Sega de mots: En el centenari de Cesare Pavese\nCada dos per tres fa anys i mesos que algú neix i mor i no es dóna a l'abast. El setembre d'aquest any en farà cent de la naixença de Cesare Pavese. El festival de poesia de Barcelona ha preparat uns actes que s'han celebrat durant el dia d'avui. Pavese és un dels meus escriptors predilectes, en vers i prosa. En aquesta entrada recupero un article que li vaig dedicar el juliol de 2002 i que avui he retrobat amb alegria. Al final dóno compte d'alguns enllaços interessants sobre l'autor. Ho dic per si no teniu paciència.\n“Jo començo a fer poesia quan la partida és perduda. No s’ha vist mai que un poema canviï les coses.”\nC. P. 19-6-1946\nPosats a establir cànons, deixeu-me dir que en el meu –modest, personal i transferible- en Pavese hi ocuparia una posició prou rellevant, més en poesia que no en narrativa, per bé que en ambdós gèneres les coincidències estètiques i temàtiques són quasi les mateixes. Per això mateix, i com veurem, és relativament fàcil reduir la cosmogonia literària d’aquest escriptor piemontès.\nCesare Pavese va néixer a Santo Stefano Belbo el setembre de 1908, prop de Torí, en una familia d’origen camperol. Estudià lletres a ciutat i es doctorà amb una tesi sobre Whitman, iniciant aleshores un període fecund de traduccions que durà fins el 1940, especialment de literatura anglesa i nordamericana. L’any 33 començà a col·laborar amb l’editorial Einaudi, una de les més prestigioses d’Itàlia, convertida aviat en un focus intel·lectual de lluita contra el feixisme de Mussolini. Per aquesta causa fou condemnat a tres anys de confinament, però sols en complí un. Va ser en aquest quan va iniciar el seu dietari, L’ofici de viure, que abarcaria els últims 15 anys de la seva vida, fins el 1950. Alhora, i a partir de 1941, començà a publicar les seves novel·les, La teva terra, La platja, Fira d’agost, El company, El bell estiu, El diable als turons, La lluna i el foc... totes ambientades al paisatge piamontès.\nQuant a la seva poesia, són clarament distingibles dues etapes. La primera és marcada per una poesia narrativa que busca la concisió i l’objectivitat, que s’allunya del simbolisme aleshores imperant en la poesia italiana. Hi narra uns fets comuns i quotidians, enllaçant realitat i fantasia. El jo poètic es torna abstracte, una tercera persona que verbalitza, generalment, a partir del monòleg interior. Però, quins temes tracta? Doncs la dona, la terra i el mar. Temes també recurrents en les seves novel·les. El sentiment de pèrdua, el record, les relacions humanes. La fricció amb la realitat el porta a un desencís general que desemboca en la mitificació de la infantesa i del paisatge geogràfic com a veritables paradisos. L’Antoni Marí diu que a Treballar cansa, llibre que recull els poemes de la primera etapa, “hi ha una rara nostàlgia, com un desig penós per una pèrdua que es sap irremeiable, com un malguany que afectés tota l’esfera de l’ésser del poeta”. Jo li he trobat alguna concomitància amb l’excels Francisco Brines, el poeta d’Oliva i de la llum. Treballar cansa es publicà per primer cop el 1936 i s’amplià el 43 amb més poemes i un parell d’escrits sobre la pròpia poesia on deixa entreveure una clara voluntat de canvi que es concretarà entre 1945 i 1950, període en el qual escriurà La terra i la mort i Vindrà la mort i tindrà els teus ulls, respectivament. Aquests reculls, però, seran prou diferents a Treballar cansa. La dona, la terra i el mar són ara realitats mítiques, símbols; el vers és més curt i hermètic, menys narratiu i més metafòric. Diguem que intel·lectualitza més el discurs poètic.\nPavese és un dels grans de la literatura europea de la primera meitat del segle XX. Alguns han volgut donar més preponderància al seu paper d’intel·lectual que al de literat però les seves veritables idees es troben en l’obra que ha escrit. En català podem trobar el volum de Vindrà la mort... (Ed 62) però no Treballar cansa –Curial en va fer una edició el 1978-, que caldrà buscar-lo a Visor (Poesías completas), en castellà. Tanmateix he aconseguit una traducció catalana de Xavier Riu del poema Treballar cansa, on es poden veure algunes de les constants de la seva poesia. Diguem, per acabar, si no ho sabíeu, que el trobaren suïcidat un 26 d’agost de 1950 en una habitació de l’hotel Roma de Torí, després de tornar de casa la seva germana. Va fer algunes trucades, s'estirà al llit, es va treure els mitjons. S'empassà una dosi important de somnífers. “Prou de paraules. Un gest. No escriuré més”, va ser l’últim que deixà anotat al seu dietari uns dies abans.\n “Els homes que tenen una vida interior tempestejada i no cerquen un consol en la conversa o escriptura, són homes que no tenen una vida interior tempestejada. Doneu conversa al solitari i enraonarà més que ningú.”\nCentre d'Estudis Cesare Pavese\nMés poemes a Mallorcaweb\nArticle d'Enrique Aurora\nArticle de Marta Rivera\nMaria Àngels Anglada i els poetes italians\nBloc de Josep Porcar, amb l'original italià de Treballar cansa\nLa luna é il faló va ser traduïda per la Maria Aurèlia Capmany a Ed 62 com "la lluna i les fogueres" i sempre hi torno, José Agustín Goytisolo va traduir a finals dels 70 per Plaza i Janés una antologia poètica de Pavese que és un delit. A Seix Barral van publicar la seva obra completa fa uns anys però la majoria ens vam quedar amb l'edició de Bruguera de "Il mestiere de vivere" el seu dietari i el "Vindrà la mort i tindrà els teus ulls" que sempre ha estat un poema inquietant. Fins i tot es va atrevir a fer assaig sobre els novel·listes nord-americans. Italo Calvino va editar una selecció de la seva obra "Pavese requereix un "modus" de lectura poc freqüent en la literatura contemporània, ha de ser llegit com han de ser llegits els grans tràgics que, en cada relació, en cada moviment dels seus versos, són capaços de condensar una acumulació de motivacions interiors i de raons universals extremadament perentòries". Pertany a la nòmina dels escriptors suïcides i quan se'n va anar va deixar escrita una frase mítica: "No critiqueu massa".\n19 de maig de 2008, a les 22:28\nGràcies per les teves precisions, Rafel. Estic prou d'acord amb les paraules de Calvino. Veig que tu també ets un devot pavesià. Lamento que no hi hagi prou traduccions al català d'aquest grandíssim escriptor. Si no m'erro, Anagrama va encetar la seva col•lecció amb L'ofici de viure, amb una traducció de Bonaventura Vellespinosa pel meu gust no massa afortunada. Quant als poemes, m'he de guiar, efectivament, pels de Visor, precisament amb edició de Calvino. I en català conec la traducció de Tarrida de "Vindrà la mort...", certament inquietant. Les novel•les, en fi, les anem trobant aquí i allà (jo potser em quedo amb El company). Aquesta frase mítica que dius, tinc entès, més aviat, que la deixà escrita en una nota on demanava perdó i a tothom perdonava, i que el que demanava era que no es xafardegés massa. En qualsevol dels casos, ens queda la seva obra per recrear-nos-hi. Preciós el vídeo al web d'en Porcar, oi?\nAlbert, avui he pogut veure el video i certament és una meravella com la cadència de la veu del narrador. Per cert, a You tube en tens més poemes recitats.\n20 de maig de 2008, a les 8:42\nsóc un lector nou del Pavese. estic llegint "l'ofici de viure".\nés una reedició de l'any 1969 i apareix censurada.\nhi falten la majoria (moltes) de reflexions sobre l'amor, les dones, el sexe. algunes d'elles molt agudes.\nconsta una nota de l'editor cada vegada que hi manca un fragment.\nno hi ha traductors capaços de completar l'acurada traducció del Dr. Bonaventura Espinosa? és honest reeditar una obra censurada sense una advertència inicial?\n3 de febrer de 2015, a les 16:13


L'escriptor francès Patrick Modiano obté el Nobel de literatura - Viquinotícies\nL'escriptor francès Patrick Modiano obté el Nobel de literatura\n11 d'octubre del 2014, Suècia\nL'escriptor francès Patrick Modiano va guanyar el Premi Nobel de Literatura 2014, va anunciar aquest dijous l'Acadèmia Sueca, que assenyala que va ser guardonat per l'art de la memòria amb el qual ha evocat els més incomprensibles destins humans i descobert el món real de l'ocupació. Modiano, també guanyador del Gran Premi de Novel·la de l'Acadèmia Francesa (1972, per Els bulevards perifèrics) i del Premi Goncourt (1978), ha centrat el seu treball en la Segona Guerra Mundial, la dècada dels quaranta i l'ocupació de França per les forces de l'Eix.\nD'acord amb al secretari permanent de l'Acadèmia, Peter Englund, Es tracta d'algú qu'ha escrit molts llibres que es fan ressò mútuament [...] que són sobre la memòria, l'identitat i l'aspiració. Les seves primeres novel·les: El lloc de l'estrella (1968), La ronda de nit (1969) i Els bulevards perifèrics (1972) conformen una espècie de trilogia sobre l'era del nazisme a França. A aquests els van seguir altres novel·les d'èxit com Vila trist (1975), El carrer de les cellers fosques (1978) i, més actualment, L'herba de les nits (2012), editada per l'Editorial Anagrama aquest any.\nLa narrativa del francès comunament s'incursiona en mons marginals, secrets, sòrdids, on es contraposen, per una banda, la necessitat de trobar identitats perdudes o sepultades pels condicionaments històrics, i l'altra, la culpa remoure les brutícies que la memòria havia sepultat en un convenient oblit [...], assegura Deutsche Welle. Segons el mateix Modiano, moments crucials de la seva carrera van ser la seva trobada amb l'escriptor Raymond Queneau, que l'impartia classes de geometria, i el fet d'haver compartit generació amb altres autors com Pascal Quignard, Pierre Michon i Jean-Marie Gustave Le Clézio (Nobel de Literatura el 2008).\nAmb Modiano, França obté el seu 15è premi Nobel de Literatura. L'escriptor rebrà també un premi de vuit milions de corones, és a dir, 1.1 milions de dòlars.\n(castellà) Redacció Nobel al francés Patrick Modiano por su literatura de "memoria e identidad" — es:BBC Mundo. 9 d'octubre del 2014.\n(castellà) Amir Valle Patrick Modiano: otro Nobel de Literatura que sorprende al mundo — Deutsche Welle. 9 d'octubre del 2014.\nObtingut de «https://ca.wikinews.org/w/index.php?title=L%27escriptor_francès_Patrick_Modiano_obté_el_Nobel_de_literatura&oldid=150074»


Tractaments - Trauma Advance\nEns ocupem del tractament clínic i quirúrgic de malalties de l’aparell osteo-article-muscular.\nEl treball de l’equip mèdic comprèn diversos camps, originats i sistematitzats a partir d’una gran varietat de condicions: congènita, traumàtica, degenerativa, infecciosa, inflamatòria, tumoral, neurogènic i vasculopàtica.\nLa cirurgia protèsica o d’artroplàstia consisteix en la substitució d’una articulació danyada i dolorosa per una articulació artificial.\nEn ocasions una pròtesi de qualsevol articulació pot necessitar un recanvi.\nDiagnòstic i tractament de les lesions del sistema musculotor.\nIntegra no només les quatre extremitats i les seves cintures d’àncora, sinó tot el sistema osteoarticular\nÉs el traumatisme per impacte directe que pateix una articulació.\nLes lesions dels tendons es divideixen en dos tipus fonamentals: tendinitis i el seu grau màxim d’afectació, els trencaments tendinoses.\nSón molt freqüents, especialment en l’esport. Les contusions i distensions musculars representen el 90% de totes les lesions produïdes durant l’exercici.\nQualsevol problema que condicioni l’aparició de molèsties o dolor a l’utilitzar la mà i el colze pot comportar importants dificultats per realitzar moltes de les activitats de la nostra vida diària.\nL’artroscòpia és una tècnica quirúrgica que permet el cirurgià diagnosticar i tractar diferents alteracions que puguin donar-se en una articulació de el cos (genoll, espatlla, turmell, etc).


Especial Fermentació\tThe Quotidian CookNatural cooking for the daily adventurerAbout us\nEspecial Fermentació 05/04/2017 By TQC Leave a Comment Per què, de sobte, hi ha un interès tan fort per la fermentació? Molts dels aliments que consumim diàriament han estat des de sempre productes fermentats com el pa, el formatge, la xocolata, el cafè, la cervesa o el vi. És veritat que, cada vegada més, estem incorporant en la nostra dieta vegetals fermentats com la salsa de soia, el miso, el xucrut, el kimchi i en el nostre cas, els formatges vegetals (mira la nostra recepta de Parmesà RAW de pinyons). Però, sens dubte, la resposta està en les propietats dels ferments i, per què no dir-ho, en el caràcter d’activisme alimentari que té la fermentació a casa. Així que per parlar de tot això, us presentem aquest reportatge que inclou una primícia: dos vídeos exclusius del gran divulgador dels beneficis de la fermentació, Sandor Katz.\nSandor Katz (Nova York, 1962) és l’autor de El arte de la fermentación i Pura fermentación (Ediciones Gaia), dues obres de referència en la literatura gastronòmica. Els quotidian cooks vam tenir la sort de parlar amb ell en el Basque Culinary Center durant el Simposi Fermentation el passat mes de Novembre. Aquí podeu llegir un magnífic resum del simposi elaborat pels nostres col·legues de Microbiótica.\nSandor, que es defineix a si mateix com un activista de la fermentació, insisteix en els beneficis dels fermentats vegetals i de la senzillesa de la seva elaboració a casa. En un luxe veure una de les grans figures culinàries actuals explicar els beneficis dels aliments fermentats. Gaudeix-ho en el resum de l’entrevista que t’oferim a continuació.\nEntrevista amb Sandor Katz. BCC, Donostia 2016 (subtitulada en Català)\nLa fermentació a casa és fàcil, és segura i és la millor manera de consumir habitualment fermentats vegetals. Contràriament al que pensa la majoria de la gent, per fer un chucrut o unes llimones en conserva a casa només necessitem els ingredients, sal i unes tècniques bàsiques d’higiene i preparació d’aliments. Ah, i temps, ja que el benefici nutritiu i culinari de la fermentació es deu a les successives fases per la qual passen els aliments una vegada que tanquem el flascó.\nDe tot això ens parla amb passió i detall Sandor en aquest taller de fermentació vegetal que podeu veure a continuació (vídeo en anglès). Sandor ens prepara el seu llegendari xucrut pas a pas mentre ens dóna les claus per fer ferments a casa. També ens explica els tipus de verdures que podem fermentar, les tècniques de preparació dels vegetals, el paper i les quantitats de sal i les mesures de seguretat per al control de tot el procés.\nTaller: Xucrut i ferments vegetals. BCC, Donostia 2016 (en anglès)\nQuan et llancis a fermentar a casa, no pararas. Els resultats són espectaculars en rendiment, sabor i possibilitats culinàries. Pots començar a provar el xucrut als cinc dies d’haver-ho fet, però… no t’ho mengis tot!, recorda que té un desenvolupament i les seves propietats evolucionen amb el temps. Al cap d’un mes, tindràs un xucrut amb menys textura però més saborós i als tres mesos un producte complex en sabors i propietats nutritives.\nPels quals voleu saber més, us recomanem dos llibres: El Arte de la Fermentación (Ediciones Gaia) de Sandor Katz i Nutrición Simbiótica (Ediciones i) de Luis Lázaro i Ander Urederra els pioners de l’alimentació probiótica a Espanya. Ah, i atents a The Quotidian Cook, perquè en breu anem a publicar les nostres receptes d’aliments fermentats.\nSalut! (Mai millor dit).\nFiled Under: Uncategorized « Red cabbage and orange saladSpecial on Fermentation »\tLeave a Reply Cancel reply\tYour email address will not be published.Comment Name Email Website THE POWER OF FERMENTATION\tFermenting foods at home is a healthy and easy way to expand our culinary horizons. Sauerkraut, kimchi, preserved fruits and vegetables, seed and nut cheeses are all brilliant examples of easy preparations that bring us the benefits of probiotic bacteria. But, why do we want to make our own fermented foods?\nArtichokesAzuki beansEggplantMusselsSpirulinaMexicoSeafoodCornCatalan cuisineBeansAvocadoFlexitarianRawMediterraneanVegan\nWE ARE READING...\tTHE QUOTIDIAN COOK NEWSLETTER\tSubscribe to our Newsletter\nFollow Coming next!


Holiday home Strandskadevej Ørsted XI Orsted Dinamarca - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Atenció al Client\nHoliday home Strandskadevej Ørsted XI-, Estruplund, Orsted, Dinamarca, 8950 - Veure al mapaHoliday home Strandskadevej Ørsted XIVeure més fotosVeure més fotosVeure totes les 42 fotosVeure al mapaParticularitats que li encantaranWi-Fi gratuït en totes les habitacionssaunaaparcament de cotxes\nSobre l'allotjamentDescripcióDissenyat tant per oci com per negoci, Holiday home Strandskadevej Ørsted XI està situat idealment a Estruplund; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. A Holiday home Strandskadevej Ørsted XI, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos aparcament de cotxes. A més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió, nevera, forn microones per satisfer els clients més exigents. Les instal.lacions d'oci de l'hotel, que inclouen sauna estan dissenyades per escapar i relaxar-se. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Holiday home Strandskadevej Ørsted XI.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacionsZones públiques amb Wi-Fi Desplaçamentaparcament de cotxes Coses a fer, maneres de relaxar-sesauna Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsaparell de televisióneverarenta vaixellesforn microonesrentadoraempolles d'aigua de cortesiaMostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésAvís importantCal abonar l’import total de la reserva abans de l’arribada. NOVASOL t'enviarà una confirmació amb tota la informació del pagament. Un cop hagin rebut el pagament, t'enviaran un e-mail amb les dades de l’establiment, com ara l’adreça i el lloc on has de recollir les claus.


El Rebost Solidari experimenta un descens d’usuaris amb la millora de la situació sanitària | RTVVilafranca\nLa reactivació econòmica ha permès a molta gent millorar la seva situació econòmica i ha deixat de requerir el servei del Rebost de l’Associació Ressò\nL’any 2020 el Rebost Solidari de l’Associació Ressò va ser un fidel indicador de la situació socio-econòmica derivada de la pandèmia de COVID-19, amb la frenada en sec de molts sectors. En conseqüència, molta gent va perdre el seu lloc de feina, també van patir ERTOS i propietaris de molts negocis van haver de fer mans i mànigues per intentar quadrar els números.\nEnguany, amb la recuperació progressiva de l’activitat en gairebé tots els àmbits, al Rebost Solidari han experimentat un descens notori en el nombre d’usuaris que han requerit aquest servei, en comparació a les dades de fa dotze mesos.\nLa tasca de rebost solidari és possible, en bona part, al suport desinteresat dels voluntaris que, a diari, atenen les necessitats dels usuaris que s’hi acosten.\nLa Pepi va ser una de les persones usuàries del Rebost Solidari, un cop va quedar vidua del seu marit, durant el 2020. Mesos després, ha pogut refer la seva vida, ja no necessita el servei però aporta el seu granet de sorra com a voluntària.\nDes de la regidoria de drets socials de l’Ajuntament de Vilafranca, Ramon Zaballa, fa una valoració molt positiva de la tasca que duu a terme el Rebost Solidari de l’Associació Ressò des de fa un bon grapat d’anys.\nDes del Rebost Solidàri també remarquen que cal acabar amb certs estigmes i prejudicis que corren al voltant d’un servei obert a tothom qui ho necessiti, i que cal combatre certs arguments xenòfobs sobre el país de procedència dels usuàris. Per exemple, amb les dades de Vilafranca a la mà, cal destacar que, de manera majoritària, els beneficiaris són de nacionalitat espanyola.\nCOVID-19, Drets socials, Manel Medialdea, Ramon Zaballa, Rebost Solidari, solidaritat, Vilafranca del Penedès\nEl CTT Vilafranca tanca una gran temporada, a les portes de l’ascens a la Divisió d'Honor


Tres de cada quatre empreses de l'Íbex-35 han estat requerides per la CNMV en els comptes de 2012 i 2013\nEls requeriments fan referència a la comptabilitat de les seves operacions i als seus resultats financers\n1 min. Barcelona 05/11/2014 19:10\nEl 74% de les empreses que conformen el grup Íbex-35 ha rebut requeriments sobre informació financera recollida en els comptes anuals auditats de 2012 i 2013, segons consta en els registres de la Comissió Nacional del Mercat de Valors (CNMV).\nDe les 35 companyies de l'Íbex, 26 han rebut un total de 42 requeriments de la CNMV en relació a aspectes de comptabilitat en les seves operacions o en la forma en què han comptabilitzat els resultats financers.\nUna de les empreses afectades per aquests requeriments ha estat Indra, que en el últims dies ha patit una caiguda bursàtil davant dels dubtes del inversors. Un cop aclarida la situació, la companyia ha repuntat gairebé un 4% a Borsa el dimecres dia 5 de novembre.\nSegons ha explicat Indra, la informació requerida per la CNMV el passat mes d'agost s'inclou dins de l'activitat reguladora de la comissió " en què periòdicament realitza requeriments d'informació addicional a un ampli número de societats cotitzades de la Borsa espanyola".


La Plataforma per la Llengua presenta a Ginebra l’informe “The catalan Case: 40 casos de discriminació lingüstica” | Nòvas | Plataforma per la Llengua\nDimecres, 21 de genièr de 2015\nLa Plataforma per la Llengua presenta a Ginebra l’informe “The catalan Case: 40 casos de discriminació lingüstica”\nL'Universal Periodic Review de l'ONU, que va celebrar-se el passat dimecres 21 de gener a Ginebra, ha tingut com a un dels protagonistes la discriminació lingüística de les llengües cooficials a l'estat espanyol. Al Palais de les Nations de l'ONU a Ginebra, Rosa de les Neus Marco, de l'Executiva de la Plataforma per la Llengua, ha presentat l'Informe "The Catalan case", que recull 40 casos greus de discriminació lingüística a les administracions públiques. L'acte també va comptar amb les intervencions d'Acció Cultural del País Valencià, Escola Valenciana i A Mesa pola Normalización Lingüística sobre els drets lingüistics del català i el gallec. Aquestes entitats formen part de l'European Language Equality Network, que ha elaborat un informe sobre la política lingüística de l'estat.\nDurant la presentació, que s'ha realitzat en el marc de la 21a sessió de l'Universal Periodic Review de l'ONU, avui sobre els drets humans a l'estat espanyol, Rosa de les Neus Marco ha posat en evidència la situació de discriminació de la llengua catalana en alguns àmbits de l'estat espanyol. "No és tolerable a l'Europa del segle XXI que continui havent-hi incomprensió per la pluralitat lingüística", ha denunciat, i ha reblat: "Els drets lingüístics han d'estar reconeguts però també garantits!"\n"The Catalan Case: 40 casos de discriminació lingüística" és l'informe que la representant de la Plataforma per la Llengua ha explicat a la comunitat internacional. La delegació de la Xarxa Europea per la Igualtat Lingüística (ELEN) la formaven, a més de la Plataforma per la Llengua, membres d'Acció Cultural del País Valencià, d'Escola Valenciana o de la gallega A Taula pola Normalització Lingüística. "Avui som a l'ONU en positiu, per portar-hi el cas català i explicar la situacio de la llengua de 10 milions d'europeus", ha dit.\nAmb l'aportació d'aquest informe, la Plataforma per la Llengua és una de les organitzacions que han col·laborat a confeccionar el document de la Xarxa Europea per la Igualtat, un estudi condemnatori que esbossava la discriminació de les llengües cooficials a l'estat espanyol. L'estudi parla de discriminació institucionalitzada i sistèmica en diferents punts de l'estat espanyol.\n40 casos de discriminació


Can Puig i Cadafalch d’Argentona en estat crític | La Clau -Revista gratuïta del Maresme\nCan Puig i Cadafalch d’Argentona en estat crític\nL´actual propietari, l´Ajuntament d´Argentona, sembla no tenir coneixements per resoldre les deficiències de manteniment i menys encara, no entendre la urgència del tractament.\nL´Ajuntament, perdut en un precari i llarg procés de contractació de l´equip que ha de redactar el projecte de rehabilitació i la direcció d´obra, valora en menys de 150.000 € tot un treball, que a preu de mercat és més del doble, i per acabar-ho de fer més difícil, afavoreix la baixa econòmica a l´hora de puntuar les ofertes, descriminant la qualitat i experiència dels equips redactors i les pròpies memòries tècniques. La cosa es podria complicar si algú impugna tot el procés. Complicar-se, o bé, allargar-se tant en el temps que el malalt deixés d´estar dret i s´enfondrés definitivament.\nI mentre el malalt es queixa calladament, abatuts ja merlets, pinyes, gàrgoles, glorietes i pèrgoles, buidat del major patrimoni mobiliari, i foradat el sostre des de fa 3 anys, ara l´administració municipal actua impermeabilitzant l´últim pis, en no poder tapar la teulada, mentre les humitats van desfent sense aturador els murs de l´edifici. Una solució que des de Natura ja van els hi van comunicar que no era una bona opció, ni que fos per un curt període de temps, tot i que, vista la cua de la llista d´espera (la contractació del projecte, volem dir…) podria ser l´única solució que es prendria en els propers 4 o 5 anys…\nA l´època que estem, seria bo prendre bones decisions, actuar amb coneixement de la situació i celeritat, i optimitzant els recursos econòmics i humans. Ningú entendria que un dels dos elements monumentals de major interès del nucli urbà, juntament amb l´Església, es morís per abandonament i falta d´atenció.


CREAIB: 2/05/10 - 9/05/10\nConferència Arquitectura i paisatge: Consum visual versus alteració material al Caixafòrum de Palma\nArquitectura i paisatge: Consum visual versus alteració material\nCicle: Arquitectura i identitat cultural. Cicle de conferències i projeccions\nL'arquitectura es torna significativa a l'hora de descriure la cultura: les seves obres es fan ressò d'una realitat política, social i històrica. Es pot presentar un recorregut històric a través de diferents edificis o obres arquitectòniques de diferents països. El cicle Arquitectura i identitat cultural pretén generar un diàleg sobre l'arquitectura, l'urbanisme, la política i l'evolució del paper de l'arquitecte en la societat. L'exploració de les obres de Palladio, Le Corbusier, Oscar Niemeyer i Alvaro Siza, i també els temes de l'arquitectura versus paisatge i de l'activisme ciutadà ens ha de permetre reflexionar sobre algunes importants qüestions i tensions a l'entorn de com l'arquitectura conviu amb la societat actual.\nLa participació de professionals de reconegut prestigi ens mostrarà, a partir de la seva experiència i dels referents arquitectònics esmentats, els canvis i les influències que se'n deriven, la relació que hi ha entre modernitat i tradició, l'arquitectura entesa com a continent de cultura i, finalment, les noves realitats socials que afecten el territori, el paisatge, les ciutats i la mateixa praxi de l'arquitectura.\nCada sessió constarà d'una conferència impartida per un arquitecte i a continuació de la projecció d'un documental: Els límits de la Costa Brava\nA càrrec de Ramon Folch, arquitecte\nCoordinat per Jordi Solé, arquitecte, i presentat per Antoni Barceló, arquitecte\nPublicado por CREAib en 8:36\nEtiquetas: activitats, arquitectura, conferències, construcció, paisatge\nEn aquesta web hi podreu veure una càmera que segueix el dia a dia dels falcons que habiten a la Sagrada Família de Barcelona.\nCom a curiositat, cal afegir que fa uns dies la femella del niu va patir un accident a conseqüència del qual va morir. Per garantir la supervivència dels tres pollets es van traslladar dues de les tres cries, dues femelles, a un centre de recuperació. La cria més petita, un mascle, s'ha deixat al niu de la Sagrada Família i seguirà a càrrec del mascle adult fins a completar el procés de creixement. L’absència del falcó femella obliga al mascle adult a assumir l’alimentació de les seves cries, fet inusual donat que és la femella qui lidera aquesta tasca, amb el suport del mascle.\nSi ho mireu una estona pot ser tingueu la sort de veure com el pare alimenta el nadó!\nEtiquetas: Barcelona, falcons, ocells, vídeos\nA partir d'ara ens podreu trobar a Sa Petrolera, al Portitxol:\nC/ Francesc Femenias, 1, cantonada amb C/ Medellín\nTambés tenim nou telèfon: 971 25 63 78\nEtiquetas: creaib, Sa Petrolera


Més de 200.000 persones han deixat de fumar entre el 2011 i el 2014 a Catalunya\nEls consumidors de tabac per embolicar augmenten un 21% els quatre últims anys i encara hi ha 1,6 milions de fumadors al país\n2 min. Barcelona 28/05/2015 19:13\n260x366 Burilles de cigarretes / XAVIER BERTRAL Burilles de cigarretes / XAVIER BERTRAL\nDurant els últims quatre anys, a Catalunya han deixat de fumar més de 200.000 persones. Aquesta dada l'ha presentat aquest dijous el departament de Salut, a través de l'Agència de Salut Pública de Catalunya (Aspcat). Malgrat aquest fort descens de fumadors, encara fumen 1,6 milions de persones al país i "s'ha de seguir treballant per fer disminuir aquesta xifra, perquè encara moren més de 10.000 persones a l'any per causa del tabac", ha destacat el secretari de Salut Pública, Antoni Mateu.\nL'Aspcat també ha ressaltat que el tabac per cargolar ha augmentat del 3,4% el 2006 al 24,1% el 2014 i que en la franja de persones joves, que arriba fins als 34 anys, un de cada tres fumadors ja ho fa amb cigarrets fets a mà. La subdirectora general de Promoció de la Salut, Carmen Cabezas, ha desmentit els mites més famosos relacionats amb aquest tipus de tabac. "El consum de tabac manufacturat ha disminuït gairebé un 50%, però en canvi la picadura de tabac ha augmentat, i hem d'informar correctament sobre les característiques del tabac per cargolar", ha explicat Cabezas.\nNi és menys perjudicial, ni és més natural, ni es fuma menys, ni és més fàcil de deixar, ni el seu consum és minoritari. Aquests són els cinc mites que Cabezas ha volgut desmentir aprofitant la celebració de la Setmana Sense Fum, emmarcada en el Dia Mundial Sense Tabac. Els cigarrets fets a mà tenen concentracions més altes de monòxid de carboni i encara que es fumin menys cigarrets al dia que els manufacturats, la pipada del tabac per cargolar crema més paper i acostumen a ser més intenses.\nEl doctor Joan Lozano, representant de Camfic a la comissió tècnica del Programa d'Atenció Primària Sense Fum, ha destacat que "des de l'any 2000 es fan Setmanes Sense Fum a Catalunya per sensibilitzar la població". Durant l'any passat van deixar de fumar més de 67.000 persones ateses en centres d'atenció primària. El Dia Mundial Sense Tabac, que està centrat a posar fi al comerç il·legal de productes del tabac també "ha de servir per seguir treballant per reduir el nombre de fumadors i fer pressió perquè s'implanti l'empaquetament genèric en els productes de tabac", ha conclòs el secretari de la Salut Pública.\nEl tabac d'embolicar és tan perjudicial com els cigarrets convencionals\nEls fumadors de tabac d'embolicar aspiren més monòxid de carboni\nDesmuntats cinc falsos mites del tabac per cargolar\nEls fumadors cauen un 4% a Espanya respecte al 2012


La 18a edició d’Imaginària programa 37 mostres expositives i diverses activitats\nEnguany el festival de fotografia, que compta amb el suport del Consorci de Museus de la Comunitat Valenciana i de l'Ajuntament de Castelló, se celebrarà entre el 30 d'abril i el 31 d'octubre a la ciutat de Castelló i 13 localitats de la província\nIMAGINÀRIA Photography Festival 2021, organitzat per la Universitat Jaume I en el marc del programa UJI-encultura, arriba enguany a la seua majoria d'edat, una edició encara marcada pel condicionant de la COVID-19 i l'impacte que la situació de pandèmia provoca en tot el sector cultural i que es caracteritzarà per una participació més significativa d'autors i autores locals per a fer costat així a les persones que desenvolupen la seua activitat professional prop de l'àmbit d'actuació del festival i respectar la creació de proximitat.\nEl festival, que enguany s'estendrà des del 30 d'abril al 31 d'octubre, amb dos períodes més marcats entre maig i juliol i setembre i octubre, presenta una completa programació de 37 mostres expositives: 24 a la ciutat de Castelló de la Plana i 13 en diferents localitats de la província: Almenara, Benicarló, Benicàssim, Morella, Sagunt, Segorbe, Vilafranca, Vila-real, Vistabella del Maestrat i Viver.\nL'acte d'inauguració ha tingut lloc hui 30 d'abril en la Llotja del Cànem amb l'exposició Cuadernos de viaje, del Premi Nacional de Fotografia 2015 Juan Manuel Castro Prieto, un viatge per rostres inoblidables i paisatges evocadors que alimenten la memòria de l'autor i l'amor pel seu ofici. A més, el dissabte 1 de maig a les 11 hores s'ha programat una trobada amb l'autor d'aquesta mostra en el Menador espai cultural.\nA la inauguració ha assistit la vicerectora de Cultura i Relacions Institucionals, Carmen Lázaro; la regidora de Cultura de l'Ajuntament de Castelló, Verónica Ruiz; la diputada de Cultura de la Diputació de Castelló, Ruth Sanz; el gerent de la Fundació Dávalos-Fletcher, José Vicente Ramón, i el delegat territorial a Castelló de l’Institut Valencià de Cultura, Alfonso Ribes.\nCarmen Lázaro ha assenyalat que «germen és sens dubte la paraula motora d'aquesta edició del festival perquè la situació provocada per la COVID-19 obliga, com a projecte sociocultural, a ser més sensibles i oberts cap al territori i a posar-nos a la disposició dels autors locals i de la producció cultural de proximitat». En aquest sentit, ha explicat que, de les 37 exposicions programades, 22 han sigut realitzades per persones que són o viuen en l'àmbit pròxim d'acció de la Universitat Jaume I, «territori que és absolutament fèrtil i receptiu al treball que realitza el Servei d'Activitats Socioculturals de l'UJI. Una vegada més, la creativitat i la cultura són el germen creatiu i dinàmic que forma part de l'ADN de l'Imaginària Photography Festival».\nEl director del Consorci de Museus de la Comunitat Valenciana, José Luis Pérez Pont ha manifestat la seua satisfacció per «renovar un any més la nostra col·laboració amb l'UJI i amb la resta d'entitats impulsores del festival Imaginària, un projecte que ens permet contribuir a la vertebració de la província de Castelló a través de la fotografia i del teixit creatiu castellonenc» i ha destacat «la capacitat del festival de generar xarxes no sols entre artistes i espais culturals sinó també entre els públics, acostant els diferents llenguatges de la imatge en el segle XXI». El Consorci de Museus dona suport tant al programa expositiu com les trobades i les diferents activitats que es desenvolupen a l'entorn del festival també a través del seu programa Cultura Resident en col·laboració amb les residències Co-Net Art i Idensitat.\nLa regidora de Cultura de l’Ajuntament de Castelló, Verònica Ruiz, ha destacat també la gran presència d’autores i autors de proximitat en aquesta edició d’Imaginària. «Aquesta línia de suport al sector cultural i als i les professionals de les nostres comarques és la mateixa que seguim des de l’Ajuntament de Castelló i és la que considerem fonamental per a impulsar el ressorgiment de la cultura després d’un any molt dur per al sector», ha expressat Ruiz, qui també ha posat en valor la col·laboració entre institucions i entitats per modelar un festival «de referència». L’edil ha convidat el públic a gaudir tant de mostres que es fan als espais municipals com el Museu Etnològic de Castelló, el Menador o a la Façana del Mercat com a la resta d’espais de la ciutat perquè «Imaginària és una mostra de que la cultura continua, que no s’atura mai i que genera oportunitats de futur i de creixement i per això hem de ser consumidores i consumidors actius i, més encara, si és de propostes de gran qualitat com és aquest festival de fotografia».\nLa responsable de Cultura de la Diputació de Castelló, Ruth Sanz, ha explicat que ECO Les Aules presentarà l'exposició Lo que no se ve, una mostra del fotògraf valencià Jesús Montañana que ha investigat i fotografiat els llocs on es va cometre un homicidi per violència masclista durant un any a Espanya. La diputada considera «fonamental donar visibilitat a aquest greu problema social del qual encara no s'albira un final real».\nPer part seua, el gerent de la Fundació Dávalos-Fletcher, José Vicente Ramón, ha felicitat els responsables universitaris del projecte per «aconseguir, en aquests temps tan difícils, una nova edició d'aquest magnífic festival d'impressions, sensacions, i reflex de vivències que és Imaginària 2021 i que any rere any se supera».\nA més de l'exposició Cuadernos de viaje, que es pot visitar fins al 6 de juny, es podrà gaudir a Castelló de la Plana de La magia del número 30, de Laura Avinent (ULALALAU), del 4 de maig al 31 d'octubre a l’Àgora de la Universitat Jaume I; Los hijos de los muertos, de Luay Albasha, fins al 30 de maig al Menador espai cultural; #Calladita no estás guapa, de Julia Galán, fins al 16 de maig a la façana del Mercat Central; La promesa, de Dora Lionstone i Cris Bartual, i Sand Castle, de Markel Redondo, fins al 27 de juny al Museu de Belles Arts; En mí (autobiografía en construcción), de Beatriz Mon, fins al 22 de maig a la Galeria Cànem; Lo que no se ve, de Jesús Montañana, fins al 5 de juny a l’Espai Cultural Obert Les Aules; Oxímoron, de Tony Tirado, i Un fragment de Riu Sec, d'Agustín Serisuelo, fins al 30 de maig en el Museu Etnològic, i Invisible, de David C. Mendoza, fins a l'11 de juliol a la façana del Mercat Central.\nEl primer període expositiu es completa amb La mirada inmóvil, de Geles Mit, i Narrativas del presente: un proyecto de Loop Barcelona del 8 de juny a l'11 de juliol a la Sala Sant Miquel de la Fundació Caixa Castelló, i Liminal, de Marta Negre, del 15 de juliol al 31 d'octubre a la façana del Mercat Central. També se celebraran durant maig, juny i juliol les 13 exposicions que tindran lloc en diferents localitats de la província.\nA partir del 17 setembre, es podran visitar les exposicions Places suffering. The sleeping beauties, de Cristian Lipovan, a la Llotja del Cànem; El muro invisible, de Paco Poyato, Amorphia, d'Enrique Escorza, Marjales, de Paco García Paterna, i Paterna, la memoria del horror, d'Eva Mañez, al Menador espai cultural; Fracture, de José María Rubio Calonge, al Col·legi Territorial d'Arquitectes de Castelló; Bardo, de Rohan Thapa, en l'Associació cultural Cúmul; Castellón Paisajes Resilientes, de Mauro Fontana, a la Sala Zona 3; Retratos, una mostra col·lectiva de l'alumnat del mòdul de fotografia de l’Escola d’Art i Superior de Disseny de Castelló a l’EASD, i One night, de Jordi Cervera, al Museu de Belles Arts.\nA més de l'ampli programa d'exposicions, Imaginària 2021 també inclou nombroses activitats com ara visites guiades a les diferents mostres i tertúlies amb els autors i autores; la tercera edició de les residències artístiques de l'organització Co-Net Art per a la investigació pràctica entorn de la imatge fixa i en moviment; una sessió de Photobook Club Castelló, un espai de diàleg on compartir, descobrir i gaudir de la fotografia que estarà dedicat als autors i autores que col·laboren en el festival; una col·laboració amb el projecte «OAK», que pretén retratar la realitat nòrdica; un projecte que inclou tres eixides fotogràfiques per la Marjal; una col·laboració amb «Idensitat» per a fer un recorregut pel llit del Riu Sec de Castelló en el qual es presentaran les intervencions artístiques de les persones participants en el taller Un fragment de Riu Sec, i les Jornades d'Imatge.\nEl Festival Imaginària va iniciar la seua marxa en 2003 i està promogut per la Universitat Jaume I, a través del Servei d'Activitats Socioculturals del Vicerectorat de Cultura i Relacions Institucionals. Imaginària compta amb el suport el Consorci de Museus de la Comunitat Valenciana, l'Ajuntament de Castelló, i amb la col·laboració de la Diputació de Castelló, la Fundació Dávalos-Fletcher, i l’Institut Valencià de Cultura, a través del Museu de Belles Arts de Castelló, entre altres entitats.


Música Selvatge 2: Què escoltem? 1r i 2n d'ESO\nL'altura. Escales i Intervals.\n2- Puja o Baixa? AUDICIONS\nEtiquetes de comentaris: 1r ESO, 2n ESO, Audició musical, Curs 18-19, Educaplay, Llenguatge Musical, MelodiaRitmeGènereTextura..., Recursos propis\nSóc Salva, també profe de música. He vist les teues activitats d'educaplay i són una passada. M'agradaria posar-me en contacte amb tu per privat per resoldre uns dubtes que tinc sobre aquesta pàgina. Com ho podría fer? Alguna adreça de correu electrònic?\nSalutacions i moltes gràcies per anticipat.\n14 de novembre de 2018 a les 9:16\nTinc el web una mica abandonat (ja em sap greu però no em puc multiplicar més del que ho faig) i fins ara no havia vist el teu missatge.\nTrobaràs el meu correu a la pàgina del bloc on diu "Sobre el bloc" :)\n10 de gener de 2019 a les 20:43


Els Mossos d'Esquadra detenen tres homes per tres atracaments en entitats bancàries de les Garrigues i del Segrià - Notícies de les Borges Blanques i les Garrigues - Ràdio Les Borges 107.1 FM\nEls Mossos d'Esquadra detenen tres homes per tres atracaments en entitats bancàries de les Garrigues i del Segrià\nSón els autors del robatori del passat 6 de maig a Juncosa i també havien robat a Cervià el desembre passat\nAgents de la Policia de la Generalitat - Mossos d'Esquadra van detenir el 14 de maig tres veïns de Lleida, de 24, 30 i 45 anys, un de nacionalitat espanyola i els altres dos de nacionalitat dominicana, com a presumptes autors de tres delictes de robatori amb intimidació, un d'ells en grau de temptativa. Les detencions són el resultat d'una investigació oberta l'any passat per l'Àrea d'Investigació Criminal de la Regió Policial Ponent, en tenir coneixement d'un seguit d'atracaments amb arma de foc, que es van produir en diverses entitats bancàries i amb un modus operandi molt similar.\nEl primer atracament es va cometre el 14 de juny de l'any 2012, en una entitat bancària del carrer Major d'Alpicat. En aquesta ocasió, tot i exhibir l'arma, no van aconseguir accedir a l'interior de l'entitat per tal de consumar l'assalt perquè una empleada va poder bloquejar la porta. Els dos atracaments en els quals es van apoderar dels diners es van perpetrar el 4 de desembre de 2012 i el 6 de maig d'enguany, en entitats bancàries de Cervià de les Garrigues i Juncosa, respectivament. En els tres casos, els robatoris van ser comesos per un grup de persones que amagaven la seva identitat amb gorres, mocadors i ulleres de sol.\nEls lladres amenaçaven amb una pistola i ganivets els treballadors i els clients que en aquell moment es trobaven a l'entitat, seguidament fugien amb els diners en metàl·lic que hi havia a la caixa forta. Arran d'aquests fets es va obrir una línia d'investigació que va permetre identificar un grup de persones que estarien relacionades amb els atracaments. El passat dimarts es va detenir tres persones a Lleida com a presumptes autores dels robatoris. El mateix dia de la seva detenció es van realitzar entrades i perquisicions en els domicilis dels detinguts, on es van recuperar 3.000 euros i una pistola del calibre 22. La investigació continua oberta i no es descarten noves detencions. Els detinguts, que tenen antecedents, han passat avui a disposició judicial al jutjat d'instrucció en funcions de guàrdia de Lleida, el qual ha decretat l'ingrés a presó de tots tres.\nDiners i armes que els Mossos van trobar als domicilis dels detinguts (foto: Mossos d'Esquadra)


franquisme itinerari Memòria Democràtica Josep Gelonch Joan Ramon Segura\nImatge d'arxiu de la façana del Palau de la Paeria de Lleida - Salvador Miret\nEl Departament de Drets Civils de l’Ajuntament de Lleida ha organitzat un nou itinerari per a la Recuperació de la Memòria Democràtica en col·laboració amb el Grup de Memòria Històrica del Centre Excursionista. L'itinerari recorre els principals edificis i institucions del franquisme a la ciutat.\nL’historiador Josep Gelonch Solé va acompanyar el dissabte, de forma virtual, un centenar de participants, que van reservar i copar amb cita prèvia totes les places de l’aforament previst al Mercat del Pla, on es va fer aquest itinerari sobre El franquisme a Lleida (1938-1975): un recorregut pels espais de poder de la ciutat.\nL'oportunitat d’aquesta iniciativa ha permès reobrir un equipament amb molta memòria com és el Mercat del Pla, tancat durant molt temps\nAquest és el setè dels itineraris que ha organitzat l’Àrea de Drets Civils per a la Recuperació de la Memòria Democràtica, i va ser presentat per la tinent d'alcalde Sandra Castro el mateix dissabte. Malgrat l'itinerari s'ha hagut de reconvertir davant la situació imposada per la Covid-19, Castro celebrava que, "mentre es recupera la normalitat", s'ha pogut recuperar un equipament "també amb molta memòria, com el Mercat del Pla, tancat durant molts anys i que ara s’ha pogut reobrir per donar cabuda a aquesta iniciativa".\nLa tinent d'alcalde Sandra Castro va presentar l'acte al Mercat del Pla - Ajuntament de Lleida\nEl representant del Grup de Memòria Històrica del Centre Excursionista, Joan Ramon Segura, va proposar, a més a més, recollir tot el material interessant que s’està utilitzant en aquests itineraris virtuals en alguna web o plataforma virtual perquè quedi a l’abast de tothom que el vulgui consultar.\nL’itinerari El franquisme a Lleida (1938-1975): un recorregut pels espais de poder de la ciutat ha recorregut les principals institucions de poder polític franquistes a la ciutat: Govern Civil, Diputació, seu del partit únic Falange Española Tradicionalsita y de las JONS i Ajuntament. A través seu, Josep Gelonch va explciar l'establiment i la consolidació de la dictadura franquista, així com les bases socials i polítiques sobre les quals es va assentar a la ciutat.\nL’Àrea de Drets Civils de l’Ajuntament de Lleida ha anunciat pel 17 d’octubre un nou itinerari per a la Recuperació de la Memòria Democràtica de Lleida. Es farà al Mercat del Pla, a un quart de 8 de la tarda, sota el títol: 6 d’Octubre de 1934: Una revolució per salvar la República. La ruta virtual estarà guiada per l’historiador Manel López Esteve.


🐪 La postura de “passeig a camell” i les flexions espinals – proioga\n🐪 La postura de “passeig a camell” i les flexions espinals\nNovembre 8, 2016 Març 7, 2018 per proioga, posted in Postures\nAquí us deixem 2 videos per les variants d’aquestes dues postures. Mantenir l’esquena flexible és clau per mantenir-se en bon estat de salut. Es diu que l’edat per aquells que practiquen ioga es medeix segon sigui la flexibilitat de la seva columna …\nImportant: recorda seguir les instruccions del teu professor/a i fer les variants necessaries en cas d’embaràs, dies del període lunar i/o lesions diverses. Practica amb cura i respecte cap al teu propi cos i en cas de dolor o malestar, si us plau consulta amb el teu metge. La serie està transmesa segons els ensenyaments del nostre mestre Y Bhajan.\nPrevious post🐸 La postura de la granota\nNext post⭐ Mantra RAMADASA


Etiquetes de comentaris: fotografia Llocs\nQuè maco que és el francès!! :-))\n17 de febrer de 2009 a les 18:56\nEl dia que ho decorin tot amb xocolata m'hi veuran. A mi els cítrics no m'entusiasmen, només la llimonada si va acompanyada de Martini. Tot i així, el prefereixo sol.\n17 de febrer de 2009 a les 19:15\nUn bon toc de llimona al gintònic, imprescindible!\nTambé m'agraden els còctels ben frescos de taronja i mandarina.\n17 de febrer de 2009 a les 19:43\nAra arriba la sosa de la Kweilan i diu que li encanten les taronges, sobretot al febrer, que és quan estan millor.\n17 de febrer de 2009 a les 20:29\nOstres tu, a mi també se'm fa la boca aigua.. d'imaginar-me tots aquests citrics expremutssssssssss.....\n17 de febrer de 2009 a les 21:25\nHi anem estrip?\nOstres quina salivera.\nLa millor combinació del món: taronja amb xocolata!! Ummm :P\n18 de febrer de 2009 a les 0:31\ndoncs jo coincideixo amb la fada: la combinació de taronja amb xocolata, genial!\n18 de febrer de 2009 a les 15:21\nAssumpta, poc àcid no?\nXexu, ets el "chico martini" dels blocs, ja veig!\nSadurni, els cítrics combinen molt bé als coctails!\nkweilan, res de sosa, a mi m'encanten també. I em menjo les llimones també.\nEli, és dolçament àcid tot això no?\nCesc, doncs calla, que encara faré una escapada!\nStriper, son eròtics els cítrics?\nfada, no sé si la millor, però si que enganxa!\nbruixoleta, i amb pell segurament també.\n18 de febrer de 2009 a les 16:15\nÉs dolç... però també hi ha taronges molt dolcetes :-)\nA mi em fa gràcia Menton perquè sortia als llibres de francès de petita, i de gran hi he anat. I a part rima Menton amb citron :)\nEspero que siguin taronges dolces i no massa àcides! Que si no no podré evitar posar aquella cara de...\n26 de febrer de 2009 a les 10:59


Xarxa MOBAL, mobilitat local - Actualitat - Plans de mobilitat urbana a l'àmbit de la EMT\nOn ets: Xarxa MOBAL >> Actualitat >> Plans de mobilitat urbana a l'àmbit de la EMT\nÚltima actualització 29/11/2011\nLa Diputació de Barcelona comença a elaborar els Plans de Mobilitat Urbana dels municipis de l’Entitat Metropolitana del Transport\nEls treballs són fruit de l’acord signat l’any 2010 amb l’Àrea Metropolitana de Barcelona per tal d’elaborar els PMU dels 17 municipis que s’integren dins de l’àmbit de la Entitat Metropolitana del Transport\nEl passat mes de març de 2010, la Diputació de Barcelona i l’Entitat Metropolitana del Transport van signar un acord per tal de realitzar els Plans de mobilitat de 17 municipis integrats dins de l’àmbit geogràfic de l’EMT, és a dir, tots els municipis exceptuant Barcelona. Després de dur a terme tots els tràmits administratius pertinents i la licitació de les assistències tècniques, aquest mes de novembre de 2011 s’han iniciat els treballs de redacció dels plans de mobilitat d’aquests municipis.\nEl Conveni entre l’EMT i la Diputació de Barcelona estableix un acord de finançament pel cost de la redacció i execució dels PMU, segons el qual la Diputació es compromet a aportar 709.500,00 EUR (en total, haurà aportat 1.069.000 euros degut a aportacions prèvies ja consignades) entre 2010 i 2012, i l’EMT 841.000 euros en el mateix període. En total, l’import final per a l’execució dels 17 PMU és de 1.910.000 euros.\nVal a dir que segons la normativa vigent (Llei de mobilitat, Pla Director de Mobilitat de la Regió Metropolitana de Barcelona i Pla de millora de la qualitat de l’aire) tots els municipis de l’EMT, llevat de Montgat i Tiana, estan obligats a realitzar un Pla de mobilitat urbana (PMU). La Llei de mobilitat obliga als municipis de més de 50.000 habitants i als municipis capitals de comarca a tenir un PMU; el Pla Director de Mobilitat de la RMB obliga als municipis de més de 20.000 habitants dins de la RMB a tenir un PMU i també el Pla de millora de la qualitat de l’aire recomana que els municipis dins de les zones 1 i 2 d’especial protecció de l’ambient atmosfèric que també desenvolupin un PMU. En aquest sentit, l’acord signat entre la Diputació de Barcelona i l’EMT permet donar resposta a aquestes obligacions dels ajuntaments\nEls municipis on s’està treballant per a realitzar els plans de mobilitat urbana s’han dividit en tres grups, en funció de la seva àrea geogràfica:\nBaix Llobregat 1: Castelldefels, Gavà, el Prat de Llobregat i Viladecans\nBaix Llobregat 2: Esplugues de Llobregat, Cornellà de Llobregat, Hospitalet de Llobregat, Sant Joan Despí, Sant Just Desvern i Sant Boi de Llobregat\nBesòs: Badalona, Montcada i Reixac, Santa Coloma de Gramenet, Sant Adrià de Besòs, Montgat i Tiana\nAquesta divisió s’ha realitzat per tal de poder mantenir una bona coordinació entre plans de mobilitat de municipis que, molt sovint, comparteixen la mateixa trama urbana i que, per tant, també comparteixen moltes necessitats comunes. Val a dir que en un àmbit tant metropolità és necessari establir mecanismes que garanteixin la bona coordinació entre les propostes que es derivin de cadascun dels PMU i que facilitin una implementació conjunta per part dels municipis i de les altres administracions implicades, sobretot tenint en compte que dins de l’àmbit de la EMT, la gestió del transport públic ja es dur a terme de manera mancomunada.\nUn altre objectiu del conveni de col•laboració és promoure la formació en mobilitat dels tècnics municipals. En aquest sentit, el conveni preveu que la Diputació de Barcelona financi la participació de tècnics dels ajuntaments en els cursos de planificació i gestió de la mobilitat que actualment s’organitzen en col•laboració amb el Col•legi de Camins, Canals i Ports de Catalunya. D’aquesta manera es pretén que un cop es faci el lliurament dels plans als municipis, els tècnics tinguin la preparació necessària per tal de tirar endavant les diverses actuacions que es proposen als plans de mobilitat.\nCoordinació entre diferents àrees municipals\nL’elaboració dels Plans de mobilitat no és un procés senzill, la mobilitat és un àmbit de treball que es relaciona molt directament amb d’altres àmbits de gestió municipal com per exemple l’urbanisme, la policia local, el medi ambient o el comerç, per citar-ne alguns. Per això, un dels principals reptes en el procés d’elaboració dels plans de mobilitat és aconseguir una bona coordinació entre les diferents àrees implicades de cada ajuntament. En aquest sentit, un dels criteris que es promou des de la Diputació de Barcelona és la creació d’una comissió de treball amb representats de les diferents àrees de l’Ajuntament que durant tot el procés de redacció del pla faciliti la coordinació de les propostes de mobilitat amb la resta d’àmbits de treball de la ciutat.\nEls Plans de mobilitat urbana que es desenvolupen segons la normativa actual, requereixen d’un procés de participació ciutadana amb les entitats i ciutadania en general del municipi. Aquest procés de participació es realitza de forma periòdica durant tot el procés de redacció del pla, en quatre fases:\nInformació: la primera fase té per objectiu informar a la ciutadania i entitats del procés de redacció del pla de mobilitat, dels objectius que es pretenen aconseguir i de les diferents fases del procés.\nDiagnosi: la segona fase de participació té per objectiu completar la diagnosi del sistema de mobilitat del municipi incorporant les principals mancances exposades pel conjunt d’entitats.\nParticipació: la tercera fase té per objectiu elaborar un programa d’actuacions, per això, a partir de la proposta d’actuacions elaborar per l’equip tècnic es procedeix a avaluar aquestes actuacions en un procés participatiu.\nDevolució: Per últim, amb totes les propostes sorgides dels processos participatiu, l’equip tècnic elabora la proposta definitiva de document.\nTambé, fruit del procés participatiu, s’elabora el Pacte per la Mobilitat, que no és més que un acord comú de l’administració, entitats i ciutadania per promoure un model de mobilitat sostenible, segur i eficient. En segon lloc també es crea el Consell Municipal de la Mobilitat, un òrgan de caire consultiu que, un cop finalitzat el Pla de mobilitat, serà el responsable de conèixer, valorar i proposar canvis si s’escau, en les diferents actuacions de mobilitat que s’impulsin des de l’Ajuntament.\nAmb tost els condicionants explicats anteriorment, necessaris per a dur a terme un pla de mobilitat urbana, es preveu que els plans de mobilitat puguin estar acabats a finals de l’any 2012, i es pugui iniciar el procés d’aprovació, tant per part del propi Ajuntament, com per part de l’Autoritat del Transport Metropolità. Un cop finalitzats, els PMU tindran una vigència legal de 6 anys, tal i com determina l’actual Llei de mobilitat.


OLI DE COCO, ÉS SALUDABLE? | Endocrinologia i Nutrició Hospital Quirón Dexeus Barcelona\nL'oli de coco és un greix d'origen vegetal rica en àcids grassos. Entre ells destaca:\n1- Àcids grassos saturats 92%\n2- Àcids grassos monoinsaturats 6%\n3- Àcids grassos poliinsatusaturados 2%\nEls nutrients principals de l'oli de coco són els àcids grassos saturats. El perfil lipídic d'àcids grassos saturats són: 47% d'àcid làuric, 19% místic, 8% d'àcid palmític, 3% d'àcid esteàric, 6% àcid oleic i 2% d'àcid linoleic\nAjuda a la pèrdua de pes?\nL'oli de coco s'ha posat molt de moda a causa del seu elevat contingut d'àcids grassos saturats de cadena curta (AGM). Aquests àcids grassos es digereixen i creuen les membranes cel·lulars fàcilment convertint-se en energia de manera ràpida, en lloc de ser emmagatzemades en forma de greix, d'aquesta manera, podrien ajudar a la pèrdua de pes.\nEls estudis relacionats amb aquesta afirmació tenen limitacions ja que la gran majoria han estat realitzats en rates i molt pocs en humans amb una mostra de població elevada. Es necessiten més estudis amb mostres més grans, poblacions diverses i marcadors clínics més específics per poder realitzar aquesta afirmació.\nServeix per cuinar?\nHem de saber que els olis pateixen transformacions químiques en la seva estructura quan s'exposen a altes temperatures. Les altes temperatures acceleren el procés de enranciment dels olis produint radicals lliures, compostos volàtils que imparteixen olors i sabors desagradables i canvis en el seu valor nutricional.\nEl grau de deteriorament que presenti l'oli o greix depèn d'aquesta. En general, un greix o oli que contingui àcids grassos poliinsaturats (dos o més dobles enllaços) serà més inestable que un oli ric en àcids grassos saturats (no conté cap doble enllaç). Com més dobles enllaços més fàcilment serà afectat per l'oxidació. Per tant, els olis més susceptibles a l'oxidació seran els olis provinents de la mar, en segon lloc els greixos vegetals i finalment els greixos animals.\nQuan es realitza el procés de fregit, s'arriben a temperatures de 150 i 200 graus.\nCom més pur és l'oli, el punt de fumejo i per tant, d'enranciment i producció de radicals lliures, és més baix.\nPunts de fumeig dels olis que se solen utilitzar per cuinar:\n• Oli d'oliva verge 215º\n• Oli d'oliva extra verge 160 º\n• Oli d'oliva de 1ª pressió en fred: comença a 130º\n• Oli de coco: 230º\n• Oli de gira-sol sense refinar: 105º\n• Oli de palma: 230º\nL'oli de coco és un greix saturat, per tant, molt més estable que altres olis vegetals, ja que el seu punt d'oxidació és més alt que el de l'oli d'oliva. Els olis més inestables en aquest sentit són els de llavors: gira-sol, lli, etc.\n- Les seves propietats per perdre pes no tenen evidències contundents que permetin confirmar-les ja que es necessiten més estudis en humans i amb mostres de població més elevades.\n- El consum d'oli de coco pot formar part d'una alimentació equilibrada si es limita el seu consum però no serà mai substitut de l'oli d'oliva verge extra\n- El preu de l'oli de coco és molt més elevat que el de l'oli d'oliva\n- Consumir altres fonts de greixos vegetals com l'alvocat, fruits secs o llavors oleaginoses ofereixen un perfil lipídic més interessant i s'han relacionat amb efectes cardioprotectors


Avui dia, encara són poques les futures mares que busquen i reben un entrenament adequat per al part i les seves conseqüències, tot i que els exercicis de preparació prenatal han de considerar-se com una acció sanitària integrada dins la medicina preventiva.\nSi s'opta per fer exercici cal que estigui supervisat per l'obstreta, que s'adapti als canvis evolutius de l'embaràs i que no forci l'estat de condició física\nFer exercici físic durant l'embaràs és molt recomanable, i aporta nombrosos beneficis sempre que estigui autoritzat, ben planificat i controlat per l'obstreta. Evidentment, cal adaptar-lo als canvis evolutius que sofreix la dona durant aquest període tan important de la seva vida.\nA banda d'ajudar a mantenir el condicionament físic de la dona i a controlar el pes, la pràctica d'activitat física disminueix el mal d'esquena i l'aparició de venes varicoses. També afavoreix la millora del son, l'augment de l'autoestima i facilita tant la feina a l'hora del part com la recuperació posterior.\nLes característiques de l’exercici\nLa prescripció de l’exercici físic durant l’embaràs ha de ser individualitzada i tenir en compte el nivell de condicionament físic anterior de la mare, el seu estat mèdic i la disponibilitat de temps per realitzar-lo.\nUna de les premises més importants a tenir en compte és que el tipus d'entrenament indicat per a l’embarassada és de manteniment, la qual cosa significa que l'activitat s'ha de suspendre quan se senti cansada o tingui mareigs, cefalees, nàusees, debilitat muscular o en el cas que, mentre faci l'exercici, senti dolor a l’esquena, als malucs o al pubis.\nLa intensitat de l’activitat física ha de ser baixa o moderada, segons el nivell de fitness i l’evolució de l’embaràs. La freqüència cardíaca màxima no hauria de superar els 140-160 batecs per minut, és a dir, un 70-80% de la freqüència cardíaca màxima de les dones en edat reproductiva.\nA més, cal evitar la realització prolongada d’exercicis en decubito supino després del primer trimestre, ja que podria afectar la correcta aportació de sang a l’úter.\nQuines són les millors activitats\nLa natació i la gimnàstica aquàtica, més encara si són destinades a embarassades, són les millors activitats i les que presenten menys riscos. De la mateixa manera, són molt indicats els exercicis d’estiraments i respiratoris.\nSi s'opta per anar a la sala de fitness, els exercicis de tonificació amb peses han de limitar-se a la utilització de molt poc pes i moltes repeticions acompanyades d’una respiració adequada, sense contenir l'aire i fent l'espiració mentre s’aixeca el pes.\nCom a elements no recomanables, cal assenyalar els ambients excessivament humits i calorosos, per la qual cosa és millor prescindir de l’hidromassatge, el bany de vapor i la sauna.\nEls estudis sobre la preparació natal\nEl inicis de la preparació prenatal es remunten a principis de segle, quan Bess M. Mensendiek publica en el seu llibre Korporkultur des Weibes (Alemanya, 1907) el primer tractat veritablement especialitzat en tècnica respiratòria, de self-control, de relaxació i de treball muscular localitzat.\nUns anys més tard, el 1913, Alice Madzar insisteix en la respiració, el paper dels abdominals i la musculatura respiratòria en l'expulsió, el treball de la columna vertebral i la posició de la pelvis.\nDesprés d'aquests primers estudis, es té constància que el 1926 ja es practicava la gimnàstica prenatal i postnatal en el servei de Koblanck berlinès.\nLa importància de la preparació de la dona embarassada per al part pren una rellevància especial a la Unió Soviètica de l'any 1931, quan el Ministeri de protecció de la salut emet un decret que obliga totes les maternitats a utilitzar el mètode psicoprofilàctic, preparat per Velvoski i Nicolaiev, d’acord amb el concepte sobre els reflexos condicionats de Paulov.\nEl mètode psicoprofilàctic es basa en la preparació psicològica i física per al part i arriba a europa amb la publicació del llibre Natural child birth (Grantly-Dickread. Londres, 1933), que gaudeix de molta difusió als països anglosaxons.\nMés o menys per aquesta època Margaret Morris publica Maternity and post-operative exercices, on s’insisteix de manera específica en els exercicis de gimnàstica respiratòria, el treball dels glutis i del perinè, la retroversió pèlvica i la preparació pel treball d’expulsió.\nJa a la dècada dels cinquanta, els francesos Harlin i Lamaze proposen i adopten mètodes kinesiterapèutics de preparació al part.


Es Pla de Sant Joan és un dels espais més emblemàtics de la festa. Durant tot l'any, aquesta zona al final del port antic de Ciutadella és un dels punts d'oci més importants de Menorca.\nÉs una esplanada d'arena d'uns 250 metres de llarg i una amplada que oscil·la entre els 9 i els 30 metres. L'espai està delimitat a les bandes per uns murs que delimiten antics horts i espais reconvertits en zones d'oci.\nAquest espai és l'escenari d'un dels actes més espectaculars de la festa: els Jocs des Pla. El dia de Sant Joan a matí es fa un assaig dels Jocs, i és el dia de Sant Joan a capvespre quan se celebren els Jocs. Tots els cavalls i cavallers baixen fins a Es Pla, i després de fer un primer caragol, començen els jocs pròpiament dits. El primer és l'ensortilla. Els cavallers designats per córrer, amb una asta a la mà, galopen per tal d'endevinar amb l'asta una anella (ensortilla) que està penjada al mig del recinte.\nDesprés, arriba el moment de les carotes. Una carota és una espècie d’escut ovalat fet de fusta prima i que s’agafa per una ansa o maneta. A la cara visible hi haurà pintada una cara esperpèntica o còmica, d’aquí el seu nom popular. Se’n pinten vuit, dues de les quals són indultades: una pel mateix noble i l’altra pel consistori, els quals se les queden en propietat. Les sis restants seran rompudes as Pla. Com es rompen les carotes? Es formen sis parelles de genets, corrent tan sols una parella a cada torn. Parteixen junts al galop. El cavaller que corre per la dreta ha de dur la carota amb el braç esquerre. L’altre cavaller ha de rompre la carota amb una lladriola, o bé amb el puny, durant la carrera. L’objectiu és que es trenquin abans de finalitzar la carrera. Per anar bé, el darrer tram s’ha de fer amb els cavallers abraçats.\nI el darrer joc és el Córrer Abraçats. Consisteix en el fet que dos cavallers, al galop amb els seus cavalls, corren un a la vora de l’altre i han de donar-se la mà, abraçar-se i besar-se, sempre que sigui possible. No hi ha un límit de parelles de cavallers que puguin córrer, sempre que en corri només una en cada torn.\nEls Jocs des Pla acaben amb un caragol.


Thursday, 25 de August del 2011 | 19:36\nLa Constitució posa contra les cordes el PSC i CiU\nLa proposta de reforma de la Constitució que, d'acord amb el PP, ha llençat aquesta setmana José Luis Rodríguez Zapatero ha tibat les costures dels dos grans partits catalans a Madrid, el PSC i CiU.Els dubtes al sí del PSOE s'han traduït en clares dissensions internes del seu sector més esquerranós, que encarna el corrent Izquierda Socialista, o en la rebel·lia del diputat Antonio Gutiérrez o el líder a Madrid Tomás Gómez.\nHistòria d'un comunicat fantasma\nHa estat un dels "culebrots" de l'estiu. Direfents mitjans de comunicació espanyols esperaven a finals de juliol un anunci de dissolució per part d'ETA. Han tornat a fer el ridícul. Els "Etòlegs" de Madrid, que ho són gràcies al que la policia els filtra, s'han tornat a equivocar.\nEl periodista Miquel Sellarès recepta unitat per assolir la independència\nL'auditori Felip Calvet de la Casa Irla va quedar petit per la conferència que va pronunciar el periodista Miquel Sellarès. Més de 150 persones s'hi van aplegar per escoltar les paraules de l'històric dirigent nacionalista. En la seva al·locució, on va repassar la seva trajaectòria política, va demanar unitat per assolir la plena sobirania del país.\n"A l'Aragó no s'acorrala el català per una impossibilitat fàctica: ningú no hi parla català." Heus ací l'argument més terminant, i el més consistent amb l'oferta ideològica del PP, amb què Bermúdez de Castro, portaveu del govern aragonès, hauria pogut replicar les acusacions de Joan Reñé, president de la Diputació de Lleida, a propòsit de presumptes assetjaments lingüístics enllà de Fraga.\nAnàlisi dels partits amb representació a les Corts Valencianes (IV): EUPV no trenca el seu sostre\nL'alegria per obtenir representació a les Corts valencianes, on mai no han estat absents, va contrastar amb la sensació de 'sorpasso' que inevitablement van tenir en veure com Compromís, integrada pels exsocis del Bloc (amb qui la relació va acabar sent autodestuctiva) i els fills d'Iniciativa, els superaven en més de 30.000 vots.


Per què canten els canaris? | La Clau - Revista gratuïta del Maresme\nUna de les aus domèstiques criades com a animals de companyia més abundant del món és el canari. Originari, com podem deduir pel seu nom, de les Illes Canàries, aquest petit ocell groc va començar a expandir-se per Europa fa quatre segles, i en l’actualitat podem trobar-lo a la majoria de països del planeta.\nEls canaris es comuniquen mitjançant senyals acústics que es poden classificar en reclams o trucades, els crits i el cant. Aquest darrer senyal és variable, té trinats i refilades, i es produeix quan l’aire emmagatzemat en els pulmons i els sacs aeris s’expulsa a l’exterior, passant per les cordes vocals, mitjançant la tensió i destensió dels músculs. La sofisticació de les tonalitats que emeten els canaris és tanta, que ha provocat l’aparició de diverses societats, les quals organitzen concursos de cant.\nLes femelles de canari emeten vocalitzacions, però no es consideren cantaires perquè només produeixen refilades entretallades, mai de forma sostinguda ni amb canvis en les seves estrofes. Una investigadora holandesa va descobrir el 2009 que determinats nivells d’hormones, en concret la testosterona, fan que elles també puguin cantar. Així doncs, podem intuir per què canten els canaris mascles: per buscar femelles i delimitar territoris.\nEl cant dels canaris és la resposta a una sèries d’estímuls produïts per l’augment de l’hormona masculina testosterona a la sang, i té diverses funcions. Entre elles es troben la supervivència, atraure les femelles i el marcatge territorial.\nPer tant, tornant a la pregunta de per què canten els canaris, la resposta és clara: perquè les hormones sexuals permeten el desenvolupament de diversos nuclis cerebrals, els quals possibiliten l’emissió de vocalitzacions per a l’atracció de les femelles.\nTot i així, això no vol dir que tots els canaris mascles cantin de forma contínua. Aquests ocells deixen d’emetre vocalitzacions durant l’època de muda de plomes, per estrès, malalties parasitàries i molts altres motius. Si en algun moment el canari deixa de cantar, és molt probable que sigui per alguna d’aquestes raons.\nEls canaris de cant els conformen 3 races: harzer o roller (oriünd d’Alemanya), waterslager o malinois (d’origen belga) i timbrat (provinent d’Espanya).\nUna dada molt curiosa en relació al cant dels canaris és que creen les seves pròpies composicions a la tardor. En aquesta època de l’any els seus nivells de testosterona cauen en picat, i no arriben al seu nivell més alt fins a la primavera.


CS2 – Escola Vedruna Puigcerdà\nSortida al Museu i Castell de Llívia\nEl coneixement de l’entorn més proper és molt important perquè el infants i joves s’impliquin en el manteniment i conservació del patrimoni cultural i natural de la comarca. És per aquest motiu que desde l’escola es realitza una sortida anual dins de la comarca per conèixer-la millor.\nAl primer trimestre els alumnes de Cicle Superior 2 van visitar el Museu Municipal de Llívia. L’actual Museu incorpora una exposició permanent amb tres sales: la primera explica la història de Llívia, la segona, ens narra la història de la Farmàcia, i l’última en explica la història de la Farmàcia Esteva i el seu patrimoni.\nLes sales combinen textos, objectes, audiovisuals i pantalles interactives que complementen la visita\nTambé van fer una excursió guiada fins el Castell de Llívia. És un castell gòtic, del segle XIII. L’any 1479 va ser destruït i va quedar soterrat durant segles. La recerca arqueològica ha descobert el recinte amb una torre de l’homenatge, fossars i amb 2 recintes emmurallats que protegien la població.\nPer finalitzar van dinar i passar una bona estona lúdica al Parc de Sant Guillem.


Nit i boira al Sàhara Occidental – ACAPS\nBy acaps Actualitat, Informacions, Rasd, Sàhara ocupat / drets humans Comentarios desactivados en Nit i boira al Sàhara Occidental\nNo obstant les dècades transcorregudes, no deixa de estremir l’horror i la barbàrie generades per la doctrina nacionalsocialista durant la Segona Guerra Mundial. En particular, quan rellegim els dramàtics testimonis de les i els supervivents. O quan mirem impotents algunes de les imatges d’arxiu i estudis fílmics d’aquella època sinistra.\nI, potser, un dels documentals que necessàriament cal mirar una i altra vegada, per preservar la memòria col·lectiva, és Nit i Boira (Nuit et Brouillard), una realització d’Alain Resnais (1955) que, segons Rebeca Romero Escrivá, va trencar el silenci cinematogràfic que la guerra freda havia signat en el món occidental sobre el record de l’horror nazi.\nEncara que, una altra de les virtuts del magistral documental de Resnais és la de remetre’ns a l’esgarrifosa bàndol alemany emanat del mariscal Wilhelm Keitel, conegut com a Decret Nit i Boira (Nacht und Nebel-Erlass), mitjançant el qual es va reprimir i va eliminar els opositors polítics en els territoris ocupats, als membres de la Resistència, especialment a la iugoslava, la polonesa i la francesa, i als presoners de guerra dels aliats.\nEl jurista argentí Rodolfo Mattarolo, expert en Drets Humans, que ha estat consultat en diverses ocasions per les Nacions Unides, ens relata que en l’estiu boreal de 1941, Adolf Hitler va commutar la pena de mort per la de presó a una dona anomenada Louise Woirgny , integrant de la resistència francesa, ordenant que sigui traslladada immediatament a Alemanya i aïllada del món exterior. Hitler hauria pensat que la desaparició d’aquesta dona seria més colpidora que la seva execució i tindria l’avantatge de no convertir-la en màrtir.\nWilhelm Keitel va ser l’executor d’aquesta decisió que, lustres més tard, inspiraria a les dictadures militars del Con Sud i d’altres règims autoritaris en el continent americà. Aquest va ser considerat el “crim perfecte”. Aplicació secreta de la pena, sense deixar proves o testimonis sobre les circumstàncies i els termes de la mateixa. Nit i Boira, posteriorment, va ser declarada com un crim de guerra en els Judicis de Nuremberg.\nNo obstant això, aquesta doctrina no només va devastar Amèrica Llatina, durant les dècades dels 70 i els 80, ja que es va implementar en al voltant de deu països de la regió, a través del Pla Còndor, sinó també ho va fer a Vietnam del Nord i Sud, entre 1965 i 1972, mitjançant l’Operació Phoenix. I, malgrat els esforços de la comunitat internacional per eradicar aquest crim de lesa humanitat, aquesta pràctica perversa es desperta com “el vell monstre que jeu entre la runa”, a dir de la crítica cinematogràfica Romero Escrivà.\nI, per cert, va estendre les seves ales aterridores sobre el Sàhara Occidental encara abans de la Marxa Verda i la posterior invasió militar marroquina que ha cobrat milers de víctimes fins a la data, entre elles centenars de detinguts-desapareguts sahrauís.\nA les 4:30 d’una matinada no precisada de juliol de 1970 -escrivia Tomàs Bárbulo, periodista d’El País, en una de les seves edicions dominicals al març de 1998- una patrulla del Terç Joan d’Àustria, al comandament d’un oficial de la Policia Territorial, es va presentar al calabós de la caserna d’Artilleria de l’Aaiun i es va portar al presoner Mohamed Sid Brahim Sid Embarec Basir, més conegut com Basiri, líder del primer partit nacionalista sahrauí. Mai més es va tornar a veure.\nEl capità del Servei d’Informació i Seguretat en el Govern General del Sàhara, José Ramón Diego Aguirre, va dir, al seu moment, que “aquest assumpte és una vergonya nacional”.\nPerò aquesta detenció-desaparició no va ser l’única. El mateix Bárbulo anotava que el 1977, el Front Polisario va lliurar a les Nacions Unides una llista de 167 sahrauís desapareguts sota l’administració marroquina. Rabat va negar que hagin existit mai.\nÉs així com des d’inicis dels anys 70, el Marroc té al seu haver una llarga llista de “persones que mai van existir”. Per aquesta raó, l’agost de 1989, pares, fills, esposes i germans de centenes de detinguts-desapareguts van constituir en els Campaments de Refugiats a Tindouf, l’Associació de Familiars de Presos i Desapareguts Sahrauís (AFAPREDESA), com una resposta civil a la lamentable situació dels drets humans i la incapacitat de defensa dels detinguts-desapareguts i torturats per les forces d’ocupació i repressió marroquines.\nDes d’aquella data, AFAPREDESA i un ampli ventall d’organitzacions similars a tot el món van transitar per un sinuós sender mitjançant el qual van aconseguir, primer, la proclamació de la Declaració sobre la protecció de totes les persones contra les desaparicions forçades i, després de catorze llargs anys, l’aprovació de la Convenció Internacional per a la protecció de totes les persones contra les desaparicions forçades.\nAquest tractat internacional de drets humans va ser subscrit i ratificat per Marroc i, per tant, forma part del seu ordenament jurídic intern i, a més, l’obliga davant la comunitat internacional a retre comptes sobre la seva implementació. En tal virtut, entre d’altres obligacions, el Marroc va haver de presentar el seu primer informe de l’aplicació d’aquest tractat el 13 de juny del 2015, raó per la qual el Comitè de les Nacions Unides contra la Desaparició Forçada, en el seu desè període de sessions, expressar la seva preocupació perquè aquest compromís de caràcter jurídic estava considerablement retardat. I, òbviament, el contingut d’aquest informe no només és d’interès del Comitè o del Grup de Treball sobre Desaparicions Forçades o Involuntàries que, el juny del 2009, va visitar Marroc, sinó dels familiars de centenars de detinguts-desapareguts que segons, Abdeslam Omar Lahsen, president de AFAPREDESA, voregen les 600 víctimes, i de múltiples organitzacions nacionals, regionals i internacionals de drets humans. Segons la Convenció, als familiars se’ls reconeix “el dret de conèixer la veritat sobre les circumstàncies de la desaparició forçada, l’evolució i resultats de la investigació i la sort de la persona desapareguda “. Per al Dret Internacional dels Drets Humans, la desaparició forçada és una violació que es prohibeix en tot moment i en cap cas podran invocar circumstàncies excepcionals com ara estat de guerra o amenaça de guerra, inestabilitat política interna o qualsevol altra emergència pública com a justificació de la desaparició forçada. No acatar aquest principi és mantenir amb vida aquest “vell monstre”. És perpetuar la nit i la boira.


La Berga Bolet augmenta el nombre de restauradors al concurs de tapes - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEl certamen és un motor de dinamització comercial i omple d'activitats el centre urbà divendres i dissabte\nd.c. berga 04.10.2017 | 10:39\nPresentació de la Berga Bolet i la Cuina del Bolet, aquest dimarts a Berga D.C.\nLa quarta edició de la Berga Bolet redobla la seva aposta per consolidar-se com a motor per a la dinamització comercial i gastronòmica de la capital berguedana que vol ser-ho també de la micologia, un dels seus potencials.\nEl certamen que promouen els comerciants del carrer Major, enguany se celebra divendres 29 i dissabte 30 de setembre.\nUna de les principals novetats és que creix el nombre de restaurants participants en el concurs de tapes del bolet, un dels actes més populars de la celebració. Seran 27 en total i és calcula que com a mínim cadascun repartirà 500 tapes de manera que pel cap baix se'n vendran 13.500. El més usuals però és que cada restaurant en faci unes 800 segons han explicat aquest dimarts a la tarda Ariadna Herrada i Anna Farràs de Berga Comercial /Carrer Major en la presentació de la mostra a la plaça del Forn.\nUna altra de les novetats és que enguany el jurat del concurs de tapes estarà integrat per professionals de la gastponomia. Tot i que el públic podrà continuar votant la que consideri millor tapa, hi haurà un jurat que decidirà el guanyador. Enguany ho seran Miquel Màrquez i la seva filla Isabel, en Màrius Ferrer professor de cuina de l'escola Joviat i un somelier de la casa Rovellats que col.labora en la Berga Bolet. Les tapes costen 1,5 euros cadascuna\nEl concurs de tapes del bolets es farà dissabte a partir de les 8 de la tarda al carrer Major i hi haurà música en viu a cura de diferents grups.\nEls actes de la Berga Bolet començaran divendres al matí quan ja es podrà visitar una recreació d'un bosc a la plaça de les Font . Al vespre la plaça del Forn acull un sopar popular i el concurs- joc Berga/Barbàrie. Dissabte es concentren el gruix d'actes des d'actuacions musicals, les 42 jornades micològiques del Berguedà, tallers, xerrades, jocs per a la canalla o demostracions de cuina en directe enguany dedicada als bolets en conserva a cura de Màrius Ferrer. El final de festa serà a a partir de les 11 de la nit a plaça del Forn amb un concert del Miquel Abras.\nLa Berga Bolet és la segona fira pel que fa al seu pressupost de les que es fan a la ciutat. Té un pressupost de 26.000 euros dels quals enguany el consistori n'hi posa 15.000 dels seus recursos propis tal i com ha explicat el regidor de Promoció Econòmica Francesc Ribera. Fins ara rebien una subvenció de la Diputació. Enguany no serà així i el consistori assumeix aquests despesa "perquè ens interessa" que activitats com la Berga Bolet "es mantingui i consolidi".\nLa presentació de la Berga Bolet realitzada aquest dimarts a la tarda a Berga s'ha aprofitar per donar a conèixer la dissetena edició de la Cuina del Bolet que promou l'Associació d'Hostaleria i Turisme del Berguedà. Enguany hi participaran 13 restaurants de la comarca i diferents productors agroalimentaris. Ofereixen diferents menús amb el bolet com a protagonista a preus que oscil.len entre els 47 euros el més car fins als 25 el més econòmic. Aquest menús temàtics s'ofereixen aquest mes i l'octubre.\nLa cuinera Carme Clotet del restaurant de Bagà Niu Nou , establiment que hi participa des del primer any, ha explicat que l'objectiu d'aquesta proposta és "oferir una experiència gastronòmica única". La cuinera ha assegurat que "els bolets formen part essencial de la cuina berguedana".\nPer la seva banda, David Font, president del Consell Comarcal del Berguedà ha explicat que els bolets "són un element distintiu únic" i en aquest sentit constitueixen "una oportunitat per difondre allò que som i per aprofitar les aportunitats que ens donen."\nConcurs de Boletaires: 29 d'octubre\nAquest dimarts s'ha explicat també que a causa de la convocatòria del referèndum de l'1-O s'ajorna fins el 29 d'octubre. Ho ha informat Ramon Minoves el president de la Penya Boletaire de Berga. Juntament amb les dues representants de l'organització de la Berga Bolet, Ariadna Herrada i Anna Farràs han destacat la bona entesa i la col.laboració entre les dues entitats per coordinar les activitats destcanat que no compatvem haver d ecanviar de data el concurs de boletaires que tradicionalment se celebra el primer diumenge d'octubre\nUn de els novetats del concurs de boletaires d'enguany serà que caldrà comprar anticipadament els bitllets dels busos que sortirna de Berga el dia del certamne (29 d'octubre) per assistir a l'acte del pla de Puigventós (Castellar del Riu). Cada bitllet costa un 1 euros (anada i tornada 2 euros) i es poden comprar a l'Agència de Desenvolupament del Berguedà, a l'oficina del carrer de Lluís Millet. Segons ha explicat Carme Padrós, aquest servei d'aubusos per anara la festa sortiran de l'administració des de 2/4 de 9 del matí i cada mitja hora fins a 2/4 d'11. I de tornada sortiran 5 expedicions també cada mitja hora a partir de les 12.\nL'únic acte que es manté dels previstos per la Penya aquest cap de setmana és la xerrada de la meteoròloga berguedana de TV3 Gemma Puig. Serà divendres 29 de setembre a les 7 de la tarda al casal cívic, (el casal de la gent gran) de Berga


Col·lecció especial de Rafael Ribés Pla a la Biblioteca de l’UJI - La mar de llibres\nEn Rafael Ribés va estudiar a València en l’Escola de Comerç on es graduà com professor mercantil. Professionalment dedicà gran part de la seua vida a l’agricultura i a l’exportació de cítrics, per això dintre de la seua biblioteca trobem un gran nombre de monografies dedicades al cultiu de la terra i per damunt de tot als dos conreus més típics de la nostra geografia: l’arròs i la taronja. Va arribar a ser president del Sindicat de Fruites i Verdures de Castelló, i del Sindicat Arrosser. A més fou assessor de la O.M.S. i la F.A.O.\nLa seua professió d’exportador de taronges el portà a viatjar per tot el món i a parlar diversos idiomes com ara anglés, francés i alemany, almenys. La qual cosa queda demostrada per la quantitat de diccionaris, manuals de gramàtica i llibres de lectura que ens trobem també en aquestes llengües. Podem dir de Rafael Ribés Pla, que fou un “home de món” coneixedor de diferents cultures i dels seus costums. Cal destacar també tots els llibres de cuina que tenia a més del que ell mateix va escriure.\nRafael Ribés Pla fou una persona molt polifacètica i com hem dit abans, tan involucrada en la seua societat i els seus conciutadans, que ostentà al llarg de la seua vida, càrrecs com el de regidor de l’Ajuntament de Castelló. Director del Museu Etnològic de Sant Jaume de Fadrell, president del consell administrador de Pecsa, empresa editora del diari Mediterráneo. President també del Pantà de María Cristina, de l’Aero-Club, del Club de Golf Costa de Flor del Taronger, del Skal Club i del Real Club Nàutic de Castelló. Cal destacar que també tenia una vessant creativa i a més de pintar, escrivia. Al nostre catàleg podeu trobar diverses publicacions dels seus llibres.\nL’any 2015 se signà el conveni de donació amb l’UJI i continuarem amb el procés de catalogació de tot aquest material bibliogràfic, ja que anteriorment ens havien fet arribar la família, una xicoteta part de la seua biblioteca i que havíem catalogat. La totalitat de la biblioteca personal d’En Rafael Ribés Pla es troba al fons de les col·leccions especials de la cinquena planta de la biblioteca. Disposa de 2257 registres bibliogràfics catalogats, dels quals 2151 registres són monografies i 106 corresponen a títols de revistes. Podeu localitzar el fons al nostre catàleg pel topogràfic, amb la signatura RIB i número corrent. Per tractar-se d’una col·lecció especial, no es troba a la sala, així que cal demanar-la al taulell de préstec de la primera planta emplenant un formulari i de dilluns a divendres, de 9 a 14?h.\n1 setembre, 2017 1 setembre, 2017 Biblioteca UJI


El Museu del Barroc entra en una nova fase d'obres per valor d'un milió d'euros - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEl Museu del Barroc entra en una nova fase d'obres per valor d'un milió d'euros\nAquest paquet d'actuacions inclou els treballs en la mitgera oest i la consolidació dels sostres de les ales nord i oest, entre d'altres\nredacció | manresa 18.09.2020 | 15:24\nLes obres per transformar el Museu Comarcal de Manresa en el futur Museu del Barroc de Catalunya donen un nou pas endavant. S'inicien obres per valor de 942.883,64 euros. Aquest paquet d'actuacions inclou treballs en aquesta mitgera oest, la consolidació dels sostres de les ales nord i oest, una intervenció a la coberta de l'escala històrica i la instal·lació dels elements que permetin posar en funcionament la climatització de les dues noves sales polivalents de l'ala sud del claustre.\nD'altra banda, al perímetre de la coberta de l'edifici, al seu costat oest, es preveu resoldre-hi dos aspectes importants per a l'estabilitat i durabilitat de l'edificació existent: estabilitzar l'estructura de la coberta executada a la dècada de 1970 i desplaçar les canals de recollida d'aigua cap a l'exterior per evitar les entrades d'aigua actuals cap a l'interior dels espais del Museu. També es preveu intervenir a la coberta de l'escala històrica per resoldre la mala configuració del seu tram superior, amb l'objectiu de millorar l'últim replà - que actualment té una alçada lliure que el fa impracticable -, reconfigurar la geometria de la coberta, rematar l'escala històrica amb una entrada de llum i permetre la creació d'una balconada per gaudir de les vistes de la ciutat des del punt més alt de l'edifici.\nFinalment, l'actuació preveu executar, a la nova sala de màquines de la planta baixa, els elements de les instal·lacions que permetin posar en funcionament la climatització de les dues noves sales polivalents situades a l'ala sud del claustre.\nEn paral·lel a les obres, s'ha iniciat ja la licitació del concurs de projectes per a la redacció i direcció del projecte museogràfic. El procés representa el primer pas per conformar el futur Museu del Barroc de Catalunya. El seu espai expositiu ocuparà les ales sud i oest de la primera planta de l'edifici.\nL'objectiu del concurs és aconseguir la millor de les idees per redactar posteriorment el projecte museogràfic per al Museu del Barroc de Catalunya. Es tindrà en compte l'interès científic i patrimonial de la proposta, l'adequació a les col·leccions a exposar i especialment es prioritzarà la innovació i originalitat del projecte, així com la seva adequació als requeriments funcionals de l'edifici en el seu conjunt. Atès que l'edifici de l'Antic Col·legi de Sant Ignasi és una construcció datada a l'entorn de 1750 i catalogat com a Bé Cultural d'Interès Nacional (BCIN), també es valorarà que la intervenció museogràfica proposada respecti la visibilitat tant interior com exterior d'aquesta construcció. A la vegada, atesa la voluntat de modernitzar el discurs del museu i la presentació del s seus continguts, també es te? present entre els objectius a assolir la seva vinculació a les pràctiques artístiques i a altres llenguatges contemporanis, així com el tractament interdisciplinari dels continguts a difondre.\nA més a més, es tindrà en compte que l'entorn global de l'actuació s'emmarqui en el projecte de ciutat Manresa 2022 i en el servei del territori des del punt de vista del patrimoni cultural i la creació artística, que és la finalitat del Museu. Aquesta actuació també s'ha de justificar en l'entorn de la planificació museística del país elaborada per la Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya, especialment pel que fa a la difusió de l'art català a l'època del barroc.\nEl preu de la licitació per al concurs de projectes és de 109.323,50 euros, inclou la selecció dels sol·licitants que seran convidats a participar en el concurs, la selecció del projecte guanyador, la redacció del projecte executiu i la direcció de l'execució del projecte museogràfic. La durada del contracte és de tres anys.\nA banda, aquest 2020 ja s'ha fet el procés de selecció d'una plaça de tècnic per al programa de comunicació i difusió del Museu del Barroc de Catalunya. La seva contractació es preveu per al 2021. També es preveu per al 2021 el procés de selecció i la contractació d'un tècnic conservador per gestionar les col·leccions del Museu.\nUn Museu de referència de l'art barroc a Catalunya\nL'actuació global que s'està fent a l'antic Col·legi Sant Ignasi permetrà transformar el Museu Comarcal de Manresa, un gran equipament del segle XVIII, en un museu de referència de l'art barroc a Catalunya.\nAixí, s'està duent a terme un pla de de rehabilitació integral del Museu i una millora de la seva atractivitat arquitectònica i museística, per tal que aculli una important col·lecció d'obres pictòriques i peces escultòriques de l'art barroc —època artística coetània a l'estada de sant Ignasi a Manresa i la seva posterior canonització— i es converteixi en el museu referent del barroc al nostre país: el Museu del Barroc de Catalunya, a més de ser el Centre d'Acollida de Pelegrins.\nEs tracta d'un projecte d'abast nacional que compta amb el suport del Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya, que en el pla de Museus de Catalunya aprovat el 2017 ja recollia la importància de la col·lecció barroca del Museu Comarcal i atorgava a l'equipament manresà el paper referent nacional d'aquest període artístic i cultural.\nEl projecte preveu una inversió global de 4.397.949 euros, dels quals el fons europeu FEDER en finança 1.833.301,24, que és just la meitat del pressupost total menys l'IVA. L'Ajuntament, amb recursos propis i amb ajuts d'altres administracions, es fa càrrec de la resta.


Acord Vinaròs: La nova política que es prometia és, a hores d'ara, política de passarel·la, política d'aparador - el Diari online\nInici Parole, Parole Acord Vinaròs: La nova política que es prometia és, a hores d’ara, política de passarel·la, política d’aparador\nCent dies han passat des de l’entrada del nou Govern i, prudentment, és el moment de fer unes poques reflexions al respecte d’allò que anava a ser un canvi substanciós i revolucionari per part dels més votats de l’equip de govern:\n– Ha hagut un canvi en les relacions a l’exterior, tant pel que fa al tracte amb treballadors de l’Ajuntament com amb la societat vinarossenca. Acord Ciutadà valora molt positivament aquest darrer aspecte, que vam realitzar en campanya electoral, per fer reunions amb veïns i veïnes de les diferents zones de Vinaròs i conèixer la seua problemàtica. Es el segell del nou govern. Però apegar un segell és ben fàcil, no entranya cap dificultat, ara cal farcir el sobre. Si no és així, les reunions veïnals com els plenaris ciutadans seran pur meliquisme dels governants. Un exemple va ser la reunió amb veïns afectats pel soroll i la posterior revetlla de final d’agost davant dels seus nassos, un altre exemple l’Auditoria pública immediata i ja han passat 100 dies, i no sabem res.\n– Encara que excusats en que són pressupostos que ja venen donats , el cert és que hem vist en aquest 100 dies que quan cal canviar el pressupost es fa. De fet, va ser la primera cosa que es va aprendre: la modificació per al Pla d’Emergència Social, i el pla d’emergència per a regidors amb l’aprovació de les seues nòmines. No hem entès com aquells que criticaven la política com un modus vivendi, a les primeres de canvi, se n’aprofiten d’ella. No eren tan diferents, ni els del relleu del vell PSOE ni Podem. Per això van junts.\n– En 100 dies podem assegurar que, com en governs anteriors, només hi ha excuses, improvisació i l’actuació a salt de mata, i malauradament per a Vinaròs , més del mateix, és a dir, cap Pla Estratègic d’Activació Econòmica, cap Pla Estratègic per al Camp,ni per al Comerç, etc, …Res. Cap previsió d’actuacions a mig termini.\n– Tenim la seguretat que l’assignació de certes regidories a certes persones són més que dubtoses ja que la seua incapacitat creativa aboca una tasca de Polític en mans de tècnics. Aquest assignació de regidories ha estat més una qüestió de no prendre mal entre ells que no pel benefici del poble, i la competència dels voltants és molt forta.\n– Per fi, per a Acord Ciutadà, el govern municipal ha engegat la llei de Dependència: els que governen ara diuen que tot depèn de València , de Madrid, o de Brusel.les…És un engany per als que tenien esperança veure com el bus gratuït promès ara depèn de Valencià, o la revisió de contractes per a empreses privades o la municipalització de serveis que no estan acomplint.\n– I finalment la sobreexposició als diferents mitjans de comunicació algunes vegades per a parlar de coses que ja venen del govern anterior com l’estalvi energètic, o senzillament per aparèixer al costat del col.lectiu corresponent només per aparèixer a les fotografies. La política, com l’entenem a Acord Ciutadà, és Fer , no és només mostrar-se. La nova política que es prometia és, a hores d’ara, política de passarel.la, política d’aparador.\nMorella desoye a sus jóvenes y elimina las...


La consellera Budó presenta a les Terres de l'Ebre el PUOSC 2020-2024 dotat amb 250 milions d'euros - Setmanari l'Ebre\nEl termini de presentació de sol·licituds s’ha ampliat fins al 15 de novembre de 2019\nDimecres, 18 de setembre de 2019 a les 17:31h\nLa consellera Budó presenta a les Terres de l'Ebre el PUOSC 2020-2024 dotat amb 250 milions d'euros | cedida\nLa consellera de la Presidència i portaveu del Govern, Meritxell Budó, ha presentat aquest migdia a Tortosa el PUOSC 2020-2024 davant dels alcaldes, regidors i tècnics dels ajuntaments de les Terres de l’Ebre. Aquesta és una nova convocatòria pluriennal dotada amb 250 milions d’euros. La consellera ha destacat que aquesta és una iniciativa llargament esperada arreu del territori i “des del Govern de la Generalitat hem treballat intensament per fer-la possible”. “És una bona notícia que haguem pogut recuperar aquesta capacitat inversora” que pretén ser un “acompanyament de les inversions del món local” ha afegit Budó. “Per a les Terres de l’Ebre és una gran oportunitat per fer realitat projectes llargament esperats i necessaris i planificar inversions de futur per millorar la qualitat de vida de les persones i la competitivitat dels municipis” ha dit la consellera en la presentació en la que també hi han participat el secretari d’Administracions Locals i de Relacions amb l’Aran, Miquel Àngel Escobar, i delegat territorial del Govern de la Generalitat a les Terres de l’Ebre, Francesc Xavier Pallarès.\nLes subvencions de la línia 2 estan destinades a: Municipis de menys de 5.000 habitants, Entitats municipals descentralitzades de menys de 5.000 habitants i a Consells Comarcals de menys de 5.000 habitants. En aquest sentit, la consellera Budó ha destacat en la línia d’ajuts per als municipis petits, de menys de 5.000 habitants, perquè “tenen moltes més dificultats de capacitat inversora que no pas els grans municipis”.\nEn el programa general d’inversions, hi poden optar la totalitat dels ens locals: 947 ajuntaments, 41 consells comarcals i 65 entitats municipals descentralitzades. En el programa de municipis petits i nuclis de població menors de 5.000 habitants hi poden optar 737 ajuntaments, 1 consell comarcal i 64 entitats municipals descentralitzades. Pel que fa a la demarcació de les Terres de l’Ebre el nombre de municipis que hi poden optar són 52, el de Consells Comarcals 4 i el d’Entitats Municipals Descentralitzades 6 (Campredó, Muntells, Jesús, Serra d’Almós i Bítem).