Reuel Tolkien, i de fet va ser el primer d’aquests llibres. Així que tornarem a trobar-nos amb Gandalf (Ian McKellen), Ian Holm (fent de vell Bilbo), Elijah Wood (Frodo), Hugo Weaving (Elrond), Cate Blanchett (Galadriel), Christoper Lee (Saruman), Andy Serkis (Gollum), però l’actor principal d’aquesta pel•lícula és Martin Freeman qui interpreta a Bilbo Bolson o Bilbo Saquet, segons la veieu en castellà o en català, ja que s’ha traduït el cognom original Baggins. Com l’altre vegada ens trobarem amb tres lliuraments, previstos la segona part, La Desolació de Smaug pel 2013 i la tercera part, Partida i Retorn pel 2014. Martin Freeman ha protagonitzat per exemple la sèrie de televisió Sherlock, on feia el paper de Dr. Watson.\nLa pel•lícula arriba amb una bona acollida per part del públic que ja la ha pogut veure i explica la història de Bilbo, un curiós Hobbit, i les seves aventures amb un grup de nans que cerquen el tresor robat pel drac Smaug.\nLa direcció és de Peter Jackson, qui ja dirigir El Senyor dels Anells, el guió és de Fran Walsh, Philippa Boyens, Guillermo del Toro i el propi Jackson. La música és de Howard Shore qui va posar la música a la trilogia del Senyor dels Anells, i també va musicar, La Invención de Hugo, La Saga Crepúsculo: Eclipse, El Aviador, Gangs of New York, Crash, Seven, entre d’altres.\nBrussel·les, 26 de gener de 2018 El 27 de gener és una data marcada en la història pel dolor i el dol. Un 27 de gener, fa 73 anys, ...


Més enllà de la música del Minipop | FET a TARRAGONA\nLaia Marín, coordinadora de l’Espai Tallers del Minipop, al passeig de les Palmeres. Foto: Laia Poblado\nPassada la voràgine electoral, que ens ha tingut immersos en debats, promeses, entrevistes i propostes diverses, arriba un dels moments més esperats de l’any: el Minipop! Bé, potser no per tothom, però sí per aquells que tenen nens petits i són amants de la bona música. I és que el Minipop ho combina tot al passeig de les Palmeres, un espai privilegiat de Tarragona.\nPerò aquest festival, que enguany ja arriba a la seva novena edició, no és només música, sinó que dona molt protagonisme a l’Espai Tallers. Un apartat que, des de fa sis anys, coordina Laia Marín, que va entrar al Minipop “enredada pel Lluís Gavaldà, amb qui treballava aleshores, que em va animar a formar part d’aquesta iniciativa”.\nEl festival arriba a la novena edició amb un Espai tallers carregat de propostes\nLa Laia comença a pensar en les activitats que ompliran hores i hores de festival al mes de gener i, en el cas d’enguany, amb un eix central molt inspirador, l’artista japonesa Yayoi Kusama. Es tracta d’una precursora dels moviments de l’art pop, el minimalisme i l’art feminista, que ha portat molts punts i molt color a la imatge del Minipop 2019.\nL’Espai Tallers fa un reconeixement al talent local\nDesprés d’una convocatòria oberta a la qual els talleristes poden presentar les seves propostes, i tenint en compte també les que preparen els patrocinadors, les entitats col·laboradores i el mateix festival, “hi haurà més d’una trentena d’activitats, unes deu per a cada dia”, explica Marín, que detalla també que la majoria es concentren entre divendres i dissabte, “els dies en què rebem més públic”.\nUns tallers que “destaquen per la qualitat, la varietat i l’originalitat”, remarca la coordinadora, i que, sobretot, “volen servir de reconeixement als creadors i al talent local”. I és que hi entra gent de multitud de disciplines artístiques: robòtica, il·lustració, arquitectura, cistelleria, moda, gastronomia… I moltes “estan pensades no perquè les facin només els més petits, sinó perquè els adults puguin compartir una estona amb fills, nebots, fillols, nets…”, indica la Laia.\nLlibres, robots, temes d’actualitat…\nCosta molt destacar-ne algun, perquè tots tenen el seu atractiu, però val la pena posar èmfasi en els dos tallers de poesia que faran Muntsa Plana i Manuel Moranta; el de l’editorial Nanit, en què els participants podran endur-se a casa un conte il·lustrat per ells mateixos; un per dissenyar diademes, passadors i llacets, a càrrec de Núria Subietas; un de cistelleria en què Anna Sínia ensenyarà a fer flors de vímet; o el curiós cas de Bàrbara Gutierrez i Rose Pomeroy, “que cada any venen expressament des de Londres per fer un nou taller!”.\nEls tallers del Minipop també busquen ensenyar, com aquest en què es reutilitzaven brics, a l’edició del 2017 del Minipop. Foto: Jaume Rojas\nI aquí cal sumar-hi les propostes del CaixaForum, enguany lligades a la robòtica i al cinema; la de l’agència immobiliària Monapart, que decorarà làmpades de paper; o l’espectacle de titelles i posterior taller sobre la crisi de persones refugiades per infants i famílies que han preparat la Fundació Barça i Creu Roja. A més, “cada any intentem involucrar alguna entitat tarragonina”, comenta Marín, i la Nova Escola de la Banda Unió Musical de Tarragona farà un taller de construcció d’instruments.\nTot això sense oblidar-nos del que ja s’ha convertit en clàssics del Minipop, com el taller de fotografia, en què el fotògraf del festival Jaume Rojas guia minireporters per aconseguir les millors imatges, i el de periodisme, que aquest cap de setmana entrevistarà el músic flixanco Xarim Aresté.\nUna nena dibuixa, concentrada, a l’edició del 2017 del Minipop. Foto: Jaime Rojas.\nEn definitiva, un ventall amplíssim de propostes que a la Laia li porten moltíssima feina durant mesos, “però és molt satisfactori veure la cara de felicitat dels talleristes quan acaben, o dels nens quan ensenyen als pares allò que han pogut elaborar”.\nPer consultar els detalls de tots els tallers podeu fer clic aquí, mentre espereu que arribi divendres i comenci el Minipop: tres dies de festa que, a Tarragona, serveixen pràcticament per donar la benvinguda a l’estiu.


Paula Ros i Ferrera, Cort d’Honor de la Fallera Major 2020 de Bétera – BÉTERA – toda la información del Bétera, Valencia\nPaula Ros i Ferrera, Cort…\nDesprés de parlar amb Mª Ángeles Valls i Aparísi, Fallera Major de Bétera per a l’any 2020, toca ara parlar amb la fallera de la seua Cort d’honor. Es tracta de Paula Ros i Ferrera.\nPaula Ros i Ferrera, Cort d’honor de la Fallera Major de Bétera 2020\nPaula és Fallera des de fa 19 anys. Les Falles també les porta en la sang. Ara viu amb molta il·lusió aquesta etapa i ens comenta que per a ella no suposa tanta responsabilitat perquè és una festa que li agra molt.\nCal mencionar que Paula va ser la primera xiqueta que es va convertir en Fallera Major Infantil de tot el poble de Bétera.\n“Aquesta etapa la visc d’una altra manera. No tens els mateixos sentiments, Però recorde com si fora ahir, quan vaig ser Fallera Major Infantil de Bétera. Tenia 14 anys i va ser un any molt especial, amb molta alegria”, ens explica amb molta emoció.\nAra espera que aquest any siga molt especial i “que Carla i Mª Ángeles disfruten molt d’aquest exercici, ja que és un any ple d’alegria i emocions”, detalla. “Per a mi és un honor poder acompanyar a Mª Ángeles en aquest any, com la seua cort d’honor”, afegeix.\nD’altra banda, “he de dir que Carla és una xiqueta molt riallera. Viu les falles al cent per cent”, indica Paula. “A Edgar el conec tota la vida. És un president jove y amb molt de futur”, prossegueix.\nPer a concloure, Paula envia un missatge a totes les falleres del municipi: “Convide que s’animen a viure aquesta il·lusió de ser la Fallera Major del nostre poble, ja que és una festa plena d’emoció i molta alegria”.


Sanchis exculpa l'independentisme - Notícies Comunicació - Notícies Comunicació - e-notícies\nComunicació · 7 de Novembre de 2019. 20:28h.\nEl director de TV3 creu que els cartells contra periodistes els han fet “antisistema”\nEl director de TV3, Vicent Sanchis, ha condemnat l'aparició de pasquins en què s'acusa periodistes catalans -entre ells a Xavier Rius, director d'e-notícies- de ser “terroristes de l'Ibex 35”, però ha intentat desvincular-los de l'independentisme i relacionar-los amb el moviment “antisistema”.\n“Si són terroristes de l'Ibex 35 vol dir que no estem en un cas entre independentistes i no independentistes, sinó de sistema o antisistema”, ha afirmat aquest dijous en una entrevista al programa 'Todo es mentira’ de Cuatro.\nSanchis ha qualificat de “barbaritat” l'aparició dels cartells anònims, alhora que destaca que “m’estranya el to” i “em sona a una posició política rara”. “Una cosa és que amenaci periodistes cridant unionistes o separatistes. I una altra cosa és que aparegui un cartell que critiqui aquesta gent per ser esclaus de l'Ibex 35, socialistes o convergents”, ha insistit.\nEl director de TV3 ha manifestat que “no entenc aquests cartells” ni tampoc sap quina “associació, entitat o grupuscle pot estar darrere d'unes acusacions semblants”. “Antisistema potser? Potser antisistema, no ho sé”, ha conclòs.\nD'altra banda, Sanchis ha respost als que critiquen la gestió de la cadena pública assegurant que “nosaltres fem una televisió pública per a tots”.\nReferint-se a les crítiques procedents de Ciutadans, el PP i Vox, Sanchis ha manifestat que aquestes formacions creuen que els votants independentistes “estan malament perquè algú els ha abduït o perquè algú els ha adoctrinat”. “És considerar que la gent que no pensa com tu és idiota o és malalta i, a més, és molt ximple perquè hi ha algú que els menja el coco tot el dia des de la televisió”, ha reblat.\nTambé s'ha referit al seu sou per negar que no se sent “mal pagat”, sinó que “per aquests diners no sóc a TV3”. “Per aquest sou, un periodista a Barcelona o a Madrid, seria molt difícil que estigués disposat a aguantar les coses que s'aguanten aquí”, ha argumentat.\n“Em sona a una posició política rara”


Nom Col·lecció de mol·luscs continentals de Catalunya\nNom alternatiu MCNB. Col. mol·luscs continentals Catalunya\nCiteu com Museu de Ciències Naturals de Barcelona (MCNB). Col·lecció de mol·luscs continentals de Catalunya\nMCNB. Col. mol·luscs continentals Catalunya\nDescripció Col·lecció de mol·luscs continentals de Catalunya, formada per conquilles en sec (87% dels lots) i organismes sencers preservats en alcohol etílic de 70º i 100º. Consta d'uns 159000 exemplars agrupats en 16200 lots, dels quals 108 corresponen a espècimens tipus. La col·lecció inclou bivalves i gastròpodes terrestres i d'aigua dolça, amb domini de la fauna de gastròpodes terrestres.\nLa major part del material pertany a les col·leccions històriques del Museu (col·lecció fundacional de Francesc Martorell i col·leccions d'Artur Bofill, Joan Baptista d'Aguilar-Amat, Joan Rosals, Reial Acadèmia de les Ciències i Arts de Barcelona, Manuel de Chía, Baltasar Serradell i Institut Jaume Balmes, entre d'altres). També hi trobem abundant material procedent de col·laboradors i altres fonts d'ingrés vinculades al museu. Més recentment ha estat ingressada la col·lecció del malacòleg Miquel Bech, formada principalment per mol·luscs continentals de la península Ibèrica, amb una alta proporció de fauna de Catalunya. També hi destaquen les mostres recol·lectades per Luis Gasull i Oleguer Escolà, aquestes últimes associades a ambients subterranis.\nÀmplia cobertura taxonòmica. El registre, documentació i informatització a nivell de lot d'espècimens s'estén al 93% de la col·lecció. Les dades d’una part de la col·lecció poden consultar-se en línia a través del web del Museu de Ciències Naturals de Barcelona i del portal GBIF. Les mostres obtingudes com a resultat de les campanyes de recol·lecció i projectes de recerca recents, incrementen la proporció de material en líquid a fi de conservar l'anatomia interna. Una representació de mol·luscs continentals de Catalunya ha estat exhibida a les exposicions permanents del Museu; actualment s'exhibeix al Museu Blau un conjunt format per 24 lots, en sec i en líquid.\nUna part important de la col·leció és el resultat d'una continuada tasca de recol·lecció i estudi portada a terme per malacòlegs de la talla d'Artur Bofill, Joan Baptista d'Aguilar-Amat, Friedrich Haas (impulsors de l'anomenada escola catalana de malacologia durant la primera meitat del segle XX) o Miquel Bech, en èpoques més recents.\nProcedència Les primeres mostres pertanyen a la col·lecció conquiliològica de Francesc Martorell i Peña, com a part de la col·lecció fundacional del Museu Martorell (1879). Les col·leccions d'Artur Bofill, Joan Baptista d'Aguilar-Amat, i Joan Rosals, que representen un increment notable dels fons del Museu (entre 1917 i 1920), aporten també una quantitat important de mol·luscs continentals de Catalunya. A aquestes cal afegir el material procedent d’altres col·leccions històriques ingressades posteriorment: hi destaquen les de la Reial Acadèmia de Ciències i Arts de Barcelona (cedida en dipòsit al Museu en 1925), i les col·leccions de Manuel de Chía (1923), Baltasar Serradell (1931) i Institut Jaume Balmes (1936). Cal esmentar també les aportacions efectuades per col·laboradors i altres fonts d’ingrés vinculades amb el Museu (Ascensi Codina, Francesc Español, Pius Font i Quer, Carme Gelabert, Friedrich Haas, Santiago Novellas, Antoni Vilarrubia i d’altres).\nMés recentment hi trobem les mostres recol·lectades per Luis Gasull i Oleguer Escolà, aquestes últimes associades a ambients subterranis. Cal destacar l'ingrés de la col·lecció de Miquel Bech l'any 2009, que inclou una alta proporció de mol·luscs continentals de Catalunya.\nUna part important de la col·leció és el resultat de la recerca portada a terme per malacòlegs de la talla d'Artur Bofill, Joan Baptista d'Aguilar-Amat, Friedrich Haas (impulsors de l'anomenada escola catalana de malacologia) o Miquel Bech, en èpoques més recents. La col·lecció ha estat també estudiada per altres investigadors com Edmund Gittenberger, Alberto Martínez-Ortí o Cristian Altaba. La producció científica d’aquest i altres autors s’ha materialitzat en nombrosos treballs de recerca faunística i taxonòmica referits a la fauna catalana, i que inclou espècimens tipus dipositats a la col·lecció.\nAbast geoespacial Catalunya\nExtensió de la col·lecció 108 lots d'espècimens tipus, 159000 espècimens, 16200 lots\nEstat de documentació Control documental del 93% dels lots (registre, inventari i informatització). Identificació a nivell d'espècie per a la majoria dels lots (nomenclatura actualitzada per a les mostres documentades en Museum Plus). Una part de la col·lecció identificada i/o revisada per especialistes (E. Gittenberger, M. Bech, A. Martínez-Ortí, entre d'altres).\nPreparació i conservació Material en sec encapsat i/o embolcallat amb elements de protecció, en contenidors individuals. Una alta proporció de lots en sec incorporen etiquetes impreses en Tyvek. Controls periòdics de la qualitat del preservant per a les mostres en líquid. Programa de control de les condicions ambientals als espais d'emmagatzematge.\n-no trad- 24-07-2013 (dd-mm-yyyy)


Inicio > Historias > L’Agència de Disciplina Urbanística del Consell davalla la seva activitat\nL’Agència de Disciplina Urbanística del Consell davalla la seva activitat\n(Diari de Balears, 28/01/2013)\nQuim Torres. L’Agència de Disciplina Urbanística, l’entitat creada l’any 2008 pel Consell per exercir la inspecció en el sòl rústic de Mallorca, ha anat perdent activitat progressivament coincidint amb l’arribada del PP a la presidència de la institució insular. La seva activitat inspectora ha decaigut i si el 2010 es feren 527 inspeccions, el 2011 en foren 439 i el 2012, 395. Cap ajuntament no s’ha adherit a l’organisme des de setembre de 2010 i continua només amb set municipis inscrits, on l’entitat, a més de tenir les competències d’inspecció en rústic, també té potestat per aplicar sancions i restablir la legalitat urbanística. A més, l’Agència està sense director des de fa gairebé un any.\nL’oposició atribueix la situació a una manca d’interès polític del PP per potenciar l’Agència, però l’equip de govern del Consell no ho veu igual. Reconeix que han davallat les inspeccions des de 2010, però ho atribueix a una caiguda de l’activitat promotora i constructora, i de l’activitat il·legal. Segons el PP, l’activitat edificatòria ha caigut un 90% i la de l’Agència no ho ha fet en la mateixa proporció. L’oposició, però, adverteix que les irregularitats contra les quals actua l’Agència no prescriuen fins als vuit anys i, per tant, no l’hauria d’afectar tant la caiguda de l’activitat econòmica perquè, si volgués, es podria centrar més en actuacions il·legals comeses anteriorment.\nLes inspeccions de l’Agència poden ser d’ofici o arran de denúncies de particulars o d’entitats públiques i privades, i no totes acaben en expedients. L’Agència actua de fet a tots els municipis, on té les competències d’inspecció en rústic. En els municipis adherits exerceix directament totes les facultats dels ajuntaments en disciplina urbanística (sanció i restitució de la legalitat urbanística) i en aquells que no hi estan adherits, just hi actua quan constata passivitat municipal. Els termes adherits són Campanet, Valldemossa, Puigpunyent, Algaida, Marratxí, Son Servera i Montuïri, que ho va fer el setembre de 2010. De llavors ençà, cap ajuntament més no s’hi ha afegit.\nL’Executiu insular també admet que no hi ha interès dels ajuntaments per sumar-se a l’Agència i ho atribueix a les dificultats d’aquests per obtenir ingressos. Si abans es volien treure de sobre la potestat d’aplicar multes als seus veïns, ara no volen perdre aquesta possible font d’ingressos. “Els ajuntaments tenen interès a gestionar les seves competències en disciplina urbanística” i “potser és perquè volen cobrar ells les multes”, reconeix el conseller insular del Territori, Mauricio Rovira, qui lleva importància al fet que des de fa més de dos anys cap ajuntament no s’hagi volgut adherir a l’Agència.\nEl tercer problema de l’Agència, la manca de direcció estable, també està sobre la taula del Consell. Des de l’arribada del PP a la institució insular, es manté una gerència interina perquè el procés de selecció del nou director està pendent de resoldre des de maig de 2012, quan no hi hagué prou consens per poder nomenar el nou director gerent.\nLa qüestió és que cal una majoria de tres cinquenes parts del ple del Consell per elegir-lo i, per tant, l’Executiu insular ha de pactar el nomenament amb l’oposició. Ara, Mauricio Rovira s’ha compromès a reunir els propers dies l’oposició i fer una proposta de director. Si hi ha consens, s’aprovarà. Si no, s’anul·larà la convocatòria.\n2013-01-28 | Etiquetes: sancions, pp, inspeccions, demolicions, consell de mallorca, agencia mallorca | Categories: Mallorca | Enllaç\nURL de trackback de esta historia http://disurbia.blogalia.com//trackbacks/72956\nDe: Indignat Fecha: 2013-04-21 16:08\nEntenc perfectament als ajuntaments, l'agencia no serveix per lo que es va crear, no denuncien les construccions il·legals, passen d'elles. Tan sols es dediquen a inspeccionar les obres legals.\nCom es pot confiar en una Agencia que vol legislar per demnunt dels dictamens Municipas,\nque instrueix de forma irregular i en les seves provicencies no diu la veritat?.\nAqustes preguntes no son un perque si, jo he vist una actuació ambt totes aquestes irregularitats\nAntes de quixar-se dels politics, mirin dintre de l'agencia, que es on esta el problema. Hi ha moltes infraccions en sol rustic, però l'agencia no actua. Concec terrenys en sol rstic amb mes de una vivenda, fent us de sol industrial, en edificacions sense permis, ho els inspectors han passat per devant sense aixecar acta d'inspecció. Per qué?.\nSon articles com aquest els que indignan als ciutadans. L'agencia, que tenia que ser una bona eina, tan sols es dedicar a actuar alla on pense que treura profit, i passa de les coses on el seu rendiment a lo millor no lis resulta positiu, mentres que si que hi ha perjudici per el medi ambient, y el sol rustic.


Anteriorment us donàvem alguns consells sobre com passar millor el confinament en parella. Avui abordem un altre vessant de la qüestió, que és la situació de la gent gran davant del confinament per la Covid-19. Quins problemes específics tenen? I, sobretot, què poden fer per passar millor aquests dies?\nAlba Pérez, directora del màster universitari en Psicologia Infantil i Juvenil: Tècniques i Estratègies d’Intervenció, i Montserrat Lacalle, professora col·laboradora dels Estudis de Psicologia i Ciències de l’Educació, donen algunes pistes per encarar-ho.\nA Espanya hi ha més de dos milions de persones majors de 65 que viuen soles, 850.000 de les quals tenen més de vuitanta anys. El confinament els afecta especialment: «La disminució significativa de les activitats i les rutines quotidianes, una baixa estimulació sensorial i una disminució del contacte social poden alterar el seu estat anímic», explica Pérez.\nLacalle afegeix que «no s’ha d’oblidar que ser població de risc els pot portar a tenir una percepció més negativa de la situació, amb un augment de la sensació de vulnerabilitat i por».\nEn conclusió, és normal que la gent gran davant del confinament sigui un col·lectiu especialment propens a experimentar ansietat, depressió o aïllament social. Què podem fer per evitar-ho?\nEstratègies per abordar el confinament en la gent gran\n– Pensar que aquesta situació acabarà: Per difícil que sigui la situació, és puntual, i acabarà passant. Lacalle recomana «focalitzar el pensament en el demà. Sovint, quan la realitat del moment no és agradable, pensar en el que trobarem quan acabi ens pot ajudar».\n“Quan la realitat del moment no és agradable, pensar en el qeu trobarem quan acabi ens pot ajudar”\n– Mantenir la comunicació amb familiars i amics: Pérez indica que «han d’evitar tancar-se en ells mateixos i procurar un contacte regular amb amics i familiars, sigui per telèfon o per videoconferència». Aconsella fer servir Whatsapp per socialitzar, perquè és el mitjà més utilitzat per aquest col·lectiu.\n– Aprofitar els recursos digitals: Internet no és només pels joves. Per aquells que estiguin mínimament familiaritzats amb les xarxes, és un bon moment per unir-se a comunitats virtuals sobre llibres, fotografia o cuina, per exemple.\nFotografia: Sam Wheeler a Unsplash\n– Planificar les tasques domèstiques: «Un enemic de l’aïllament és la inactivitat», adverteix Lacalle. Les petites tasques domèstiques, com netejar, cuinar o trucar els familiars poden resultar d’ajuda «per evitar la inactivitat, que pot desembocar en un baix estat d’ànim».\n– Mantenir les rutines: Per a la gent gran, també és un punt clau. Igual que amb les tasques domèstiques, les petites coses marquen la diferència. Un exemple pot ser mantenir sempre els mateixos horaris de despertar-se i anar al llit, així com els dels àpats.\n– Fer activitat física: Lacalle apunta que un altre avantatge de fer les tasques domèstiques és que els permet moure’s una mica. Així mateix, recomana passejar diàriament pels diferents espais de la casa, tal com farien al carrer.\n– Evitar la sobreinformació: Aquest consell és vàlid per a tothom, raó per la qual el vam recollir en aquesta infografia sobre les eines psicològiques per fer front al confinament per la Covid-19. Però, la por que pot generar pertànyer a un grup de risc fa que sigui un tema especialment important per les persones grans. Pérez ens recorda que «està bé mantenir-se informat, però cal triar mitjans de comunicació contrastats i reservar uns moments concrets per a fer-ho. És necessari saber desconnectar de les notícies».\n“Està bé mantenir-se informat, però també és necessari saber desconnectar de les notícies”\n– Demanar ajuda: psicòlegs i psicòlogues de tot l’estat s’han sumat a la iniciativa #NingúnMayorSolo, que posa a disposició de la gent gran i el personal sanitari atenció psicològica telefònica anònima i confidencial a través del número 976 388 601. Manuel Armayones, investigador de l’eHealth Center i professor dels Estudis de Psicologia i Ciències de l’Educació, ha assessorat el projecte. Trobareu més informació en aquest enllaç.\nConsells psicològics en el confinament pel coronavirus 25 març, 2020\nEnvelliment a casa en temps de pandèmia: nous models de cures 30 setembre, 2020\nLes ciutats feministes en el context de la pandèmia del COVID-19 25 novembre, 2020


canvi climàtic: Desertització\nLa desertització es el procés que pateix un terreny normalment ric en biodiversitat en perdre gran part o fins i tot la totalitat d'éssers vius que hi habitaven. Es pot produir a causa de diversos fets, com poden ser la contaminació, la desforestació, o el canvi del clima.\nLa pèrdua de sòl dificulta l'absorció de l'aigua de la pluja i aquesta circumstància fa que, amb el temps, les terres es convrtisquen en deserts. Aquest procés rep el nom de desertització. La desertització afecta quasi la quarta part de les terres del món. A Europa, Espanya és un dels més afectats.\nEl terme "desertització" el va encunyar el 1949 un silvicultor francés que treballava a l'Àfrica occidental per a descriure la destrucció gradual dels boscos de les zones humides, adjacents al desert del Sàhara. Va comprovar com la flora acabava desapareixent i l'àrea es feia cada vegada més desèrtica. No obstant això, va caldre esperar a inicis dels anys 70, quan més de 200.000 persones van morir de fam com a conseqüència d'una gran sequera en la regió localitzada precisament al sud del Sàhara, perquè els organismes oficials assumiren la necessitat immediata de fer front al fenomen de manera conjunta. Va tocar, doncs, a la desertització, l'honor dubtós de ser el primer problema ambiental considerat de forma global. A partir d'aleshores, el seu risc és cada vegada més imminent i les solucions més difícils. Arran de la tragèdia, en 1977 es va organitzar a Nairobi (Kenya) la Primera Conferència Internacional de les Nacions Unides per al Combat contra la Desertitzacióm on es van fixar les línies del Pla d'Acció de Combat contra la Desertització -PACD-, que tenia com a objectiu desenvolupar accions en un àmbit mundial. Poques d'estes es van concretar, i es va haver d'esperar que en 1994, després de la celebració un any abans de la Conferència de la Nacions Unides sobre el Medi Ambient, l'Assemblea General, després de 18 mesos de treball, aprovara els termes de la Convenció de l'ONU sobre el combat contra la Desertització. Va entrar en vigor el 26 de desembre de 1996 i la van ratificar 50 països, Espanya entre ells; hui són ja 100 països els que l'han acceptat.\nAfecta tot el món\nEl primer punt de l'acord arreplega la definició de desertització o desertificació, entesa com la degradació de la terra en les regions àrides, semiàrides i subhumides seques, resultant de diversos factors, entre ells les variacions climàtiques i les activitats humanes. Per degradació de la terra es comprén la degradació dels sòls, dels recursos hídrics, de la vegetació i la reducció de la qualitat de vida de les poblacions afectades. En definitiva, que calia fer front als processos que afecten les terres seques de tot el món, processos que inclouen l'erosió per l'aigua i el vent, juntament amb les sedimentacions produïdes per estos dos agents, la disminució a llarg termini de la diversitat de la vegetació natural i la salinització.\nPublicat per adria-eudald-martí a 4:04\nno soc calvo


Una dona, en estat crític després d'una explosió en un pis del carrer Entença de Barcelona – Actualitat Penal\n[ 14 d'Octubre de 2019 ] El SEM atén 37 persones en el marc de les concentracions de protesta per la sentència de l’1-O\tAcció de protesta\n[ 14 d'Octubre de 2019 ] Guàrdia Civil i jutjat demanen col·laboració ciutadana per identificar un jove trobat mort al fons del mar a Lloret\tGuàrdia Civil.\n[ 14 d'Octubre de 2019 ] Sentència íntegra de la causa especial 20907/2017 que condemna a nou dels processats per delicte de sedició amb penes d’entre 9 anys i 13 anys de presó\tJustícia.\n[ 14 d'Octubre de 2019 ] Els Mossos restringeixen l’accés a l’estació de Sants i els transbordament amb el metro s’ha de fer pel carrer\tAcció de protesta\n[ 14 d'Octubre de 2019 ] Quatre nenes resulten ferides en sortir disparades d’una atracció de fira a Agramunt\tAccidents urbans\nUna dona, en estat crític després d’una explosió en un pis del carrer Entença de Barcelona\nEl carrer Entença de Barcelona tallat entre Consell de Cent i Aragó a causa del succés. / Elisenda Rosanas\nUna dona ha estat traslladada en estat crític aquesta tarda després de registrar-se un incendi en un cinquè pis del carrer Entença de Barcelona. La ferida pateix cremades en el 70 per cent del cos. Onze dotacions de Bombers de Barcelona van participar en l’extinció del foc, que s’ha registrat en el nombre 96 del carrer Entença de Barcelona, informa Ajuntament de Barcelona. El succés es va originar a les 19.45 hores d’aquesta tarda i es produeix prop del lloc on una persona va morir en una baralla ahir a la nit. Algunes fonts afirmen que abans de l’incendi es va registrar una explosió en l’habitatge abans de l’incendi. De moment es desconeix l’origen de l’incendi, que provoca talls de circulació a la zona de l’Eixample afectada.\nACTUALITZACIÓ: A les 20:17 minuts els bombers van donar per extingit el foc i procedien a tasques de ventilació, informen des de l’Ajuntament.\nEl Pícnic per la República aixeca la protesta del vestíbul de l’estació de Sants i surt en direcció plaça d’Espanya\nACN .- Els activistes del Pícnic per la República han aixecat la protesta al vestíbul de l’estació de Sants poc després de les 11 del matí i han sortit a l’exterior en direcció a la […segueix llegint]\nEls Mossos restringeixen l’accés a l’estació de Sants i els transbordament amb el metro s’ha de fer pel carrer


613 015 791\nFlota i preus\nCala d'Or és una zona turística del sud-est de Mallorca. És coneguda per el seu port esportiu al llar de Cala Llonga. La costa es veu esquitxada de cales envoltades de pins, com la principal, Cala Gran.\nTipus d'excursió: 1/2 día\nCala Esmeralda, també coneguda com Caló des Corrals, te 25m d'ample i 40 de profunditat. Rep el nom de la tonalitat verd-blavosa que pren el mar al contacte amb els raigs de sol. És una petita cala de sorra i roques de mitjana alçada. Protegida dels vents, amb unes onades moderades, les seves aigües conviden al bany.\nÉs una de les platges més "naturals " de Cala d'Or ja que les construccions de la zona no arriben fins a primera línia de mar com és habitual a la zona i conserva part de la seva vegetació autóctona.\nTipus d'excursió : 1/2 dia\nCala Ferrera és una cala d'arena i roques a Cala d'Or, a 14km de Portocolom. Protegida del vent i situada entre penyasegats, les seves aigües tranquil·les i d'un color blau turquesa inigualable conviden al bany.\nL'entrada de mar terra endins te forma de Y i dona lloc a la seva platja veina, Cala Serena, també coneguda com es Caló de ses Dones, situada a uns 100m de Cala Ferrera. Cala Ferrera compta amb la distinció de platja de bandera blava i te tots els serveis.\nLa platja és óptima per al fondeig d'embarcacions. degut a la gran acumulació de vaixells a la zona, recomenem fondejar a prop de la boca de la cala, damunt un fons arenós a uns 8 m de profunditat. Existeix un illot a la platja, l'illot Faralló. Recomanem no endinsar-se més en direcció a la platja.\nCala Serena també coneguda com es Caló de ses Dones és una cala de sorra de petites dimensions amb extrems rocosos. Protegeida del vent entre petits penya -segats, les seves aigües tranquil·les conviden al bany. Desde els seus laterals de roca els més joves acostumen a saltar a la mar.\nRecomanem Cala Serena als visitants que prefereixin descansar de les aglomeracions.\nLa cala permet el fondeig d'embarcacions. Recomanem fer-ho a la boca de la cala, sobre un fons de sorra a una profunditat d'uns 4 metres.\nTipus d'excursió: 1/2 dia\nLes seves aigües són transparents i amb diferents tonalitats de colors a l'aigua en funció de l'hora del dia i els raigs de sol. Aquí no hi ha contaminació ni polució, és com una piscina natural. El fons de sorra te una profunditat d'uns 5 metres i us recomanem dur equip d'esnorkel, ho disfrutareu :)\nTipus d'excursió: 1 dia\nCala sa Nau és una entrada de mar terra endins en forma de Z, amb una longitud de 300 metres, aixó permet que la platja tingui zones protegides del vent, semblants a piscines. El color blau turquesa de les seves aigües esdevé per la desembocadura d'un afluent d'aigüa dolça a la cala.\nPlatja molt recomenable per a tota la familia que disposa d'un xiringuito molt animat :)\nEl fondeig d'embarcacions a la zona és óptim i és fàcilment reconeixible donada la gran quantitat de iots que fondejen a les seves aigües. El fons és de sorra i te una profunditat mitja de 5 metres al nivell de la línia de boies\nTipus d'excursió: dia completo\nTemps : 60'\nAquesta platja de dimensions reduïdes es caracteritza per formar la cala més profunda d'aquesta zona del sud-est de Mallorca. Els penya-segats i les àrees de roques que amaguen platges de sorra son habituals a Cala d'Or. Per la platja de Cala Egos la natura a volgut que sigui pràcticament imperceptible per a l'embarcació que hi navega per davant. Cal endinsar-se fins a trobar aquesta petita i bonica platja de sorra de Cala d'Or.\nEl seu fons és de sorra i algues amb alguna roca i te entre 5 i 10 metres de profunditat. Cal vigilar que no bufin vents de component sud- sudeste.\nCaló des Homos Morts està a 5km de Cala d'Or. En aquest arenal sorprén la benvinguda que dona al visitant un pi enorme, situat entre mar i terra. Tant la sorra com l'aigua estan al servei de les activitats lúdiques del Club Mediterranée i d'altres serveis turístics. A uns 200 metres de la riba, les boies impedeixen el pas a les embarcacions. El seu fons de sorra amb alga i de 5 metres de profunditat és apte per al fondeig tot i que si hi ha vent de l'est és un litoral poc recomanable per ancorar. A 0.6 milles nàutiques es troba la instal·lació portuària més propera, el Reial Club Nàutic Portopetro.\nPetita cala freqüentada per embarcacions i banyistes que s'allotjen en hotels propers.\nLa seva sorra és blanca i les seves aigües molt tranquil·les ja que està protegida del vent per penya-segats.\nEl seu nom ve d'una torre de defensa antiga, avui en dia mig en runes, aixecada a l'extrem d'aquest territori l'any 1626 amb la finalitat d'avisar de les incursions de pirates sarraïns.\nEl Caló de Sa Torre és una d'aquelles cales d'aigües netes i molt acollidora a on podem gaudir d'un capfico en un entorn privilegiat, ideal per pendre el sol.\ncaló de sa Barca Trencada, Portopetro\nEl Caló de sa Barca Trencada està a quatre kilómetres de s'Alqueria Blanca. Aquesta part de costa de Migjorn és de sorra i està envoltada d'alguns hotels que contrasten amb un entorn natural en el que destaquen la garriga, el pinar, els alzinars vells i la vegetació dunar. Aquest accident rocós es divideix en dos braços: l'equerre de roca i el dret és una platja bonica, petita i amb molts pins distribuïts entre petits monticles i el centre mateix de la cala.\nLes condicions submarines d'aquesta platja exposada als vents del sudoest- oest permeten el fondeig d'embarcacions sobre un fons de sorra, a 5 metres de profunditat, just quan comença a estretar-se l'accés.\nVa ser declarat Parc Natural l'any 1992, és un Àrea Natural d'Especial Interés (ANEI) i forma part de la Red Natura 2000 com a Zona d'Especial Protecció per les Aus ( ZEPA) i Lloc d'Interés Comunitari ( LIC).\nAquesta reserva natural és constituïda per un mosaic d'ambients diferents que confereixen una gran diversitat paisatgística: els boscos d'ullastre i pinar, les orquídees i alzinars, els camps de cultiu a la seca, les sabines litorals, l'estany dolç de s'Amarador, el salobre de ses Fonts de n'Alis i la seva espectacular costa retallada. A més, acull una de les cales més famoses de Mallorca: la cala Mondragó.\nEncara que et recomanem també conèixer a la seva veïna: la Platja de s'Amarador, també part de l'Area Natural d'Especial Interés, és una platja quasi verge, sense construccions i menys concorreguda que l'anterior. Ja que hi ets, també podràs visitar sa Font de n'Alis i es Caló des Borgit.\nAquest Parc Nacional és un racó natural que ofereix un escenari perfecte per contemplar la bellesa dels barrancs, penya-segats, les platges de sorra fina i les seves aigües cristal·lines, etc...Espais en els que habiten les espècies pròpies de Mallorca i amb les que devem coexistir amb armonia si triem visitar-los.\nTipus d'excursió: dia complert\n+34 613 015 791


Notícies de Lloret: Dimarts, 5 d'abril del 2016, a Lloret i a la resta de Selva Marítima\nDimarts, 5 d'abril del 2016, a Lloret i a la resta de Selva Marítima\nEl Ple d'ahir…\nLa puntualitzat suïssa s'ha perdut i el Ple una vegada més començava a les 6h tocades i a sobre amb guirigall, no perquè hi hagués alguna polèmica prèvia sinó perquè els regidors estaven exaltats i ni se'n havien adonat que l'alcalde Dulsat ja quasi que anava pel segon punt…\nEls regidors hi eren tots; a la taula del mig el secretari suplent i l'interventor també tots dos hi eren; de públic més aviat poc, si res més no al començar, un xic més tard, a la platea ja érem tants com a l'escenari comptant el Síndic lloretenc, en Quim Teixidor, que ahir donava compte de les seves actuacions durant el 2015 i l'acompanyava a tall de suport el president del Fòrum de Síndics de Catalunya el senyor Josep Giné.\nA la sala una novetat, per fi s'ha substituït el retrato de l'ex-President Mas pel del actual Puigdemont…\nEls tres primers punts, com sempre, pur formulisme, l'aprovació i signatura de l'acta anterior i les facècies de l'alcalde i del regidor de turisme des del darrer Ple. Als dos quasi que se'ls hi pot atribuir el do de la ubiqüitat doncs hi ha dies que segons llegeixen han estat a mil llocs… aquesta vegada especialment greu és el cas del regidor Gou doncs a la relació llegida quasi que els actes i dies s'encavalcaven però a mi em consta que es va prendre uns dies de descans juntament amb l'ex-cap d'infraestructures de la Generalitat que li va inflar el cap amb que l'allargament de l'autopista fins a Lloret no és pas cap necessitat del territori sinó senzillament un pelotazo d'Abertis, i no pas tot menjant una ració de "ranxo" sinó un suculent Nasi Goreng… Va anar així o m'ho han explicat malament sr. Gou???\nEl quart punt era aquest donar compte del Síndic lloretenc.\nEn Quim Teixidor va fer-ne una extensa exposició de totes les seves actuacions al llarg de l'any, uns 40 minuts; va ser molt bo quan va dir que abans de començar alguns li havien preguntat si duraria molt la seva intervenció però que per una vegada que té l'ocasió d'explicar-se ho aprofitaria…\nAixí com l'any passat va carregar-li els neulers a la policia local, ( a la sala hi havien els dos quefes amb les manilles apunt per si es tornava a passar), aquest any qui se'n va emportar el 90% de la crítica va ser el Consorci Sanitari Selva Maresme, en el apartat gastronòmic, i no pas per caprici seu sinó que la major part de les queixes rebudes per ell en el 2015 parlaven de la mala qualitat del menjar, de lo mal cuinat, de lo repetitiu dels àpats, etc, etc que se serveixen tan a l'hospital de Blanes com en el soci-sanitari de Lloret. L'altre 10% de critica se'l va emportar l'equip de Govern, per be que molt subtilment, i va ser per la poca diligència que al seu entendre tenen cap a les qüestions, suggeriments i preguntes que ell els hi adreça. Una única qüestió se li va respondre en un temps correcte i va ser precisament del departament del meu amic Orobitg, (prova de que no tot ho deu fer malament ;-) ;-) ;-))\nEn trobareu una extensa explicació d'aquest punt en El PUNT.\nEn el torn de paraules dels grups polítics tots van donar les gràcies i felicitar la feina feta pel Síndic. En quan al tema del Consorci Sanitari, des d'ICV es va reclamar el compliment d'un acor unànime de PLe pel que es demanava la recuperació de la gestió del hospital soci-sanitari de Lloret. El representant del MILLOR va mostrar la seva impotència davant les contínues malifetes del Consorci doncs s'aproven mocions i mocions de condemna però el Consorci sembla ser-ne immune…\nEl 6è punt anava de la petició de crèdits a curt termini per valor de 4milions d'euros per fer front a les tensions de tresoreria que el fet que l'IBI es paga a l'estiu provoca fins que s'arriben a aquelles dates. S'han concertat dos crèdits certament econòmicament molt avantatjosos amb interessos al voltant del 0,40% amb la Caixa i el BBVA. Són crèdits en forma de pòlissa de crèdit que es van utilitzant a mida que es necessiten. Els càlculs dels costos que per l'Ajuntament poden suposar, en el pitjor dels casos en que es disposi de la totalitat dels 4 milions seria de 9.500€… a fe que és barat, però aquest teòric xollo va tenir resposta de art del portaveu d'ICV en el sentit que al escollir aquestes dues entitats de crèdit no s'ha tingut en compte que són les que més pisos buits tenen a Lloret i les que més desnonaments ocasionen. Però no només per part d'ICV van venir les crítiques sinó que en el torn de preguntes del públic el membre de Plataforma per la Pau Joan Moret va fer esment a que precisament aquestes dues entitats tenen forces inversions en els sector armamentístic, concretament el BBVA és el que més en té de l'Estat i demanava si us plau que aquest aspecte no s'oblidés…\nEs va aprovar amb l'abstenció dels dos regidors d'ICV.\nPrecisament EL ROTO en EL PAÍS d'avui ens hi posa un acudit que ni fet exprés…\nEl 7è punt era el canvi d'adscripció del regidor Enric Martínez que deixa de representar al PPC i passa a no adscrits. Com que el punt era només de donar compte del fet no hi va haver torn d'intervencions i n'Enric va aprofitar el torn del següent punt per fer-nos un speech del perquè… Va explicar que ha renunciat a tots els càrrecs institucionals dins el partit, càrrecs que li suposaven més de 2.550€ bruts al mes, però que la cadira de regidor no la deixa doncs considera que se l'ha guanyada ell i no el partit. D'aquest speech també en EL PUNT hi trobareu una gran explicació.\nAquest vuitè no va donar pas massa de sí i es va aprovar per unanimitat.\nEl 9è era també un donar compte, sense discussió i votació, de la sol·licitud a Costes de la concessió administrativa del restaurant de la la platja de Fenals.\nEl 10è era l'actualització de l'inventari de bens municipals.\nEn primer torn cap grup hi va voler intervenir llvat del MILLOR ue com cada vegada que es porta aquest tema a Ple reclama saber que passa amb els vehicles tant els que fa servir GBI com els busos de Pujol propietat de l'Ajuntament que un cop comptablement tenen un valor zero, (han acabat el període d'amortització), on van a parar i perquè enlloc parla del seu valor residual ni que sigui com a ferralla, es regalen ? a qui ?, perquè ?… fins i tot va explicar que quan es va remodelar la biblioteca i se'n van substituir els radiadors un alt funcionari municipal se'ls va endur per instal·lar a la seva segona residència. En el segon torn de paraules el representat de Lloret sí se Puede va recriminar al MILLOR que perquè no anava al jutjat a denunciar lo dels radiadors a lo que li van contestar que ja era prou denuncia dir-ho en el Ple i que ell ja ho havia fet públic amb noms i cognoms, suposo al seu butlletí.\nEs va aprovar amb els vots contraris dels 4 MILLOR's.\nDel 11è en trobareu repetides referències en el resum d'avui començant per la primera notícia del Diari de Girona.\nPasso directament al 14è del que també en dona compte EL PUNT però aquí a part d'una discussió més que surrealista de si s'havia d'abaixar, treure, una, dues o totes les banderes a la votació es va donar un empat tècnic, però no 10 a 10 ni 9 a 9 sinó 3 a 3… o sigui 3 van donar el SÍ a la moció (ICV i Podemos) i 3 hi van donar el NO (Ciutadans i el no adscrit), la resta s'hi va abstenir llevat del MILLOR que com era al seu parer una moció supra-municipal ells no hi intervenen però se'ls compta com a abstenció. Com que hi havia empat, l'alcalde Dulsat el va desfer votant NO i punt…\nEl darrer punt només dirvos que no es va aprovar per 14 NO i 3 SI (ICV i Podemos) amb l'abstenció passiva del MILLOR…\nUs deixo, és tard, m'estic pixant i a sobre he d'agafar el cotxe…\nFélix de Azúa ( per ALBERT SOLER)\nHauríem de ser més clements amb el pobre Félix de Azúa. Era el nen maco d'allò que es va anomenar la gauche divine, una colla de pijos de Barcelona que es torraven al Bocaccio i entre gintònic i gintònic s'explicaven acudits sobre el franquisme.\nN'Albert explica algunes de les raons per les quals alguns veïns del carrer Félix de Azúa de Lloret van demanar i el Ple d'ahir els va concedir canviar el nom del seu carrer pel de "carrer de l'arquitecte Fèlix de Azúa Gaske"\nFèlix de Azúa Gaske va ser l'arquitecte que va dirigir les obres quan es va construir l'Ajuntament de Lloret per be que, tal com va explicar el regidor/diputat Orobitg assessorat pel seu company Bernat, qui en va ser l'autor del projecte va ser l'arquitecte Martí Sureda, per qui el diputat va reclamar un carrer a Lloret dedicat a ell.\nLa Viquipèdia en diu això: "Martí Sureda i Deulovol (l'Escala, 1822 - Girona, 1890) fou un arquitecte que treballà dins l'àmbit de la província de Girona, sobretot en l'urbanisme i en edificis públics de titularitat municipal. Destacà principalment com a arquitecte municipal de la ciutat de Girona."\nProp de 13.700 pacients gironins estan en llista d'espera per ser operats\n"Salut va derivar el 2015 1.466 pacients cap a la Clínica Girona, 1.222 provinents del Trueta"\nAixí és clar que els de la Clínica Girona poden fer edificis nous i fins i tot repartir dividends...\nSalut ha retallat 34 milions en 5 anys del pressupost per a la sanitat gironina\nEntre el 2010 i el 2014, el Trueta va passar a percebre uns 9 milions d'euros menys; l'atenció primària, 11 i l'IAS, 14,5\nMentrestant a Lloret, xarxa i al crematori ???\nLa Diputació no traurà a concurs la plaça de directiu de Ramon Ramos\nLa corporació farà aquesta excepció perquè Ramos continuï al Patronat de Turisme\nDel sr. Ramos hom es pensa que a imatge del Cid, fins i tot mort tindrà algun càrrec...\nCinquanta persones intenten aturar la tala darbres a Cadaqués\nL'Ajuntament reitera que es retiren perquè el seu mal estat suposa un perill\npotser haurem de fer el mateix si l'allargament de l'autopista vol continuar sí o sí\nUN ERROR MAJÚSCUL ( per CARLOS ARBÓ )\nMarge d'error, de Berna González Harbour, és la segona novel·la de gènere negre d'aquesta periodista vinculada amb diversos mitjans de comunicació\nNo li ha agradat: "Hi ha vegades que un llibre et cau de les mans. Aquesta n'és una!"\nDetenen dos turistes a Lloret per buidar els extintors de l'hotel\nL'exregidor del PP de Lloret també reprova Espanya\nÉs no adscrit des d'ahir, i va afegir-se a l'esmena redactada per ERC per deixar a mig pal les banderes espanyola i europea per la política que s'està fent fa amb els refugiats sirians\n"La moció sobre els refugiats de Síria va donar peu ahir a una guerra de banderes" A part de com es va desenvolupar aquesta "guerra de banderes" " l'article dedica una bona part a explicar la intervenció del sÍndic de Lloret, en quim Teixidor; donant compte de la seva feina durant el 2015...\nEl Síndic de Lloret, Quim Teixidor, en la seva exposició al ple. A la dreta, el regidor del PP i els de C's. Foto: M. JOANCOMARTÍ.\nMés de 13.500 gironins, pendents d'una intervenció\nS'estén el boicot a les proves de primària\nLa Xarxa d'Escoles Insubmises veu en els tests de tercer i sisè una eina de la Lomqe\nAfronten 10 i 11 anys de presó per l'assalt en un bar a Blanes\nEls veïns impedeixen la tala dels plataners a Cadaqués\nUna concentració va impedir ahir que s'iniciés la tala dels arbres\nL'empresa que havia de fer els treballs ha renunciat a fer-los\nL'Ajuntament manté que s'iniciaran els treballs quan es pugui\nUn 55% d'abonats més a la piscina coberta de Cassà\nSempre és bo saber-ho per si el nou director de la nostra no se'n surt...\nEntrevista a Jordi Palaudelmàs, portaveu de la Plataforma Aturem la C-32, per valorar l’acció reivindicativa feta ahir durant la Marxa de les Ermites, on va informar els caminants -que eren prop d’un miler- que el proper 17 d’abril es durà a terme una consulta sobre el projecte viari tant a Lloret com a Blanes.\nExpliquem que el regidor Enric Martinez deixa per primer cop de representar el PPC en el ple previst per avui a les sis de la tarda on es donarà compte del canvi a regidor no adscrit, el primer que hi ha en aquest mandat.\nA banda d’aquest canvi, la sessió preveu debatre un seguit de mocions per part de l’oposició. ICV-EUiA demanarà que l’Ajuntament retiri la bandera europea de la Casa de la Vila. El motiu és que la coalició critica i lamenta les decisions polítiques que s’han pres les últimes setmanes des de la Unió Europea respecte als refugiats sirians.\nEntrevista a Jordi Orobitg, portaveu d’ERC, que comenta l’esmena que presenta en el ple d’avui amb l’objectiu de reprovar explícitament la política de l’Estat Espanyol i exigir-li que permeti a Catalunya acollir refugiats.\nEntrevista a Carles Carbonell, membre del Xino Xano, sobre la Marxa de les Ermites de diumenge, que arriba a la 37a edició, i amb la previsió de reunir un\nEntrevista a Philippe Verdoodt, cap de l’àrea de Turisme de l’Ajuntament de Llançà, per saber com s’ha previst el taller sobre oci, esport i natura que es farà el proper dijous dins del cicle Repensa Lloret.\nEntrevista a Isidor Llorca, president de l’entitat Espai Setè Art, que explica les estrenes dels pròxims dies que combinen pel·lícules d’acció amb comèdies i propostes infantils, com KUNGFU PANDA 3 a més de la projecció especial de LA PIEL QUEMADA.\nDia Mundial del Parkinson 2016\nHi haurà actes a Blanes i Lloret\n“Corre, Vola, Viu !” amb el periodista Rafel Bagot\nDe Magic Johnson a Rafel Nadal, passant per Blanes, Escòcia, Estats Units, Cuba, Tailàndia i la resta del món\nEscoltar Rafel Bagot\nA diferencia del que passa a Lloret, el debat l'organitza l'Ajuntament i a fe que amb uns ponents de pur luxe...\naquests en són els ponents !!!\nEn marzo el paro descendió en Lloret en 393 personas y en Blanes en 261\nPoblación Número parados marzo 2016\nBlanes 3.267 (-261)\nLloret de Mar 2.330 (-393)\nTossa de Mar 207 (-94)\nVidreres 507 (-20)\nFélix d'Azúa: "En alguns llocs prefeixistes com Catalunya s'ensenya a odiar l'enemic"\nAquest és el proscrit que va sortir en el Ple de Lloret d'ahir…\nHedor (per Félix de Azúa )\nUnos nazis de Girona talaron tres cipreses del jardín de Albert Boadella. Siguen libres y con hachas.\nPotser és perquè avui, després del Ple d'ahir m'hi fixo més, però aquest bon senyor em surt fins i tot a la sopa… A veure si hem fet a¡malament de treure-li el carrer...\nMás de 13.500 personas de Girona están en lista de espera para operarse\nEl tiempo medio para cirugía oncológica es de 20 días y para intervenciones de cataratas o prótesis de rodilla y cadera 155 días\n2544 - AJUNTAMENT DE TOSSA DE MAR Edicte d'aprovació de la constitució de la Junta de Conservació del polígon d'actuació urbanística PMU Martossa Porti Pi 2\n2631 - AJUNTAMENT DE VIDRERES Anunci referent a la licitació del contracte de serveis per a la neteja dels edificis municipals\nRESOLUCIÓ ARP/799/2016, de 23 de març, per la qual es dóna publicitat als convenis de col·laboració i als encàrrecs de gestió subscrits pel Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació en el segon semestre de 2015.\nEntitat: Confraria de Pescadors de Lloret de Mar\nObjecte: conveni entre el Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació i la Confraria de\nPescadors de Lloret de Mar, per a la realització de tasques derivades de la Llei 22/2002, de 12 de juliol, de\nData signatura: 6 de novembre de 2015\nImport: 6.321,02 euros\nDeuen tenir el rècord mundial subvenció d'euros de per càpita d'associat… fins i tot hom diria que guanyem a Tossa\nEntitat: Confraria de Pescadors de Blanes\nPescadors de Blanes, per a la realització de tasques derivades de la Llei 22/2002, de 12 de juliol, de confraries\nImport: 40.000,00 euros\nEntitat: Confraria de Pescadors de Tossa de Mar\nPescadors de Tossa de Mar, per a la realització de tasques derivades de la Llei 22/2002, de 12 de juliol, de\nImport: 5.844,26 euros\nANUNCI sobre licitació per a la compravenda, mitjançant subhasta pública i procediment obert, de la plaça d'aparcament núm. 1 exterior del conjunt residencial Majestic-Dos\nSembla una venda de patrimoni de l'Ajuntament; no com altres vegades en que hi figura el deutor embargat...\nEDICTE sobre aprovació de l'Avanç de planejament de la revisió del POUM (exp. 000832/2016)\n"redactat per l'empresa LAND PLANIFICACIÓ I\nPROJECTES SL, que incorpora el Document Inicial Estratègic,"\n(…) Disposar que el present acord de suspensió potestativa de llicències porta causa de l'estudi que es duu a\nterme, dins dels treballs de redacció del POUM, d'aquelles activitats recreatives musicals que en la zona\nturística de els Pins de Blanes puguin resultar incompatibles amb les activitats residencials ja implantades\nEDICTE sobre aprovació inicial d'ordenances reguladores de bases i concessió d'ajudes (exp. 2016/211, 2016/212 i 2016/213).


Diari de Solsona Diari de Solsona: Aprovació unànime de l’Agenda 21 de Solsona\nAprovació unànime de l’Agenda 21 de Solsona\nJordi Fraxanet: ‘No hem de fer política a curt termini, sinó pensant en les generacions futures’\nEl darrer Ple municipal de Solsona va donar l’últim vistiplau a l’Agenda 21 de la ciutat, que programa un centenar d’accions per realitzar en el període de set anys. Va ser aprovat per unanimitat de tots els grups després de més d’un any d’iniciar-ne els treballs. Els propers dies, coincidint amb l’elaboració del pressupost, cadascuna de les regidories proposarà les actuacions que s’han de programar per a l’any que ve, un treball que també es consensuarà amb l’oposició.\nEl regidor de Medi Ambient, Jordi Fraxanet, recorda que l’Agenda 21 no només s’inscriu en l’àmbit mediambiental, sinó “també en el de l’activitat econòmica i del benestar social”. “L’Agenda 21 pretén deixar petjada de la política municipal per a les generacions futures”, destaca Fraxanet. Perquè és un clar instrument per “no fer política a curt termini, sinó pensant en el futur”.\nEn aquests moments, una vegada aprovat aquest projecte, tant el Pla d’Acció Ambiental com el Pla de Seguiment, cadascuna de les regidories establirà les actuacions prioritàries per al proper exercici per pressupostar-les. Igualment, l’executiu vol consensuar-ho amb el grup municipal de Convergència i Unió, ja què “és un projecte de tot l’Ajuntament, no només de l’equip de govern”, afirma el regidor de Medi Ambient. A més, la regidoria farà còpies del treball en CD per distribuir-les entre les persones i entitats que van prendre part en el procés participatiu.\nEn el plenari de dijous passat el portaveu de CiU, Jordi Riart, va proposar concretar més detalladament algunes de les accions previstes abans d’establir-ne un pressupost, en tant que n’hi ha que “són declaracions d’actuacions”. Per exemple, va esmentar la proposta de treballar amb les empreses de transport per millorar el servei, i la dinamització del comerç local d’una manera integral.\nRiart també va emplaçar l’equip de govern a no contractar més personal per cobrir la figura del tècnic que vetlli pel compliment de l’Agenda 21 i a dedicar-hi alguna persona de la plantilla actual de l’Ajuntament. En aquest sentit, l’alcalde, David Rodríguez, va constatar que “amb la situació actual no es pot contractar ningú més per no tenir despeses afegides”, llevat del cas que fos possible a través d’un pla d’ocupació.\nSolsona, 5 d’octubre de 2010\nPublicat per Diari de Solsona a 12:30


Els enigmes de Barcelona en clau educativa: Santa Bàrbara, la bellesa empresonada\nEl retaule de Santa Bàrbara de Nicomèdia, exposat al Museu Nacional d’Art de Catalunya, és una obra atribuïda al pintor valencià Gonçal Peris Sarrià i realitzada entre el 1410 i el 1425. L’obra pertany a l’estil gòtic, en la qual hi predominen els elements expressius i pintorescos. En el compartiment principal es representa a la santa amb els seus atributs distintius (la torre i la palma) i als carrers laterals es representen diversos episodis de la seva vida.\nRetaule de Santa Bàrbara. Font: autores\nActualment, el retaule de Santa Bàrbara està situat al Museu Nacional d’Art de Catalunya (MNAC), al Palau Nacional del Parc de Montjuïc de Barcelona. Per arribar-hi es pot agafar el metro (línies L1 i L3 fins a Espanya), l’autobús (línies 150, 13 i 55) o els Ferrocarrils de la Generalitat de Catalunya (línies L8, S3, S4, S8, R5, R50, R6, R60 fins a pl. Espanya).\nSituació del MNAC. Font: Google Maps\nSeguint al seu estil, l’obra està exposada a la part gòtica del museu, més concretament a la paret central de la sala 24 de la planta baixa, encara que va canviant de lloc dintre de la zona.\nAbans que l’obra fos traslladada al museu, estava situada a l’ermita de Santa Bàrbara a Puertomingalvo, un petit poble de la província de Terol (Aragó), sent així aquesta la seva patrona.\nLa llegenda de Santa Bàrbara de Nicomèdia\nEl retaule de Santa Bàrbara de Nicomèdia està basat en la llegenda de la vida de la Santa. L’obra presenta diverses parts ben diferenciades, cadascuna relacionada amb un relat de la història i amb la seva iconografia representativa. Hi ha diverses versions de la llegenda i tot seguit exposarem la versió més estesa i compartida.\nImatge del retaule. Font: autores\n• Santa Bàrbara era una noia que pertanyia a una família benestant de l’època que no seguien la religió catòlica, la qual cosa a ella l’amoïnava, ja que considerava a aquesta la fe vertadera. Per aquest motiu, sense el coneixement ni el consentiment dels seus pares, la noia va voler ser batejada pel sacerdot Valentí, convertida així en creient i fidel a Jesús. Durant tot aquest temps va gaudir de la seva religió en secret, sense que el seu entorn ho sabés.\n• Era una noia molt maca i per aquest motiu el seu pare Diòscor, que era molt gelós, va pensar que si la tancava a una torre mai cap jove podria intentar endur-se-la per casar-se amb ella i allunyar-la així del seu costat. Per aquest motiu, l’home va fer construir una torre alta on tancaria a la seva filla. Un dia hi va voler construir una piscina per a què la noia pogués banyar-se, però quan ella se’n va assabentar va anar a veure als constructors. Els hi va demanar que en comptes de fer l’encàrrec del seu pare, obrissin una tercera finestra a la torre, simbolitzant així la Santíssima Trinitat (el pare, el fill i l’esperit sant). Per aquesta raó, Santa Bàrbara és considerada patrona dels oficis de la construcció.\n• Diòscor, al assabentar-se del que havia fet la jove va enfadar-se molt, ja que va adonar-se que la seva estimada filla havia passat a ser seguidora de la fe catòlica i l’havia enganyat. Va anar-la a buscar amb una espasa i va amenaçar-la de mort davant de tothom. Ella, en un moment de valentia, va fugir corrent cap a les afores del poble.\n• El pare va córrer a cavall darrere la jove amb la intenció de matar-la. Primer de tot va preguntar a un pastor que caminava per la zona, però aquest en solidaritat amb la noia no li va dir pas on es trobava. En canvi, el segon pastor sí que li va explicar tot el que sabia i de cop, a la vegada que tot el seu ramat, es van convertir en estàtues de marbre, com a càstig de Déu, que considerava que havia traït la noia i ho havia de pagar.\n• Quan Diòscor va trobar a Santa Bàrbara, la va portar davant el poble i el tribunal de l’emperador Marcià. Aquest, va donar la oportunitat a la noia de que es retractés, però al obtenir un no com a resposta va donar l’ordre de martiritzar-la.\n• Seguint les ordres de l’emperador, el poble va iniciar el martiri de la Santa. Primer de tot, li tallaren els pits i la passejaren pels carrers. Després, la castigaren amb altres mètodes de tortura com la lapidació, fet que va fer que Déu enviés una gran granissada al poble. Tots aquests càstigs es feien davant de tothom amb l’objectiu que fossin un exemple de conducta pels altres habitants.\n• Finalment, van decidir degollar a la Santa i acabar així amb la seva vida. En aquell moment, l’ànima de la jove innocent va ser acollida per un àngel que va enviar un llamp sobre els que havien martiritzat la noia. D’aquesta manera, la noia és santificada passant a ser Santa Bàrbara. Per aquest fet, Santa Bàrbara és patrona dels miners, bombers, artificiers i és invocada contra les tempestats, les granissades i les morts sobtades.\nTotes aquestes imatges es veuen al laterals del retaule, deixant la part central per la imatge de la Santa amb els seus atributs característics: la palma, en referència a la seva condició de màrtir, i la torre, en conseqüència del seu empresonament.\nImatge de Santa Bàrbara. Font: autores\nA sota d’aquesta podem trobar diverses imatges de santes i els seus atributs, les quals també de joves van patir un martiri: Santa Úrsula amb la sageta, Santa Llúcia amb la safata amb els seus ulls, Santa Margarida acompanyada del drac i Santa Caterina que porta una roda dentada. Per acabar, podem trobar encapçalant el retaule la imatge del calvari de Crist, pròpia de totes les obres religioses de l’època.\nImatges de les altres santes que apareixen al retaule. Font: autores\nNo hi ha cap prova històrica de l’existència real de la santa ni consta als escrits martirològics més antics. Possiblement es tracta d'una santa llegendària, la veneració a la qual es va difondre a partir del segle VII. A causa d'aquests dubtes, va ser eliminada del Calendari dels Sants de l'Església Catòlica Romana el 1969, permetent-ne el culte.\nImatge dels peus. Font: autores\n• En totes les imatges del retaule es pot veure com els personatges només porten una bota a un dels peus, ja que l’altre apareix descalç. Això passa a tots els personatges menys a les santes, ja que no se’ls hi pot veure els peus. Per què porten només una bota? Què vol dir això? Té algun significat?\n• A sota del retaule hi ha dues santes més, però no sabem qui poden ser. I entre aquestes dues, a la part inferior del retaule hi ha una part on han pintat a sobre. No hem pogut esbrinar què hi havia en aquell lloc abans de que tornessin a pintar, o si pel contrari sempre ha estat així.\n• Títol de l’activitat: El misteri de la torre i la palma de Santa Bàrbara!\n• Model o estratègia educativa: didàctica de l’objecte i treball cooperatiu.\n• Destinataris: cicle superior (Educació Primària).\n- Interpretar, analitzar i descriure una obra d’art.\n- Conèixer la llegenda de Santa Bàrbara.\n- Comprendre el concepte de llegenda.\n- Familiaritzar-se amb un museu i adoptar actituds adequades envers l’entorn.\nLa nostra proposta d’activitat consta de dues parts: una primera, que es realitzaria al Museu Nacional d’Art de Catalunya durant un matí i l’altre, que es faria posteriorment a l’escola.\nActivitat 1: l’activitat per treballar el “Retaule de santa Bàrbara” al MNAC té com a objectiu principal que els alumnes coneguin la llegenda de la santa observant i interpretant el retaule amb l’ajuda d’una fitxa en la que tindran la història de la santa desordenada.\nPrimer de tot, es presentarà als alumnes l’obra pictòrica que treballaran explicant-los que és un retaule on està representada la vida de Santa Bàrbara. En aquest moment, es poden fer preguntes als alumnes per tal que facin hipòtesis sobre la seva vida tot fent una primera ullada al quadre. Posteriorment, s’agruparan en grups de 3 o 4 persones i a cadascun se li entregarà una fitxa amb la llegenda de la santa desordenada. Cada grup haurà d’observar atentament totes les parts del retaule i ordenar correctament els fets que van marcar la vida d’aquesta noia. Finalment, es procedirà a reconstruir la història tots junts i seria interessant que el mestre anés explicant les parts detalladament per tal que els alumnes es fixessin en tots els detalls de l’obra.\nActivitat 2: aquesta activitat, que està plantejada per realitzar a l’aula, té com a objectiu que els alumnes proposin una llegenda alternativa en grups de 4 persones. A partir d’un dels capítols d’”Una mà de contes” titulat “La casa daurada”, en el qual es fa una interpretació del Retaule de santa Bàrbara, els alumnes hauran de proposar una llegenda alternativa, que gravaran amb una càmera de vídeo tot ensenyant els diversos apartats del retaule.\n- Activitat 1: fotocòpies amb la llegenda de Santa Bàrbara desordenada i llapis.\n- Activitat 2: vídeo de “La casa daurada” d’“Una mà de contes” (http://www.super3.cat/unamadecontes/conte/la-casa-daurada/catala/910) i càmera de vídeo.\n- La sala 24 del MNAC, on es troba el retaule, és força àmplia i hi ha bancs per seure.\n- Hi ha molts lavabos repartits pel museu.\n- L’edifici està adaptat per persones amb mobilitat reduïda i es disposa de cadires de rodes.\n- Abans d’entrar al museu caldria recordar als alumnes com s’han de comportar durant la visita, tenint una actitud respectuosa amb les obres d’art i amb els altres visitants que es trobin al museu.\n- Tarifes: visita gratuïta per a grups d’escolars acompanyats de mestres amb reserva prèvia. Sense reserva prèvia, un 30% de descompte sobre l’entrada general (12 euros).\nEntrada a l'exposició. Font: autores\n- Per a concertar una reserva només cal trucar al 93 622 01 75 o bé enviar un correu electrònic a grups@mnac.cat\n- L’entrada de grups escolars és d’un màxim de 25 persones per als d’educació Primària sense comptar els acompanyants. Per tant, i per tal de facilitar el desenvolupament de l’activitat dins el museu, seria convenient que aquesta es realitzés en dues tandes.\n- Fora del MNAC hi ha una gran esplanada amb herba per a poder esmorzar, dinar o descansar amb els alumnes.\n* Recursos educatius del museu: el MNAC disposa d’un programa educatiu propi (“educArt”) que ofereix un ampli ventall d’activitats relacionades amb les obres d’art de la col·lecció permanent del museu.\nUna d’aquestes activitats és “Els enigmes del MNAC”, que planteja una manera divertida i lúdica de conèixer les col·leccions del museu. En una d’aquestes activitats es treballa el retaule de Santa Bàrbara i altres obres de l’art gòtic. El títol és “S’ha pintat un crim”, i si els alumnes aconsegueixen resoldre el misteri se’ls entrega un certificat de detectiu. Com que en aquesta sortida es treballa una obra del gòtic, podria ser interessant realitzar després aquesta activitat.\n• Museu Nacional d’Art de Catalunya [en línia] [Consulta: 27 de febrer del 2014]. Disponible a: http://www.mnac.cat/index.jsp?lan=001\n• Ruiz Quesada, Francesc. Retrotabulum. Estudis d’art medieval [en línia] Setembre 2012. Número 5 [Consulta: 27 de febrer del 2014]. Disponible a:\n• Viquipèdia. Retaule de Santa Bàrbara [en línia] [Consulta: 1 de març del 2014]. Disponible a: http://ca.wikipedia.org/wiki/Retaule_de_Santa_B%C3%A0rbara\n• Viquipèdia. Bàrbara de Nicomèdia [en línia] [Consulta: 1 de març del 2014]. Disponible a: http://ca.wikipedia.org/wiki/B%C3%A0rbara_de_Nicom%C3%A8dia\n• Súper 3. Una mà de contes. La casa daurada [en línia] [Consulta: 2 de març del 2014]. Disponible a: http://www.super3.cat/unamadecontes/conte/la-casa-daurada/catala/910\nFet per: Sandra Benedicto i Núria Andrés\nPublicat per Núria a 16:31\nEtiquetes de comentaris: Districte Sants-Montjuïc, Model didàctica de l'objecte, Patrimoni cultural artístic, Públic escolar: educació primària


«Treballem amb equipament de qualitat, com les grans empreses» - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nRegió7 » Empreses locals\nENTREVISTA A RICARD LAMOLLA\n«Treballem amb equipament de qualitat, com les grans empreses»\nGràfiques Lamolla és una empresa familiar d'Igualada que dissenya i fabrica envasos de cartró i altres impresos\nanna costa | manresa 12.08.2017 | 07:42\nRicard Lamolla amb la màquina adquirida amb finançament de BBVA Arxiu particular\nGràfiques Lamolla ofereix els serveis de disseny de desenvolupament de packaging en els diferents processos de producció: des de la conceptualització i creació fins a la impressió òfset, troquelat, encolat, manipulat i logística, ha explicat Ricard Lamolla, conseller delegat. Està ubicada en unes instal·lacions de 3.000 metres quadrats al polígon industrial d´Igualada i la dirigeixen els germans Jordi, Ricard i Lídia Lamolla. Són els fills de Josep Lamolla, que va ser el fundador de l´empresa l´any 1973, amb la col·laboració de la seva dona, Rosa Montal.\nEn gairebé 45 anys de trajectòria, Gràfiques Lamolla no ha deixat d´innovar en els seus processos de producció. Actualment, en què basen l´activitat?\nLa nostra activitat està basada en la impressió òfset, en diferents tècniques i sobre diferents suports, per tal d´aconseguir fabricar uns envasos i impresos molt atractius i diferenciats.\nMantenen el caire familiar i el compromís amb un producte de qualitat. Això els diferencia d´altres del mercat?\nNo sé si ens diferencia però intentem donar un tracte molt proper i personalitzat al nostre client. Pel que fa a la qualitat, per a nosaltres és importat fer ressaltar, i ens en sentim orgullosos, que som una pime però amb el mateix nivell d´equipament (no en quantitat, però si en qualitat ) que les grans empreses d´arts gràfiques.\nMajoritàriament a Catalunya i l´estat espanyol, però també exportem a altres països, principalment a França.\nBàsicament el món del packaging pels sectors tèxtil, cosmètic, alimentari, cellers i petits electrodomèstics.\nCom ha canviat i evolucionat l´empresa amb el pas dels anys?\nEn el transcurs dels gairebé 50 anys de Gràfiques Lamolla ens hem anat adaptant a les exigències del mercat, invertint en la tecnologia més puntera del nostre sector per poder créixer conjuntament amb els nostres clients, facilitant-los un nivell de presentació de producte sempre actual.\nSón una empresa de tecnologia punta. L´any passat BBVA els va ajudar a finançar amb leasing mobiliari i compra de maquinària. En què van invertir?\nEn una nova màquina impressora òfset KBA 105Pro de sis colors i vernís amb la qual podem augmentar la producció mantenint i millorant el nivell de qualitat que ens caracteritza.\nQuin suport han rebut de BBVA?\nCom que es tractava d´una inversió molt important, el suport i la implicació dels gestors de l´oficina d´Igualada del BBVA ha estat fonamental per poder dur a terme l´adquisició.\nMolt bona. I no és la primera operació d´aquestes característiques que fem amb aquesta entitat bancària. Valorem especialment que hagin sabut entendre el nostre projecte de mantenir l´empresa molt ben equipada, com a clau per ser competitius, tant a escala nacional com internacional.\nTot i els moments que viu el món empresarial, l´afrontem amb optimisme. La incorporació de la nova màquina ens permet seguir mantenint el grau de satisfacció dels nostres clients en un nivell molt elevat i, sens dubte, per a nosaltres aquesta és la millor garantia de futur.


Júnior 1er Any: Torrons Vicens Força Lleida – 73 – Sant Josep de Badalona – 66 – Força Lleida Club Esportiu\nInici/Cantera, Notícies/Júnior 1er Any: Torrons Vicens Força Lleida – 73 – Sant Josep de Badalona – 66\nPartit: Júnior 1er Any: Torrons Vicens Força Lleida – Sant Josep de Badalona\nResultat: 73 – 66\nParcials: (23 – 10), (19 – 14), (10 – 22), (21 – 20)\nArbitres: Panadero, R. – Martin, J.\nJugadors equip A: Vicens (10), Martí (12), Bergadà (9), Capdevila (2), Guim (5), Lafuente (23), Florensa (0), Gabernet (4), Martí (1), Peremartí (2), Grau (3)\nEntrenador equip A: Jiménez, Nadal i Lopez\nJugadors equip B: Montalvo, Contreras (2), Carballo (12), Clape (8), Roures (2), Perseguer (2), Nogales (7), Lorente (18), Sola (6), Teruel, Rios, Rozas (9)\nEntrenador equip B: Roca, M i Amigo, P.\nBona victòria del Torrons Vicens Força Lleida en el partit que l’enfrontava al primer classificat de la lliga, el Sant Josep de Badalona, que arribava imbatut a Barris Nord i que havia guanyat al partit d’anada per 26 punts de diferència.\nEls lleidatans van sortir a la pista amb el millor inici de partit de la temporada, amb una gran defensa que permetia recuperar pilotes i córrer la pista per anotar cistelles fàcils, a més en atac estàtic l’equip es va mostrar molt solvent, llegint molt bé a la defensa i amb una circulació molt fluïda de pilota. El Sant Josep no va poder reaccionar i entrar al partit fins al minut 8, moment que aconseguia el primer punt amb un parcial de 19 – 1 en contra. El quart acabaria 23 – 10.\nA la represa, i entre segon i tercer quart, el Sant Josep es va anar ficant en el partit i va demostrar perquè és el líder de la categoria, aconseguint retallar la diferència al final del tercer a 7 punts.\nL’últim període va seguir la tònica dels dos anteriors, el Sant Pep gràcies a una bona feina defensiva aconseguia cistelles fàcils, per la seva part el Torrons Vicens Força Lleida s’estancava en atac i no aconseguia la primera cistella fins gairebé als 4 minuts de l’últim quart. El Sant Josep es ficaria 2 punts per sobre a falta de 4 minuts per acabar, un tems mort local canviaria la dinàmica i amb un parcial de 7 – 0 tornaria a ficar pel davant a un Torrons Vicens Força Lleida que ja no deixaria escapar la victòria.


Cova del Drac i parada a la plaça – AFA Soler de Vilardell\nAFA Soler de Vilardell / Noticies / Cova del Drac i parada a la plaça\nCova del Drac i parada a la plaça\nPer fi arriba Sant Jordi! Us comentem:\n– Sortida a la Cova del Drac\n– L’Ampa surt per Sant Jordi!\n– Tallers de famílies i a l’escola\nSortida de la Cova del Drac\nEl divendres a la tarda el gegantó de l’escola estarà a la Plaça de la Vila, junt amb l’Antonieta, el drac dels Diables, mentre es fan els tallers infantils. El dissabte al matí anirem en cercavila des de la Plaça de la Vila fins la Cova del Drac, on s’explicarà la llegenda de la cova.\nL’Ampa surt per Sant Jordi!\nAquest dissabte 23 d’abril serem a la Plaça de la Vila, vendrem roses i dracs fets pels nens i nenes de l’escola i per les famílies, pintarem ungles als més petitons i vendrem el conte “L’espasa d’en Soler de Vilardell”. El seu il·lustrador, en Pol Cunyat, serà de 18h a 19h a la paradeta per dedicar exemplars. No us ho perdeu!\nTallers de famílies i a l’escola\nAquestes setmanes pares i mares de l’escola han treballat per fer les manualitats que es vendran el dia de Sant Jordi. També hem fet tallers a l’escola, els nens i nenes han fet punts de llibre, roses i dracs que es vendran a la parada el dissabte.\nMoltes gràcies per la vostra atenció, que tingueu un bon cap de setmana!


La investigació de l'OMS garanteix que el virus ve de les ratapinyades i que no va ser creat en un laboratori - Poble Andorrà\nLa investigació de l’OMS garanteix que el virus ve de les ratapinyades i que no va ser creat en un laboratori\nEls experts desplaçats a Wuhan no han pogut determinar com va saltar el virus fins als humans, tot i que la hipòtesi més probable és que un animal contagiat per les ratespinyades van traspassar la Covid a una persona\nPeter Ben Embarek, cap de la missió de l'OMS a Wuhan.\nL’equip d’experts de l’Organització Mundial de la Salut (OMS) enviats a Wuhan per determinar els orígens de la pandèmia no ha estat capaç de determinar amb exactitud quan i on va començar a transmetre’s el SARS-CoV-2 entre humans. Hi ha evidències que el virus circulava per la ciutat xinesa de Wuhan abans que s’identifiqués el primer brot de la pandèmia, a finals de desembre de l’any 2019, a la ciutat xinesa de Wuhan. Els primers casos que ha pogut identificar l’equip són de principis de desembre. “No trobem proves de grans brots abans de desembre, en Wuhan o en qualsevol altre lloc”, ha indicat Peter Ben Embarek, el cap de l’equip de l’agència.\nL’OMS defensa com a hipòtesi “més probable” que el coronavirus procedeixi d’un animal ‘missatger’ va transmetre la malaltia als humans des de les ratapinyades. “Tot el treball que s’ha fet per a identificar el seu origen continua assenyalant a una reserva d’aquest virus o d’un virus similar en poblacions de ratapinyades”, ha afegit Embarek. Altres hipòtesis manejades per l’equip són la transmissió directa des d’una ratapinyada o la contaminació d’un aliment congelat. Es descarta que hagi estat creat en un laboratori i és segur que prové de les ratapinyades, sense poder establir però com va arribar a saltar fins el contagi als humans.\n(vídeo) Arran nega la legitimitat d'Andorra com a estat perquè hauria de formar part dels països catalans\nLa credibilitat de la OMS, ha estat més que sota sospita des del principi, i desprès d’un any i pico no deu quedar cap resta ni de virus ni res que s’assembli. Han estat convidats a fer un tour turístic amb despeses pagades i souvenirs per la familia. Una vergonya que encara existeixin aquestes institucions tan mastodòntiques i que no serveixen per quan realment han de donar la cara davant problemes de veritat.


Pax Dettoni: “El teatre de consciència posa la interpretació al servei del coneixement personal” - Valors\nJoan Salicrú| 08/04/2015 |Valors a l'alça, Valors ràdio|\nDurant més de deu anys Pax Dettoni va dedicar la seva carrera professional a la cooperació internacional, va viure a Àsia i Amèrica Llatina, i allà va començar a fer servir el teatre com a eina per a treballar en grups. Però va ser l’any 2010, quan va descobrir en el teatre un gran poder de transformació individual i col·lectiu i el va convertir en l’eix de la seva feina.\nAvui és directora i teatral i promotora de l’anomena’t Teatre de consciencia. “El teatre de consciència posa la interpretació al servei del coneixement personal”, ha explicat Dettoni en una entrevista al programa Valors a l’alça de La Xarxa. I ha afegit: “Totes les obres de teatre de consciència donen un missatge i eines pel coneixement de l’individu, les obres no moren en escena ja que després es converteixen en un recurs per treballar l’educació emocional i desenvolupar el sentit de l’empatia i minimitzar sentiments com la violència”, ha manifestat.\nA més, Pax Dettoni també acaba de publicar el llibre La intel·ligència del cor, segons ella, “un pas més respecte la intel·ligència emocional”. “L’individu ha de saber conviure amb ell mateix, per tant, desenvolupar la intel·ligència del cor és aconseguir que el jo creixi dins de la gratitud i això succeeix quan un es posa al servei dels altres de forma autèntica”.\nI lamenta que a “l’escola ens ajudin a desenvolupar la intel·ligència racional però no aquesta intel·ligència que ens ajuden a conèixer-nos a nosaltres mateixos i a millorar la relació amb els altres”.\nconsciència, Pax Dettoni, Teatre, Valors, Valors a l'alça\n←Sílvia Soler: “La paraula ens ajuda a ordenar el pensament”\n→La Generalitat obre la porta a aplicar una reforma horària\nJosep Maria Fericgla: “La solitud extrema pot augmentar un 14% la possibilitat de mort”


Pirineus TV | LLÍVIA TANCA AMB ÈXIT EL 1r FESTIVAL DE MÀGIA – Cerdanya, 31-07-18\nUn total de 800 persones han assistit al 1r Festival de Màgia de Llívia, que ha tingut lloc durant els quatre dissabtes a la tarda del mes de juliol. L’Àrea de Cultura de l’ajuntament va creure oportú organitzar aquest festival per omplir el programa d’activitats del juliol i també per apropar la màgia als veïns i visitants, una proposta que fins ara no tenia la comarca. El cartell ha comptat amb quatre actuacions de diferents mags, com David El Mag, Magnolo, Mag Porta i Mag Lini. D’aquests, alguns han ofert un número de màgia encarat al públic infantil i d’altres pensat per a fer gaudir a petits i grans.\nL’equip de govern fa un balanç molt positiu d’aquesta edició, tant pel que fa al nombre d’assistents com per la qualitat dels espectacles.\nTot i que en un principi el festival havia de tenir lloc al pati de l’escola Jaume I, finalment i a petició dels propis mags, s’ha dut a terme al poliesportiu municipal.\nVeient l’èxit que ha tingut aquesta primera edició, des de l’ajuntament de Llívia volen repetir experiència l’any vinent i, possiblement, ampliar el nombre de dies, sempre mantenint la gratuïtat del festival.\nA més, des del consistori creuen que aquest tipus de propostes atrauen visitants al municipi, fet que beneficia els establiments de comerç i restauració i també els equipaments com el museu o la piscina.\nDesprés de finalitzar el Festival de Màgia, Llívia es prepara ara per donar el tret de sortida al Festival de Música de Cerdanya, que organitza conjuntament amb Puigcerdà. Aquest divendres a les 10 de la nit la Giorquestra tocarà a l’església Nostra Sra dels Àngels.\nLA TROBADA D’ACORDIONISTES OMPLE EL CASINO CERETÀ – Cerdanya, 31-0... PUIGCERDÀ REMODELARÀ EL CARRER CORONEL MOLERA – Cerdanya, 31-07-18


Ábalos, sobre l'acord amb Bildu per derogar la reforma laboral: "La posició del PSOE es remet a l'aclariment" La República\nÁbalos, sobre l’acord amb Bildu per derogar la reforma laboral: “La posició del PSOE es remet a l’aclariment”\nACN Madrid.-El secretari d’Organització del PSOE, José Luis Ábalos, ha afirmat, sobre l’acord amb Bildu per derogar la reforma laboral, que el posicionament dels socialistes “es remet a l’aclariment” que […]\nACN Madrid.-El secretari d’Organització del PSOE, José Luis Ábalos, ha afirmat, sobre l’acord amb Bildu per derogar la reforma laboral, que el posicionament dels socialistes “es remet a l’aclariment” que es va fer públic dijous a la nit. En una entrevista a ‘Onda Cero’, Ábalos ha afirmat que el compromís consisteix a “posar en marxa una mesura que ja contemplàvem” però “abans dels temps en què hauríem pogut haver-la posat en marxa”. El número 3 dels socialistes ha opinat que no cal fer canvis en la redacció signada mentre hi hagi acord entre les tres parts. Segons Ábalos, l’actitud “obstruccionista” del PP el que els ha abocat a pactar amb Bildu i ha negat que ERC sigui soci del govern espanyol perquè “un soci manté una línia més constant”.\nÁbalos ha remarcat que l’única “cessió” que han fet a Bildu és una qüestió de “temps”. El document signat entre PSOE, Podem i Bildu parla de reforma laboral “íntegra” però els socialistes van matisar l’acord dijous al vespre anul·lant el punt del pacte que ho establia i que afegia que s’havia de fer efectiva abans de la finalització de l’estat d’alarma. El secretari d’Organització socialista ha remarcat: “La posició del PSOE es remet a l’aclariment”. Pel que fa als suports a l’estat d’alarma, Ábalos ha criticat que el PP “es quedi al lloc obstruccionista” la qual cosa els ha abocat a una “certa pressa en el treball parlamentari” fruit d’aquesta oposició. Sobre ERC, Ábalos també ha qüestionat que “s’instal·lés en el ‘no’” però ha negat que sigui soci del govern espanyol i ha recordat que a la investidura es va abstenir.“És contradictori que et diguin que hem canviat de socis”, ha remarcat, i ha insistit que la situació que deixa l’aritmètica parlamentària és “molt complicada”. “Ens hauria agradat un acord amb el PP”, ha dit Ábalos, que ha tornat a defensar la necessitat de prorrogar l’estat d’alarma.Lamenta els ‘escraches’Ábalos ha lamentat els ‘escraches’ al seu domicili i “l’hostigament familiar” que està patint. El secretari d’Organització del PSOE i ministre de Transports ha defensat que mai ha justificat aquest tipus de protesta a cap polític, sigui del color que sigui, i ha lamentat que no ha rebut cap mostra de suport del PP. “Els únics tres suports de l’àmbit del PP han estat Zoido, un diputat de Castelló i un exdiputat democratacristià”.