El Govern central es reuneix aquest dimecres amb les CCAA per preparar la Conferncia de Presidents\nPublicat 29/1/2019 17:21:01 +01:00CET\nLa ministra de Política Territorial, Meritxell Batet, es reunir aquest dimecres a Madrid amb els consellers de Presidncia de les comunitats per preparar una propera Conferncia de Presidents entre Pedro Sánchez i els presidents autonmics, per la qual de moment no hi ha cap data.\nLa trobada comenar a les 11 hores i hi acudir el portaveu del Govern basc, Josu Erkoreka, segons ha dit ell mateix en roda de premsa, per es desconeix si hi haur un representant de la Generalitat de Catalunya perqu de moment no s'ha confirmat la seva participació, han informat a Europa Press fonts del Ministeri.\nCap dels dos governs no va assistir a l'última Conferncia celebrada el 17 de gener del 2017, amb Mariano Rajoy aleshores en la presidncia del Govern espanyol. Erkoreka ha explicat que la seva presncia dem a Madrid no significa que l'Executiu basc torni tornar a aquest frum, perqu no est ni tan sols convocat. Ha subratllat en tot cas que el seu govern participa de manera "regular i amb total normalitat" en tots els frums sectorials que reuneixen els governs central i autonmics.\nPedro Sánchez es va comprometre des de la seva arribada a la Moncloa a convocar una vegada a l'any aquesta reunió amb els dirigents autonmics i així ho ha anat confirmant a molts presidents en la ronda de reunions que ha tingut amb ells des de la seva arribada al Govern central. La majoria ha exigit a Sánchez que posi data a aquesta cimera per debatre, entre d'altres coses, la reforma del sistema de finanament.\nLa conferncia, en qualsevol cas, havia d'esperar que se celebressin les eleccions andaluses i es constituís un nou govern en aquella comunitat. Una vegada que el popular Juanma Moreno ha pres possessió del crrec de president de la Junta, l'Executiu ha decidit convocar el Comit Preparatori d'Impuls i Seguiment de la Conferncia de Presidents.\nREVISAR EL QUE ES VA COMPROMETRE, PRIMER PAS\nDiverses fonts del Ministeri que dirigeix Batet han explicat que no hi ha cap data per a la conferncia, que ser la setena, i que el que s'engega és precisament el treball preparatori. El comit que es reuneix aquest dimecres repassar el grau de compliment dels acords del gener del 2017.\nEn aquella sisena Conferncia de Presidents es van acordar deu assumptes; entre ells, es va arribar al compromís de reformar el sistema de finanament autonmic i com a primer pas, crear un comit d'experts que fes una proposta de partida. Aquest comit es va crear i es va arribar a redactar un document per res més. Les dificultats amb Catalunya i el canvi de Govern a Espanya l'any passat han anat endarrerint la reforma.\nPer en aquella reunió també es va decidir engegar entre d'altres assumptes una estratgia contra la despoblació, treballar en l'educació i en les mesures contra la violncia de gnere, més cooperació en protecció civil i en mesures que afavoreixin la unitat de mercat, així com l'impuls de la targeta social.


Pel que fa a les notificacions, s'ha de notificar de manera exclusivament electrònica als obligats a relacionar-se electrònicament amb l'administració.\nReferent a les persones físiques, no obligades a relacionar-se electrònicament, han de ser notificades en paper mentre no expressin la seva conformitat a ser notificats electrònicament. No obstant això, aquestes notificacions hauran de ser posades també a disposició de l'interessat de manera electrònica perquè pugui accedir al seu contingut de forma voluntària. Per aquest motiu se'ls ha de notificar de les dues maneres: de manera física i electrònica.\nLes notificacions per mitjans electrònics s'entenen practicades en el moment en què es produeix l'accés al seu contingut. Per tant, s'ha de poder certificar d'una forma fefaent que el destinatari ha accedit al seu contingut. Això implica que un correu electrònic amb el contingut a notificar no és suficient i no es considera una notificació vàlida en cap cas . A aquest efecte, les notificacions electròniques s'envien a la Carpeta Ciutadana (de l'Administració General de l'Estat) de l'interessat que disposa dels sistemes d'autenticació i signatura suficients per poder-ho acreditar. Les notificacions també es poden realitzar en altres seus electròniques o carpetes ciutadanes de les seus electròniques de cada administració, però s'està treballant perquè la ciutadania pugui consultar-les totes des d'un sol punt únic de notificacions a nivell estatal.\nCal destacar que els destinataris de les notificacions poden facilitar una adreça electrònica en la qual se'ls avisi, no notifiqui , de la posada a disposició d'una notificació electrònica a la seva carpeta. D'aquesta manera, el destinatari rep un avís i no és necessari que vagi consultant periòdicament la carpeta ciutadana per saber si hi ha notificacions o no.\nQuan la notificació per mitjans electrònics sigui de caràcter obligatori o hagi estat expressament escollida per l'interessat, s'entén rebutjada quan han transcorregut deu dies naturals des de la posada a disposició de la notificació sense que s'hagi accedit al seu contingut.\nPer entrar a la Carpeta Ciutadana:\nL’accés a la Carpeta Ciutadana requereix autenticació mitjançant certificat digital o Cl@ve .


“FiraTàrrega és un festival, una fira i una festa” | BCNCultura.cat\n“FiraTàrrega és un festival, una fira i una festa”\n04/11/2013 4 Mins Read\nBCNCultura.cat ha tingut l’oportunitat de comentar la 33ª edició de la FiraTàrrega amb en Jordi Duran Roldós, el seu director artístic. El balanç numèric de la fira d’enguany, que ha tingut lloc entre el 5 i el 8 de setembre, ha estat molt positiu, tant pel que fa a participació artística -300 representacions de 77 espectacles diferent i 417 artistes d’arreu del món-; de professionals – 788 acreditats de 443 entitats i institucions diferents-; com d’espectadors -8.099 entrades venudes-. L’edició de 2014 està prevista per al període de l’11 al 14 de setembre.\nEspot FiraTàrrega 2013\nEnguany se celebra la 33ª edició de FiraTàrrega. Quines novetats incorpora?\nMés que novetats, explicita un procés de treball engegat el 2011 i que finalment es reflecteix de manera clara al programa. Parlo dels tres pilars que sustenten el projecte actual: formació, producció i exhibició.\nQuina ha estat l’aposta més arriscada d’aquesta edició?\nSi apostar per la novetat, els valors emergents i les noves dramatúrgies és un risc, hem arriscat.\nVostè ha declarat “ens agrada pensar que programem experiències”. Què vol dir amb això?\nEl vincle entre les arts de carrer (i la creació en espais no convencionals) i el públic no té res a veure amb la recepció d’un espectacle de sala. Ens agrada sacsejar aquesta relació i provocar espais de trobada sorprenents, únics, capaços d’atraure i connectar amb espectadors de tota mena, d’aquí i de fora.\nEs diu que FiraTàrrega és l’aparador de les arts escèniques més important del sud d’Europa. Per quin motiu?\nPerquè l’afluència de programadors i agents culturals d’arreu és un fet, com també ho és el volum de negoci i contactes que s’hi duen a terme.\nQuè té d’especial FiraTàrrega?\nQue es fa on es fa i que la seva història l’ha convertit en un espai únic que pivota sobre tres punts que es troben en una sintonia perfecte: som un festival, una fira i una festa.\nLa dansa contemporània ha ocupat un espai central a l’edició de 2013.\nLes arts de carrer són una categoria que inclou moltes disciplines, entre elles la dansa. El 2011 vam obrir amb circ, el 2012 amb el discurs multidisciplinari, i aquest 2013 hem apostat per la dansa. Cada sector ha de tenir un espai per a la seva difusió a casa nostra.\nEl país convidat a FiraTàrrega aquest 2013 ha estat Mèxic. Quin ha estat el motiu de la seva elecció?\nEls focus que hem organitzat aquests darrers anys suposen tant un espai d’oxigenació i inspiració per als nostres espectadors (professionals o no) com també una voluntat d’establir ponts comercials amb altres contextos culturals i socioeconòmics. Mèxic viu un moment d’efervescència creativa i té moltes ganes de fer arribar aquest moment al món. També és un mercat interessant per als nostres creadors.\nEl festival fa una clara aposta per la innovació mitjançant el Programa de Suport a la Creació.\nPerseguim la qualificació del sector, acompanyar processos creatius, preparar nous valors per tal que puguin fer un aterratge confortable i eficient al mercat global.\nFiraTàrrega Suport a la creació 2013\nI la secció Plataforma ocupa un espai destacat al festival…\nCal explicar bé el què és nou i destacar la importància del I+R+D en el nostre projecte. Oi que a la Fira de l’automòbil es presenten prototips? Nosaltres també tenim una secció dedicada a l’avantguarda creativa.\nLa fira ha comptat per primera vegada amb els Workshops FiraTàrrega. Ens en podria fer cinc cèntims?\nSón el fruit del treball dels alumnes del nostre màster, així com de les experiències que hem desenvolupat amb la UNAM (Mèxic) i l’Institut del Teatre.\nEn col·laboració amb la Universitat de Lleida, el festival organitzarà la 1a edició del Màster en Creació en Arts de carrer, en una clara aposta per la vessant formativa del festival. Com va sorgir el projecte?\nEl màster ha estat una experiència única, tant per als alumnes com per a nosaltres. Fa anys que perseguia aquesta iniciativa, calen vincles entre la universitat i el mercat a través de la creació; i també més reflexió en l’àmbit de les arts del carrer.\nQuè suposa l’organització d’una Fira d’aquestes característiques en un context de crisi com l’actual?\nUn repte i una responsabilitat enorme. Tenim més que mai vocació de servei públic.\nFiraTàrrega aposta clarament pel dret d’accés a la cultura de totes i tots. Com veu el panorama cultural avui en dia? Com creu que hi han influït les retallades i l’augment de l’IVA cultural?\nL’IVA cultural està essent devastador. Però també ho és la manca de treball amb els espectadors del futur de molts projectes. Cal estimular aquesta faceta en cadascun dels equipaments culturals del nostre país.\nQuina valoració fa d’aquesta 33ena edició de festival?\nEstic content. Sempre hi ha aspectes per millorar, som un equip bastant obsessiu i perfeccionista, però el balanç és molt bo. La pluja ens ha fet una mica la guitza, però tan sols hem hagut de suspendre 4 representacions de les més de 300 previstes. Ara toca pensar en el 2014, amb més i millors projectes!\nFiraTàrregaJordi Durán Roldós


Dimarts començarà la instal·lació de les rampes mecàniques de la Font Verda - somGranollers\nL'Ajuntament de Granollers preveu iniciar dimarts les obres per a la instal·lació de les rampes mecàniques al carrer de Carles Riba, entre els carrers Lluís Vives i Veneçuela, amb l'objectiu de facilitar la mobilitat a la zona alta de la Font Verda –el carrer Carles Riba té una pendent d'11,31% de mitjana–, una àrea que concentra bastants equipaments –el Centre Vallès, l’Arxiu Comarcal, la Comissaria dels Mossos d’Esquadra, el camp de futbol de la Font Verda, el cementiri i el tanatori–.\nEls treballs tenen una durada prevista de nou mesos i s'iniciaran a la cruïlla de Carles Riba amb els carrers de l'Olivar i Brasil. Amb tot, el regidor d'Obres i Projectes, Albert Camps, ha explicat que l'execució podrà ser ràpida, ja que "un cop es prepari el terreny i se soterri el mecanisme, hi ha molts trams de rampes que ja estat fabricats, i que una grua col·locarà amb rapidesa", descriu.\nDel carrer Lluís Vives al carrer Brasil, la rampa mecànica tindrà tres trams: el primer, des del carrer Lluís Vives a l’accés de l’aparcament públic, davant del carrer de Colòmbia; el segon, des d’aquest punt fins a l’accés al soterrani de l’Arxiu Comarcal, i el tercer, fins als carrers de Brasil i l’Olivar. Des d’aquest punt hi haurà dos segments. El primer, fins a l’accés al parc del Puig de les Forques, i el segon, des de l’accés al parc fins al carrer de Veneçuela. Les rampes tindran aproximadament un metre d'amplada i s'instal·laran a la banda nord, "per preservar al màxim les voreres i a la vora de l'aparcament", indica Camps.\nEn una fase posterior el govern municipal vol executar el tram del carrer entre la plaça de la Font Verda i el carrer Lluís Vives.\nLa redacció del projecte i la instal·lació d’aquestes rampes així com el seu manteniment és una de les inversions més importants del pressupost de l’Ajuntament de 2019 –amb 1.150.000 euros– i ja va ser-ho també en el pressupost de l'any passat –amb 1 milió d'euros–. Es va adjudicar a l’empresa UTE Contratas Vilor, SL – Actividades de Infraestructuras Públicas y Conservación, SL –abreujadament UTE Granollers Font Verda– per un import total de 2.364.467,05 euros.


"Vaig a urgències amb vergonya i por que el metge em renyi; és humiliant" - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\n"Vaig a urgències amb vergonya i por que el metge em renyi; és humiliant"\nVirginia Fernández, operada d'escoliosi, denuncia el tracte d'alguns professionals quan acudeix a ser atesa pels seus dolors\n10.02.2017 | 15:19\nVirginia Fernández García viu a Astúries i té 27 anys. Fa 14 va ser operada de la columna vertebral per corregir una escoliosi. La intervenció no només va deixar en el seu cos barres i cargols de titani inserits per fixar la columna. També va portar com a seqüela una rectificació cervical que comporta forts dolors lumbars i de coll i intenses cefalees.\nLa jove es veu obligada a acudir al metge amb freqüència per fer front a aquests dolors, de vegades per urgències, i el tracte que rep no és sempre el desitjat: «A vegades sents vergonya i por que et renyin o et tractin amb menyspreu i despreocupació per anar fora de l'horari d'atenció habitual. Però no ho fas per diversió sinó perquè, com em passa a mi, no aguantes més els dolors. Et sents humiliada sense motiu perquè tu només estàs malalta ".\nFernández matisa que no és una actitud generalitzada. "No tots els doctors són així. Per exemple, la metge de capçalera que em porta té un tracte molt bo amb els seus pacients", exposa la jove, que denuncia alguns casos en què els sanitaris si actuen amb "males maneres". "Fa un any va anar a urgències a l'hospital i van avisar als meus pares sense el meu consentiment per preguntar-los què em passava, que no em veien cara d'estar malalta, com es mesura això? Jo no sóc de fer escarafalls ni gestos exagerats de dolor, he d'anar queixant-me a crits perquè em prenguin seriosament i em facin cas? ".\nCom a conseqüència del seu problema de salut, Fernández va haver de deixar la seva feina com a dependenta d'una botiga de roba fa una mica menys d'un any: "No podia estar dreta tant de temps i tampoc puc fer vida normal. Estic esperant que em truquin per fer unes ressonàncies i veure si hi ha alguna cosa nova perquè els dolors s'estan agreujant en els últims temps. Prenc medicació, però de vegades he d'anar al metge a que m'injectin relaxants musculars i antiinflamatoris perquè els dolors són molt forts".\nDivendres a la tarda va anar a urgències al centre de salut de la Felguera "perquè no suportava més els dolors. El metge em va dir què passava si no em punxava, què faria quan tingués 90 anys i de què serviria que em fessin unes ressonàncies. Al final em va punxar una infermera, però ell no va tornar a parlar-me i ni em va explorar. Em vaig sentir humiliada i indignada. No es pot tractar amb aquesta falta de respecte i d'humanitat a la gent ".


L’aprenentatge basat en problemes (ABP) té com a principal objectiu que els estudiants puguin obtenir el coneixement per sí mateixos. Per tal de fer-ho, els hi cal la reflexió crítica, la indagació, el debat, la recerca d’informació i la conclusió. En aquest procés aconsegueixen les facultats que els seran útils pel seu futur i, al… 2013\nSi interpretar una estadística o els resultats d’una investigació és sovint complicat per als professionals sanitaris, la tasca pot arribar a ser molt més àrdua en el cas dels periodistes que treballen amb la informació científica. En l’àmbit de la salut tot just hi ha certeses, tot són probabilitats, i una de les funcions bàsiques… 2013\nAl voltant de 4.000 acomiadaments i més de 70 tancaments de mitjans de comunicació. És el panorama desolador al qual s’ha enfrontat la professió periodística durant el 2012, segons dades de la Federació d’Associacions de Periodistes d’Espanya. Aquest deteriorament en les redaccions també ha repercutit especialment en un col•lectiu tradicionalment marginal, el dels periodistes biomèdics,… 2013\nCada any surt a la llum algun cas de frau científic. El 2011, l’Acadèmia Holandesa de Ciències destapava que un prestigiós psicòleg social havia falsificat els resultats en un grapat dels seus articles, publicats a revistes com Science. Fou un dels casos més sonats, trepitjant els talons a un altre escàndol que esquitxà dos anys enrere… 2012\nEl protocol és el registre detallat per escrit de tot allò que comporta l’assaig clínic per a tots els implicats i que influeix de manera decisiva en la qualitat de l’estudi i la fiabilitat dels resultats. És un document científic però destinat a lectors molt diversos, des dels més especialitzats als més comuns i corrents.… 2012\nUn epònim (del grec, eponymos, que significa “anomenat per” o “a causa de”), segons el Diccionari Enciclopèdic de Medicina, és el nom donat a una malaltia, símptoma o signe, accident anatòmic, intervenció, etc. derivat del de la persona a la qual hom atribueix la seva descoberta o descripció primera. Després d’un primer volum publicat el 2004, Josep-Eladi Baños i Elena… 2011\nDesprés de la seqüenciació del genoma humà, el SARS i la clonació terapèutica, els debats sobre periodisme científic que organitza la Fundació Dr. Antoni Esteve es van centrar aquesta vegada en un estudi inèdit sobre la cobertura que fan les principals televisions espanyoles de l’actualitat científica. La investigació l’ha realitzat el Grup d’Estudis Avançats de… 2010\nEl 2005, la Fundació Dr. Antoni Esteve va posar en marxa un nou Seminari de formació que ofereix les claus per a una bona presentació oral en l’àmbit de la biomedicina. Ara, aquest nou Quadern reuneix per primera vegada en castellà les recomanacions generals que hauria de complir una bona comunicació oral a l’entorn científic.… 2010\nEl fenomen de la immigració ha suposat tot un repte per als professionals de la salut, no només per problemes de comunicació, sinó també pels hàbits tradicionals per al tractament de malalties que predominen en els països d’origen. Al Magrib, d’on procedeixen un gran percentatge dels immigrants que arriben al nostre país, l’ús de plantes medicinals… 2010\nLa figura del redactor mèdic és bastant desconeguda. Tot i que es tracta d’una professió creixent en sectors com el farmacèutic, el de la comunicació en l’àrea de salut o l’editorial, fins i tot dintre d’aquests àmbits es desconeixen les funcions principals o el tipus de documents que es beneficien d’aquesta feina altament especialitzada. Aquest Quadern de… 2009


22.05.2022 - 21:22\nActualització: 22.05.2022 - 22:41\nEl jutjat mercantil número 3 de Madrid ha donat la raó a Ciments Molins i ha considerat que el trasllat de la seu social de Sant Vicenç dels Horts a Madrid va ser legal. Un grup d’accionistes de l’empresa van portar als tribunals aquesta decisió de l’octubre del 2017 en considerar que el trasllat era fictici i que, en realitat, la companyia continuava essent administrada des de Sant Vicenç dels Horts. La sentència, signada per Jorge Montull Urquijo, ho nega i considera provat el trasllat efectiu del centre de decisió de Ciments Molins. En aquest sentit, el jutge diu que fer els consells d’administració a Madrid ja és suficient.\n“N’hi ha prou celebrant les reunions del consell d’administració i les respectives comissions. En el present cas s’ha traslladat el centre de l’alta direcció i administració de la companyia de manera efectiva”, ha apuntat el titular del jutjat mercantil número 3 de Madrid, que avala els arguments de Ciments Molins i desestima la demanda del grup d’accionistes i la patrimonial Molimat Capitoli, que volien la nul·litat de l’acord del consell d’administració que va aprovar el canvi de seu.\nCiments Molins va adduir que, des de l’octubre del 2017 i fins al judici, ha celebrat quatre juntes d’accionistes, 49 consells d’administració i 70 reunions de comissions a Madrid. També hi té quatre treballadors, entre els quals el director financer del grup.\nEl jutge recorda que el canvi efectiu de seu s’entén, segons la jurisprudència, “si afecta aquells òrgans que adoptin les decisions relatives a l’alta direcció de l’empresa de manera habitual i reconeixible per tercers”. En vista d’això, el titular del jutjat mercantil número 3 de Madrid ha donat per bons els arguments de Ciments Molins i ha constatat que “aquests òrgans han exercit les seves funcions des del domicili social de Madrid”.\nLa sentència pot ser recorreguda amb recurs d’apel·lació a l’Audiència Provincial de Madrid.


Camins sonors (Crossroad blues) | Descriu\nPer Germà Garcia-Belmonte\t Última actualització 6 Oct, 2017 448\nEl músic saragossà Santiago Auserón al seu llibre El ritmo perdido fa referència a la sorprenent homogeneïtat rítmica de les músiques tradicionals africanes. Conta com, a la primera meitat del segle XX, el musicòleg Arthur Morris Jones es va proposar de desxifrar els ritmes, aparentment intricats i incomprensibles, expressats per veus i tambors de l’Àfrica negra. Inesperadament, va concloure que, a pesar de la immensa diversitat lingüística que hi ha per tot el continent, la música africana és terriblement homogènia en la seua base rítmica. Les veus, els instruments, les harmonies o les tonalitats varien extensament d’un lloc a un altre, però sempre subsisteix un patró unificador que podem escriure com una frase de 12 corxeres subdividides en seccions combinades de dos o de tres. És la mare de totes les polirítmies amb què executar patrons ternaris i binaris simultàniament en combinacions pràcticament infinites. La música africana, a més, permet la participació de tothom amb diferents graus de complexitat en funció dels coneixements de cadascú. En conjunt, un sistema musical colossal i sofisticadíssim que descansa sobre una concepció rítmica relativament simple.\nL’immens coneixement rítmic africà va acompanyar els esclaus en la colonització americana. I ja sabem que en va resultar: l’explosió de músiques amb influències negres del Carib, de Nord-amèrica i també, en menor mesura, de Sud-amèrica. Blues, rock, rumba, samba… Estils de música popular que s’han escampat arreu del món i han revolucionat per complet el panorama sonor. En certa manera, aquestes músiques han perdut bona part de la sofisticació original. En molts casos, s’han fixat els patrons rítmics i les polirítmies ja no són fàcilment identificables. En arribar a Europa, durant la segona meitat del segle XX, es van percebre, d’entrada, amb certa estranyesa o rebuig. I els joves les van adoptar com a distintiu generacional perquè manifestaven el trencament i l’afirmació dels temps nous. Moltíssima gent, i jo mateix, ens vam criar amb el rock. Però molt pocs, o pràcticament ningú, van voler confrontar els nous estils americans amb la música tradicional local, i aventurar-se per camins sonors desconeguts.\nTanmateix, no eren músiques tan estranyes o noves com pareixia i ens agradava creure. Auserón explica que el contacte previ dels pobles de la península Ibèrica amb cultures africanes o orientals: negres, àrabs, jueus i, més tard, amb els gitanos, havia generat al llarg dels segles una música popular absolutament mestissa. Els ritmes africans ja s’havien sentit i escampat per aquestes terres abans de l’arribada de la ràdio i dels discos de vinil. Qui havia de dir que aquelles músiques americanes, amplificades i produïdes en massa, ressonaven en les nostres rondalles de feia temps? Com aclaria Vicent Torrent, fundador del mític grup Al Tall: «[…] la població interpreta tota aquella part del nostre repertori d’estructura europea» i «ho fa amb un instint profundament del sud […]. L’afinació atemperada, la melismació afegida, l’ornamentació melòdica, el funcionament rítmic que la població injecta en els repertoris europeus» fa olor de l’altra riba de la Mediterrània. I de més al sud, afegisc jo. El mal era que les músiques tradicionals, ibèriques en general, havien arribat a una situació de declivi irremeiable. Menyspreades com a expressions exclusivament rurals i desconnectades de les cultures urbanes, la tradició s’havia fossilitzat i arraconat com a cosa de vells, o transformada en folklore, que encara és pitjor. Només un país peninsular (Andalusia) va aconseguir renovar-se i crear un llenguatge musical divers amb un cos robust projectat cap al futur a partir de la tradició: el flamenc. Al País Valencià, el cant d’estil va iniciar, al començament del segle XX, la incorporació de la música tradicional a les noves formes culturals urbanes. Però hi va faltar recorregut. La música tradicional ha anat subsistint a espentes, i s’ha mantingut per la voluntat d’una poca gent que ha seguit tocant i ballant. Amb tot i això, la diversitat d’estils o «vares»: jota, seguidilla, fandango, l’u amb les seues variants (u d’estil, riberenca, malaguenya), l’u i dos, l’u i dotze… configuren una col·lecció ben definida de formes rítmiques i harmòniques que es podria aprofitar com a base des d’on albirar nous camins musicals. El fandango, amb compassos de 6/4, com a estil ibèric per excel·lència té una tirada clara a formes americanes.\nLa llegenda fundacional del blues és la història del pacte de Robert Johnson amb el dimoni, allà a la dècada dels trenta del segle XX. El guitarrista negre volia trobar la manera de tocar blues més bé que ningú. En la cruïlla de les carreteres 61 i 49 a Clarksdale (Misisipi), li va vendre l’ànima i s’hi esperà fins que, a mitjanit, el dimoni li va tornar la guitarra. A partir d’aleshores, les mans es movien per l’instrument de manera fantàstica. Diuen que els seus ulls, posseïts, miraven l’abisme fora de l’espai i del temps mentre tocava un altre blues, igual i diferent alhora. Potser necessitem algú avesat a sentir músiques populars diverses que, una nit, tornant d’algun concert, bureo o ball en un poble o altre, en algun encreuament de carreteres es pare a pensar i comence a sentir uns ritmes amb els altres i a encreuar-los: blues i jota, fandango i rumba… I que trobe patrons antics comuns. Com dos velles amistats que es creuen pel camí, potser ix de la trobada una música que sone com sempre d’una altra manera. La música tradicional valenciana té tots els ingredients per evolucionar cap a un verdader pop europeu. I ara no caldrà que fem cap pacte amb el dimoni.\nPaís Valencià, avui i demà. Reflexions generacionals en temps de canvi, Jordi Muñoz (coord.) (Balandra Edicions, 2017)


EL FUM METEOROLÒGIC PODRIA SER CLAU PER POSAR NÚVOLS A MART - ESPAI - 2022\nEls núvols marcians no són tan impressionants com els que gaudim a la Terra, però el fet que el planeta sigui capaç de fer-los és absolutament notable. És una roca petita i freda i infernal i seca, molt llarga del món més càlid i humit, probablement fa milers d’anys. La seva atmosfera és només un 1 per cent de gruixuda com la de la Terra. Els científics sempre han lluitat per entendre com Mart podria continuar fent núvols malgrat hi anés tant en contra.\nResulta el planeta vermell com un petit truc per la màniga. En les noves troballes publicades a Nature Geoscience aquesta setmana, un grup de científics suggereix que els impactes de meteorits podrien ser la clau per a la formació de núvols marcians.\n"Els núvols a Mart són extremadament tènue segons Victoria Hartwick, una assistent de recerca de la Universitat de Colorado a Boulder i l'autor principal del nou estudi. Estan fets de gel d'aigua com els que sobrevolen la Terra: gotes d'aigua es condensen sobre una partícules (sovint sal marina, fum o contaminants d’algun tipus) i formen un petit nucli de gel que continua acumulant cada vegada més condensació. S’ha suposat que fa temps que la pols mineral s’allunyava de la superfície proporcionava les úniques partícules per sembrar. aquests núvols.\n"És aquí on va començar el problema", afirma Hartwick. És fàcil veure com els vents de Mart poden elevar la pols a l’aire aproximadament una dotzena de milles. Però els núvols es formen regularment en estrats de fins a 30 quilòmetres o més.\nUna pista sobre com pot succeir això prové de la Terra. L’anàlisi més proper dels núvols marcians que tenim són els tipus prims, nets i alts, inclosos els núvols noctilucents. "Aquests núvols a la Terra són molt bells al cel just després de la posta de sol, i és per això que es diuen que brillen nocturns", diu el coautor de l'estudi Brain Toon, també a la Universitat de Colorado a Boulder. "Victoria sabia que aquests núvols a la Terra es formen en les restes de meteorits que cremen a l'atmosfera com a estrelles que disparen."\nEl nom formal d'aquestes runes és en realitat força metàl·lic: fum meteòric, conegut com el subproducte cremat de grans de pols interplanetaris originats per un meteor que surt a l'atmosfera. "Les partícules de fum són increïblement petites, potser deu vegades més grans que un àtom diu Toon. Però, per a cada estrella de rodatge, n'hi ha moltes ."\nMart no és aliè als visitants meteòrics. I l’òrbita MAVEN de la NASA, encarregada d’estudiar l’atmosfera del planeta i responsable d’esbrinar per què va desaparèixer l’atmosfera de Mart, ha constatat que els grans gelats resultants poden acabar amb l’atmosfera de Mart. Aproximadament 2, 2 a 3, 3 tones de grans de pols provinents del fum meteòric cauen a l'atmosfera cada dia marciana.\n"Volíem afegir aquesta font de nuclis de gel de gran altitud al nostre model, per veure si podríem reproduir els camps observats en núvols de gel de l'aigua de l'atmosfera mitjana", afirma Hartwick.\nHartwick i el seu equip van dur a terme una sèrie de simulacions informàtiques per a la formació de núvols a Mart, i van descobrir que el fet de factoritzar el fum meteorològic conduïa a que els camps de núvols d'atmosfera mitjana s'observessin una i altra vegada. Injecteu alguns meteors més a l'equació i les partícules que resulten ajuden a proporcionar llavors que permeten que els nuclis de gel es formin molt per sobre de les 18 milles a l'aire.\nAra per ara, no està clar si hi ha alguna fluctuació causada per temporades o altres canvis. Hartwick i el seu equip sospiten que esdeveniments com el volant d’un cometa probablement ajudessin a aportar més pols al planeta i fomentarien més formació de núvols. S'han observat núvols a l'atmosfera del planeta vermell per sobre de les 60 milles (en gran mesura invisibles a simple vista), però no està clar si el fum meteòric és el motor per a la seva formació a tan alta altura. Tot això encara requereix molta més investigació.\nPerò, en general, les troballes ajuden a il·luminar la importància de les variables externes en el govern del clima i del clima marcians. Un enorme interès, ja que els humans fan plans més seriosos per visitar el planeta vermell i un dia hi van establir un assentament. En alguns models, per exemple, s'han pogut observar núvols d'alta alçada per escalfar el clima marcià primerenc. "A la història del sistema solar, el flux de material meteòric hauria estat més gran, de manera que la formació de núvols mitjançant aquest mètode podria ser més important i potencialment important", afirma Hartwick.\nToon sospita que en el passat una abundància de núvols a gran alçada podria explicar com es van poder formar les valls del riu Mart fa uns milers de milions d’anys, en un moment Mart devia ser més fred del que ara (ja que el sol feia efectivament més clar). Aquesta teoria no està exempta de controvèrsies, ja que els núvols a gran alçada haurien tingut problemes per formar-se, però aquesta nova comprensió sobre com sembren els núvols dels estrats mitjans podria aplicar-se encara a les capes més altes de l'atmosfera.\nPreneu nota en els futurs terraformadors: "És possible", diu Hartwick, "que els núvols que es formessin a l'atmosfera mitjana poguessin escalfar el planeta per sobre de la congelació", una perspectiva molt interessant per a qualsevol persona interessada a tornar a habitar Mart. És difícil creure una cosa tan transitòria com un núvol que pugui ser una cosa tan gran, però com passa amb la majoria de les coses de la ciència, mai és una bona idea comptar les coses petites.\nBodyByDarwincom : El fum meteorològic podria ser clau per posar núvols a Mart © 2019. All Rights Reserved.


Equipo Nizkor - Sánchez-Camacho compareix al jutjat per la demanda contra Método 3.\nSánchez-Camacho compareix al jutjat per la demanda contra Método 3\nLa presidenta del PP de Catalunya, Alícia Sánchez-Camacho, ha arribat aquest divendres a la Ciutat de la Justícia, on la titular del jutjat de primera instància número 21 de Barcelona l'ha citat per declarar per la demanda civil contra Método 3 pel suposat espionatge al restaurant La Camarga. També està citada l'exparella de Jordi Pujol Ferrusola, Victòria Álvarez, per saber quines mesures cautelars sol·licitaran en relació amb el presumpte espionatge de què van ser objecte.\nSegons, Camacho, l'enregistrament de la seva conversa amb Victòria Álvarez al restaurant, on suposadament li va explicar a la dirigent popular que el fill gran de Jordi Pujol evadia diners fora de l'Estat, va suposar una vulneració al dret a l'honor i, per això, demana a la jutge que prohibeixi la difusió de la gravació.\nEls responsables de Método 3, l'agència de detectius que va encarregar-se de la gravació, han assegurat que aquesta gravació es va fer amb el consentiment de la líder popular. Si fos així, no haurien incorregut en cap delicte.\nAlícia Sánchez-Camacho ha denunciat aquest presumpte espionatge tant per la via civil com la penal.


Enric Mas ja és aquí\nEl ciclista torna a l'illa per rebre l'homenatge de tot Mallorca i, en especial, del seu poble, Artà\n2 min. Palma 17/09/2018 17:45\n651x366 Enric Mas amb el medallista olímpic Miquel Alzamora a l'aeroport de Palma. / P.M Enric Mas amb el medallista olímpic Miquel Alzamora a l'aeroport de Palma. / P.M\nL'artanenc Enric Mas, segon de la Vuelta ciclista, a Espanya, ha estat rebut aquest dilluns com un heroi per amics, familiars i autoritats a l'aeroport de Palma. El poble d'Artà, que ha gaudit amb el podi del mallorquí, vol retre un homenatge al ciclista de 23 anys.\n"No som conscient encara del que he fet", ha dit en arribar a Ciutat. Potser quan ho vegi per la tele m'adonaré del que significa haver pujat al podi d'una Vuelta a Espanya " , ha declarat Mas.\nEl subcampió de la ronda espanyola ha admès que "només els darrers dies" va poder intuir que podia fer alguna cosa gran.\n"A poc a poc ho vaig assimilant, però no va ser gens fàcil, sobretot la primera setmana. Ja al final m'ho vaig poder imaginar. Hi ha gent que em demana 'Saps el que has fet?', i jo els dic que no; potser en un parell de dies, quan ho vegi repetit, ho valoraré més", ha explicat el ciclista balear.\nEnric Mas creu que a 23 anys, i malgrat que molts el consideren el corredor del futur del ciclisme espanyol, encara té molt per aprendre.\n"Quan em comparen amb Alberto Contador sempre dic que m'agradaria aconseguir el que ell ha aconseguit, però ell és Alberto i jo Enric", explica l'esportista , que també va pertànyer a l'equip de la Fundació Alberto Contador en qualitat d'amateur sub- 23.\nA la pregunta de si es considera el millor ciclista balear de la història (un corredor de les Illes no pujava al podi d'una Vuelta a Espanya des que ho va fer Bernat Capó, el 1948), Mas respon: "Jo ? No. Hi ha molta gent que ha aconseguit més coses. Ara és quan començ i esper que no sigui la darrera vegada que celebr un èxit", assegura.\nEl ciclista balear ha confirmat que descansarà alguns dies per concentrar-se després a Sierra Nevada amb l'equip espanyol, capitanejat per Alejandro Valverde, que competirà en el Mundial d'Innsbruck (Àustria).\n" Alejandro, en aqueix tipus de proves, no falla mai i a mi em tocarà treballar per a ell i ho faré encantat", ha dit Enric Mas, que de moment no vol escoltar ofertes d'altres equips professionals.\n"En el Quick Step estic molt a gust (encara hi té un any més de contracte). Per mi és un equip especial, que m'ha donat l'oportunitat de passar al professionalisme i no em planteig res, perquè em tracten molt bé", ha precisat Enric Mas.\nEnric Mas fa feliç el poble d'Artà


Apartment in a Villa Palermo Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n"Everything about the Apartment was good, it is near to the b..."\nApartment in a Villa, ubicat a Mondello, Palermo, és una destinació popular per a viatgers. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Apartment in a Villa asseguren una estada plaentera als seus clients. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, transport hotel/aeroport, restaurant, servei de llançadora, lloguer de bicicletes.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Apartment in a Villa la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Palermo.\nTots els comentaris (20) Parelles (3) Viatgers en solitari (2) Famílies amb infants petits (8) Famílies amb infants grans (2) Grups (5)


Girona obre la porta a fer canvis a les parades dels autobusos turístics - Diari de Girona\nGirona obre la porta a fer canvis a les parades dels autobusos turístics\nL'Ajuntament s'ha reunit amb representants del sector del transport i de la FOEG, entre d'altres, i diu que no es «tanca en banda» a fer modificacions · Manté, però, que només estudiarà «propostes raonables» Plana indica que volen un turisme «equilibrat, responsable, sostenible i de qualitat»\ntapi carreras 11.04.2019 | 00:47\nLa zona d'aparcament de busos turístics a Fontajau. foto: aniol resclosa\nLa zona d'aparcament de busos turístics a Fontajau.\nL'Ajuntament de Girona ha obert la porta a fer canvis a les parades dels autobusos turístics que arriben a la ciutat després de la polèmica generada per la decisió d'allunyar-les del Barri Vell. Recentment, l'alcaldessa de Girona, Marta Madrenas, s'ha reunit amb representants dels sectors afectats, entre els quals Asetrans (Associació de Transports de Girona), la FOEG i els veïns del Barri Vell després que els transportistes haguessin demanat almenys en tres ocasions una trobada amb la màxima autoritat local per explicar-li el seu punt de vista.\nFruit de la reunió, es va acordar «que s'estudiarà si tècnicament és possible aplicar alguna mesura alternativa a l'aprovada recentment», ha indicat la tinent d'alcaldia de Promoció Econòmica, Desenvolupament Local, Turisme i Ocupació, Glòria Plana. La regidora ha deixat clar, però, que qualsevol nova mesura mantingui l'objectiu d'un turisme «equilibrat, responsable, sostenible i de qualitat», en el sentit que sigui compatible amb el dia a dia dels veïns del Barri Vell.\nUna de les mesures proposades per Asetrans és la posada en funcionament de baixadors d'autobús en diferents punts de la ciutat de Girona que serveixin per carregar i descarregar els visitants. Glòria Plana manté que «no ens tanquem en banda a res» però que «s'haurà d'estudiar si les propostes que ens puguin fer són raonables».\nLa representant municipal exposa que difícilment serà a prop del Barri Vell perquè l'objectiu del canvi proposat per l'Ajuntament és que els turistes no entrin tots pels mateixos dos punts (el pont del Gómez i el de Sant Feliu) i que beneficiï comerços de tota la ciutat. Al seu parer, per exemple, no tindria sentit que hi hagués una parada a la plaça Catalunya perquè precisament l'aposta de l'equip de govern és «pacificar» aquesta zona. Tampoc es podrà posar cap punt de descàrrega de visitants al carrer Berenguer Carnicer (on s'aturaven els busos fins els canvis aplicats pel consistori) perquè el que han fet és justament treure'ls d'allà per evitar la massificació en aquell punt.\nPlana també ha volgut indicar que la idea és que els autobusos descarreguin i carreguin a l'estació d'autobusos soterrada del parc Central, on hi ha lavabos i altres serveis, i que l'aparcament del pavelló municipal de Fontajau sigui només el punt d'espera del vehicle. Des del parc Central, els grups de turistes s'han d'anar dispersant en diferents rutes fins al Barri Vell. Per Pla, l'estació d'autobusos és, de fet, al «centre» de Girona, i només hi ha «entre cinc i set minuts» fins a l'entrada del Barri Vell.\nPer seguir parlant de les opcions de futur, totes les parts s'han emplaçat a una nova reunió després de Setmana Santa.\nL'Ajuntament va eliminar l'aparcament d'autobusos turístics del passeig José Canalejas i del carrer Berenguer Carnicer per convertir l'espai en un estacionament de vehicles per als veïns del Barri Vell. Aquesta mesura va entrar en vigor l'1 de març i havia de servir per «descongestionar» l'entrada del nucli antic per l'església de Sant Feliu tot oferint als visitants altres vies d'accés al barri.\nQui s'ha mostrat més contrari a la mesura, des dels seus inicis, ha estat Asetrans. Des de l'associació afirmen que la decisió «no ha servit per esponjar els turistes», sinó per donar «un clar missatge de no voler-los» i que s'ha creat l'efecte invers: tenen menys temps per fer el tour i es creen més colls d'ampolla» i que «no ha millorat cap de les molèsties que es creen als veïns». Per això van demanar poder-se reunir amb l'alcaldessa. La FOEG i els hotelers també són partidaris del posicionament d'Asetrans. En canvi, l'Associaicó de Veïns del Barri Vell avala la postura de l'equip de govern.\nDenuncien que un turista amb cadira de rodes no va poder baixar del bus a La Copa. Girona


Montjuïch | Mapes de Patrimoni Cultural\nRef. cad.: 012A09000\nMontjuïch és un carrer del nucli urbà de Perafita situat sobre un serrat lleugerament elevat a l'est del carrer Major de Perafita.\nEs tracta d'un carrer llarg i molt irregular degut a l'orografia del terreny i a la disposició irregular de les cases. Consta tant de parts amples com estretes i de rectes com de revirades. Les cases estan ubicades a banda i banda del carrer en la part inicial i d'una forma més aïllada en la part final. La majoria estan bastides amb murs de maçoneria de pedra amb carreus treballats delimitant les cantonades i amb teulades de doble vessant amb aigües al carrer.\nIniciant el carrer pel costat est es troba en el número 1 una casa que conserva diverses obertures emmarcades amb maó i llinda de pedra.\nA la seva dreta en el número 3 es troba una casa que conserva, com a elements originals, els brancals de pedra bisellada del portal principal i una finestra emmarcada amb pedra bisellada al primer pis.\nAl seu costat, en el número 5, hi ha una casa que conserva a nivell de planta baixa un portal emmarcat amb pedra bisellada i la data de 1710 inscrita i un portal emmarcat amb pedra treballada amb la llinda col·locada al revés on s'observa la inscripció "SALVADOR VERDAGUER + 1690". Al primer pis hi ha dues finestres emmarcades amb pedra bisellada i ampit motllurat, una de les quals amb la data de 1696 inscrita.\nMés a la dreta, en els números 7 i 9 hi ha dues cases aterrades, la de la dreta de les quals s'ha reformat com a cobert i conserva una finestra emmarcada amb pedra bisellada convertida en porta.\nPassant al costat oest del carrer es troba en el número 2 una casa que conserva obertures emmarcades amb pedra treballada i amb maó a les façanes nord i sud (la que dóna al carrer és la façana est).\nA la seva esquerra, en el número 4 es troba una casa que conserva un portal emmarcat amb pedra treballada i amb una inscripció erosionada a la llinda, una finestra emmarcada amb monòlits de pedra treballada i una finestra emmarcada amb pedra bisellada a la planta baixa. Al primer pis hi ha dues finestres emmarcades amb pedra bisellada i ampit de pedra i una finestra emmarcada amb pedra treballada i ampit motllurat.\nAl seu costat, en el número 6, es troba una casa que conserva un portal emmarcat amb pedra treballada i una finestra emmarcada amb pedra bisellada a la planta baixa, i dues finestres emmarcades amb pedra bisellada al primer pis.\nUns metres més enllà, en el número 8, hi ha una casa que conserva una porta emmarcada amb maó i llinda de fusta i una finestra emmarcada amb pedra bisellada.\nA partir d'aquest punt el carrer queda delimitat en un tram per un mur de pedra fins arribar a un segon nucli de cases, on el carrer es torna molt estret i fa un angle de 90º.\nAl costat est, es troba en el número 11 una casa que conserva un portal emmarcat amb pedra bisellada i la inscripció "IAVMA CASADEMVNT + 1781" i dues finestres emmarcades amb pedra bisellada a la planta baixa, i dues finestres emmarcades amb pedra bisellada, una de les quals balconera, i una finestra emmarcada amb monòlits de pedra treballada al primer pis.\nA la seva dreta es troba la última casa amb la façana principal orientada a l'oest, on es conserva un portal emmarcat amb pedra bisellada i la data de 1759 junt amb una creu intercalada inscrita a la llinda, i dues finestres al primer pis, una emmarcada amb pedra treballada i l'altra amb pedra bisellada.\nDavant d'aquestes dues últimes cases, es troba en el número 10, una casa de planta quasi semicircular que conserva un portal emmarcat amb pedra treballada.\nTancant aquest petit nucli es troba una casa en el número 15 amb la façana orientada al nord, tancant d'aquesta manera el carrer, tot i que deixant un pas estret a l'oest. Conserva un portal emmarcat amb pedra bisellada i una finestra emmarcada amb monòlits de pedra bisellada a la planta baixa, i diverses obertures emmarcades amb maó al primer pis.\nSeguint el carrer per aquest estret pas que s'obre entre les cases i que forma un doble angle de 90º s'arriba al cap d'uns metres a les últimes cases, dues de les quals unides i una tercera més allunyada, totes tres pràcticament al límit del serrat.\nEn el número 12 es troben dues cases juntes que s'han reformat com una sola, tot i que tenen diferents nivells de teulada. En la seva façana principal, orientada al sud, i a nivell de planta baixa hi ha dos portals emmarcats amb pedra treballada, ambdós amb creus inscrites a la llinda, una espitllera emmarcada amb monòlits de pedra treballada, una finestra emmarcada amb pedra bisellada i amb una inscripció erosionada a la llinda on s'intueixen lletres, mitja data (- - 70) i motius vegetals, un portal emmarcat amb pedra bisellada i una espitllera emmarcada amb monòlits de pedra bisellada. Al primer pis hi ha quatre finestres emmarcades amb pedra bisellada, la de la dreta de les quals conté una inscripció molt erosionada. A nivell de golfes hi ha una finestra emmarcada amb pedra treballada i una altra amb pedra bisellada. A la resta de l'edifici es combinen les obertures reformades modernament amb algunes d'originals emmarcades amb pedra treballada.\nJa al límit del serrat i del carrer es troba en el número 17 una casa a la que s'accedeix per un ramal del carrer que passa per un nivell inferior. Conserva en la seva façana principal, també orientada al sud, un portal emmarcat amb pedra bisellada i una creu inscrita a la llinda a la planta baixa, dues finestres emmarcades amb pedra bisellada al primer pis i dues finestres emmarcades amb monòlits de pedra treballada a les golfes, quedant la resta de les façanes amb poques obertures i en la major part dels casos reformades.\nEl carrer, barri o veral de Montjuïch està format per cases bastides els segles XVII i XVIII, la majoria reformades, reconstruïdes o ampliades posteriorment. Antigament formava part del terme municipal de Sant Boi, tot i la proximitat amb el nucli urbà de Perafita.


In the Catalan Language\nTranslation courtesy of Álvaro Martín Martín\nCamelot és un joc entre dos oponents que alternen moviments sobre un tauler de 160 caselles. Cada jugador defensa un castell que es troba a la seva meitat del tauler i ocupa dues caselles. Tots dos jugadors comencen amb 14 peces: 4 cavallers i 10 homes.\nHi ha quatre classes de moviments:\n1. Moviment bàsic: Una peça (cavaller o home) es mou a un casella buida adjacent (en vertical, horitzontal o diagonal).\n2. Galop: Una peça (cavaller o home) salta per sobre d’una peça aliada que ocupa un casella adjacent, arribant a la casella posterior, que està buida. Les peces sobre les quals es galopa no queden eliminades. Es pot galopar diverses vegades en un mateix moviment, però el moviment no pot acabar a la mateixa casella on ha començat. Els jugadors no estan obligats a galopar.\nGalop Després del galop\n3. Salt: Una peça (cavaller o home) salta per sobre d’una peça enemiga que ocupa un casella adjacent, arribant a la casella posterior, que està buida. Les peces enemigues sobre les quals se salta queden eliminades de la partida. Els jugadors tenen l’obligació de saltar si alguna de les seves peces es troba al costat d’una peça enemiga desprotegida. Si mitjançant un salt la peça d’un jugador va a parar al costat d’una altra peça enemiga desprotegida, el jugador ha de continuar saltant. Si hi ha diversos moviments possibles, el jugador pot triar quina peça enemiga vol capturar i amb quina de les seves peces vol fer el moviment. Un jugador que estigui obligat a capturar pot substituir el salt per una càrrega de cavaller (si la situació li ho permet). Els jugadors només poden ignorar l’obligació de saltar si al torn anterior han fer saltar una peça seva per sobre d’una peça enemiga fins al seu propi castell. En aquest cas, han de treure la peça del castell immediatament.\nSalt Després del salt\n4. Càrrega de cavaller: Un cavaller combina un o diversos galops i salts en un únic moviment. La càrrega de cavaller ha de seguir un ordre determinat: primer els galops i després els salts. Els cavallers no estan mai obligats a realitzar aquest moviment. Si un cavaller galopa fins al costat d’una peça enemiga desprotegida, l’ha de capturar, a menys que pugui capturar una altra peça posteriorment en el mateix moviment. Si mitjançant un salt un cavaller va a parar al costat d’una peça enemiga desprotegida, el jugador ha de continuar saltant.\nCàrrega de cavaller Després de la càrrega de cavaller\nUn jugador no pot entrar al seu propi castell ni amb un moviment bàsic ni amb un galop, però sí que ho pot fer amb un salt convencional o amb un salt propi d’una càrrega de cavaller. Quan un jugador salta al seu castell, ha de sortir-ne al mateix moviment, si pot; si no, ha de fer-ho necessàriament al torn següent. Per sortir del castell s’ha de saltar, si es pot; si no, es pot fer servir el moviment bàsic o el galop.\nQuan una peça entra al castell enemic, ja no pot sortir-ne, però sí que pot moure’s entre les dues caselles que ocupa el castell. Cada jugador només pot fer dues vegades aquest moviment al llarg de la partida.\nLa partida es pot guanyar de tres maneres:\n1. Un jugador fica dues peces dins del castell enemic.\nLes blanques guanyen ficant dues peces al castell negre\n2. Un jugador captura totes les peces enemigues i conserva dues peces pròpies o més.\nLes blanques guanyen capturant totes les peces negres\n3. Un jugador té dues peces o més, i el seu oponent no pot fer cap moviment reglamentari.\nLes blanques guanyen perquè les negres no poden fer cap moviment reglamentari\nLa partida acaba en empat si tots dos jugadors es queden amb una sola peça.


1 borifarró sencer\n0 julivert, all, llorer i farigola\n2 d'Avecrem Carn -30% de sal Avecrem 100% Natural Carne\nCom fer CALDO FOSC\nRascar les pastanagues a sota l'aixeta. Pelar el porro, la ceba i el tomàquet. Col.locar a sobre de la plac del forn junt amb l'os i la carn. Preescalfar el forn a 200ºC i torrar els ingredients durant 15 minuts. Regar amb el vi negre i deixar-ho uns altres 15 minuts.\nPassar els ingredients a una olla, junt amb el suc sobrant. Cobrir amb 2 litres d'aigua i afegir-hi el bouquet garni (manat d'herbes fresques: julivert, all, llorer i farigola). Coure a foc fort fins que comenci a bullir. Treure l'escuma del caldo i deixar coure a foc lent amb l'olla tapada durant 3 hores. 10 minuts abans d'apagar el foc afegir-hi 2 pastilles d'Avecrem Caldo de Carn -30% de sal i acabar la cocció.\nPassat aquest temps, retirar del foc i deixar refredar una mica. Quan encara estigui tebi filtra el caldo per un colador fi. Escalfar-lo un altre cop abans de servir-lo i tirar-hi per sobre una mica de ciboulet picat.\nEs pot congelar per a fer servir en altres receptes. Es pot coure fins a 6-8 hores, obtenint un caldo més concentrat i afegir-hi un rajolí de xerès en l'última bullida.\nÀspic de fruites\nCuscús ràpid de pollastre i verduretes\nRaviolis de pollastre rostit\nFusilli alla rabiatta\nMANDONGUILLES DE SÍPIA EN LA SEVA TINTA


Les protestes per la visita del rei a Poblet acaben amb un detingut i moments de tensió\nFelip VI i Letícia fan una visita llampec d'una hora i mitja al monestir de Poblet, únic punt de la seva estada reduïda a Catalunya\nRedacció 20/07/2020 - 14.19 Actualitzat 20/07/2020 - 22.18\nEls manifestants han arribat a Poblet fent una marxa des de l'Espluga de Francolí\nUna persona ha estat detinguda, aquest migdia, a l'exterior del monestir de Poblet, durant les protestes contra la presència dels reis d'Espanya. Els Mossos d'Esquadra l'acusen de desordres públics i robatori amb violència.\nEn algun moment hi ha hagut tensió i alguna càrrega policial contra el mig miler de manifestants que volien tallar els accessos per impedir la visita reial.\nConvocats per Òmnium Cultural i l'ANC, i també CDR, amb el lema "Catalunya no té rei", s'havien arribat a Poblet fent una marxa des de l'Espluga de Francolí, a dos quilòmetres de distància.\nS'han trobat un primer cordó policial a 300 metres, on la majoria han quedat aturats. Alguns, però, han aconseguit saltar-se'l i arribar a Poblet a través dels camps de vinyes i han quedat aturats a un centenar de metres del monestir.\nEls Mossos sí que han deixat acostar-se fins a Poblet una quinzena de persones que, amb banderes espanyoles i convocades per Vox, han volgut donar la benvinguda als reis.\n🔊 A tots els actes amb presència del rei d'Espanya la direcció de tots els cossos policials del dispositiu correspon als responsables de seguretat de la casa reial. Ells han decidit qui podia passar i qui no.\n Interior (@interiorcat) July 20, 2020\nInterior ha explicat que la decisió no l'han adoptat els Mossos, sinó els responsables de la seguretat de la Casa del Rei.\nL'actuació dels Mossos, qüestionada\nL'actuació dels Mossos d'Esquadra ha estat objecte de controvèrsia política.\nEl president de la Generalitat, Quim Torra, ha demanat un "informe complet sobre els incidents registrats" al comissari en cap dels Mossos d'Esquadra, Eduard Sallent.\nA més, segons una nota facilitada per Presidència, Torra ha recordat que els Mossos han de "garantir l'exercici de drets fonamentals com el de manifestació o el de lliure expressió".\nL'operatiu desplegat a Poblet per la policia catalana també ha estat qüestionada per ERC i per la CUP.\nLa portaveu d'ERC, Marta Vilalta, ha declarat que la formació "està cansada de veure com els Mossos d'Esquadra carreguen contra independentistes que es manifesten pacíficament".\nMaria Sirvent, diputada de la CUP, ha demanat al govern que "depuri les responsabilitats pertinents".\nEls reis, el ministre de Sanitat i la delegada del govern espanyol amb l'abat i el prior de Poblet a la porta del monestir (ACN/Roger Segura)\nA banda de fer una detenció, els Mossos han demanat la documentació a dues persones.\nEls manifestants han sortit de l'Espluga passades les 10.30 i han arribat a Poblet al cap d'una hora. Allà s'han trobat amb un cordó de seguretat integrat per una vintena de Mossos i una desena de furgons de la Brigada Mòbil.\nUn cordó policial ha impedit que els manifestants arribessin fins al monestir de Poblet (TV3)\nFelip VI i Letícia han arribat a Poblet una hora més tard, a les 12.25, procedents de l'aeroport de Reus, des d'on els han acompanyat el ministre de Sanitat, Salvador Illa, i Teresa Cunillera, delegada del govern espanyol a Catalunya.\nA la porta del monestir han estat rebuts per l'abat, Octavi Vila, i el prior, Rafael Barrué.\nVisita reduïda i contestada\nLa Generalitat no ha enviat cap representant a la visita reial, que s'emmarca dins de la gira per tot Espanya després dels mesos de confinament per la Covid-19. De fet, quan se'n va confirmar la data, Torra va escriure una carta a Felip VI recordant-li que s'havia restringit la mobilitat i que calia "evitar desplaçaments innecessaris".\nPrecisament el rebrot de la malaltia ha obligat a reduir la visita dels reis, que inicialment també havien de visitar Barcelona --per anar al Cercle d'Economia, a la Sagrada Família i al Barcelona Supercomputing Center-- i Figueres.\nLa previsió inicial que els reis fossin a Figueres ha estat contestada des del territori amb una crema de pneumàtics a les vies de l'AVE que ha interromput la circulació de trens d'alta velocitat entre les estacions de Girona i Figueres-Vilafant i ha obligat a habilitar transports alternatiu per carretera i desviar passatgers als trens regionals.\nEls reis han visitat els espais més destacats del monestir de Poblet (ACN/Roger Segura)\nMentre els reis visitaven Poblet, els manifestants concentrats a l'exterior es feien sentir amb xiulets i cantant "Bella ciao".\nPoblet, "reserva espiritual"\nEl monestir de Poblet, que acull el panteó reial i l'arxiu de Josep Tarradellas, president de la Generalitat a l'exili i de la resturació de la institució després del franquisme, forma part del Patrimoni de la Humanitat de la Unesco.\nEls reis d'Espanya hi han fet una visita llampec d'una hora i mitja i s'han reunit amb la comunitat de l'orde del Císter que hi viu.\nHa estat la primera visita d'aquest any a Catalunya. L'anterior va ser al novembre, amb motiu del lliurament dels premis de la Fundació Princesa de Girona.\nQuan ha signat en el llibre d'honor de Poblet, Felip VI hi ha escrit que el monestir allotja "una part important de la nostra reserva espiritual".\nCasa Reial espanyola Felip VI


La ciutadania podrà opinar sobre la nova urbanització del carrer Verdaguer a partir de dilluns — Ajuntament de Vic\nSou aquí: Inici → Notícies → La ciutadania podrà opinar sobre la nova urbanització del carrer Verdaguer a partir de dilluns\nLa ciutadania podrà opinar sobre la nova urbanització del carrer Verdaguer a partir de dilluns\nLes opinions recollides de la ciutadania es tindran en compte en el projecte d’urbanització definitiu\nEstat actual del carrer Verdaguer\nEl proper dilluns, 10 de juliol, i fins el diumenge, 23 de juliol, la ciutadania podrà manifestar la seva opinió sobre les tres propostes d’urbanització del carrer de Jacint Verdaguer de Vic. Ho podrà fer a www.vic.cat o bé presencialment als dos punts habilitats, l’oficina de Turisme i l’Oficina d’Atenció a la Ciutadania del Remei.\nTal com es va informar en una reunió oberta a la ciutadania, podran opinar totes aquelles persones majors de 16 anys empadronades a Vic, així com els comerciants i treballadors del carrer de Jacint Verdaguer o Plaça de l’Estació visquin o no a Vic. Aquest últims s’hauran d’haver inscrit en un registre previ, com també ho hauran hagut de fer els propietaris no residents a Vic. Així, tots ells i aportant documentació acreditativa, podran participar a la convocatòria.\nEn aquest sentit, i per fomentar al màxim la participació, el regidor de Ciutadania i Igualtat, Josep-Ramon Soldevila, ha remarcat l’encomana feta a les dinamitzadores comercials de l’Ajuntament que han visitat els establiments de la zona per facilitar la inscripció al registre –necessari perquè puguin opinar- i explicar-los de primera mà les tres propostes de nova urbanització.\nLa ciutadania empadronada a Vic i els treballadors i comerciants inscrits rebran 1 punt. La participació de les persones empadronades al carrer de Jacint Verdaguer o a la Plaça de l’Estació i dels propietaris d’edificis o locals en aquesta zona serà valorada amb 2 punts.\nSerà el 26 de juliol quan es presentin els resultats en una roda de premsa. Així, a partir de l’opinió i les propostes rebudes de la ciutadania es podrà elaborar el projecte d’urbanització d’una de les vies principals de la ciutat.\nLes tres propostes de nova urbanització es poden consultar aquí.


L’Ajuntament de València contractarà durant un any 617 joves. – RiberaTV\nL’Ajuntament de València contractarà durant un any 617 joves.\nA la Junta Local de Govern de València s’ha aprovat una subvenció del Servef de 12 milions d’euros que permetrà la incorporació de 617 joves, que durant un any seran treballadors de l’Ajuntament de la ciutat. La regidora Sandra Gómez ha explicat que gràcies a aquesta oportunitat, joves amb una major dificultat tindran l’ocasió d’adquirir experiència laboral.\nEls joves s’incorporaran el dia 8 d’agost i comptaran amb les mateixes condicions laborals que la resta de la plantilla municipal respecte a horaris, drets i deures, vacances, i cotització a la Seguretat Social.\nEls treballadors pertanyen a dos grups diferents, el primer d’ells, integrat per joves amb una qualificació professional universitària. Aquests joves realitzaran labors directament relacionades amb la seua especialització. Per una altra part es trobarà el grup de joves sense formació acadèmica.\nL’Ajuntament de València contractarà durant un any 617 joves. added by Ribera Televisió on 27 Juliol, 2018


Polsadors per als semàfors que s'activen amb el colze\nNous polsadors per als semàfors. Foto: Ajuntament de Mataró\n18 de maig de 2020 (17:33 CET)\nMataró estrena polsadors per als semàfors que es poden prémer amb el colze\nSón més fàcils d'activar i no cal que es pressionin amb el dit, de cara a evitar la propagació del coronavirus\nL'Ajuntament de Mataró ha començat a instal·lar aquest dilluns, dia 18, nous models de polsadors per als semàfors dels seus carrers. Tenen una particularitat molt adequada per aquests dies: es poden prémer amb el colze, no necessàriament amb el dit. Això permet que no calgui tocar-lo amb les mans i per tant s'evita una via habitual de propagació del coronavirus.\nSegons ha informat l'Ajuntament, està previst que se n'instal·lin un total de 177 arreu de la ciutat. En la mateixa línia, el Servei de Mobilitat del Consistori té previst deixar fixos sense polsadors els semàfors d'un total de 25 cruïlles, de cara a que els vianants no els hagin de tocar.\n🚦 Aquest és el nou model de polsador per als semàfors de #Mataró.\n✅ Més fàcil d'activar: es pot prémer amb el colze, no necessàriament amb el dit.\n🔩 Aviat n'instal·larem 177. A més, els semàfors es deixaran fixos sense polsador a 25 cruïlles. https://t.co/CJQnENE1q9 pic.twitter.com/qOb777WEfT\n— Ajuntament de Mataró (@matarocat) May 18, 2020\nAquesta és la nova realitat que s'està imposant als carrers, ara que comença la desescalada del confinament. Es pot sortir cada cop amb menys limitacions però cal mantenir la distància de seguretat i altres mesures de prevenció bàsiques.\nEl mateix Servei de Mobilitat ha instal·lat a diversos passos de vianants del municipi i a les voreres pictogrames i senyals que aconsellen circular sempre pel costat de la dreta, de cara a evitar creuar-se amb persones en sentit contrari, i que reclamen mantenir la distància de seguretat.


Què és l'Edatisme: Definició i Casos | QIDA Atenció Domiciliària.\nQuè és l’Edatisme: Definició i Casos.\nL’edatisme és la discriminació per edat. Fa referència a tots els comportaments inadequats i amb prejudicis cap a les persones vinculat a la seva edat avançada.\n“L’edatisme a Espanya és un comportament col·lectiu estés i un tipus de maltractament, la nostra responsabilitat és instruir a les noves generacions’’. Pàmies (2019).\nDefinició de l’Edatisme.\nPer a començar, segons la OMS Organització Mundial de la Salut i el Doctor en Psicologia Josep Vilajoana l’edatisme és discriminar a una persona per la seva edat. A més a més té clars efectes negatius per a la persona: afecta a l’autoestima directament.\no Discriminació por Edat | ¿Què és?\nLa discriminació per edat és l’exclusió de les persones sent l’únic motiu exclusiu l’edat. Per tant, es refereix al fet de marginar a una persona i incapacitar-la verbalment pel mer fet de tenir un edat avançada.\no Discriminació per Edat | Característiques.\nEn primer lloc discriminar per edat implica prejudicis sense conèixer a la persona, sense entendre les seves habilitats relativament preservades i sense considerar la seva història de vida. És per això que la seva principal característica són els estereotips.\no Edatisme | Conseqüència dels estereotips.\nDe la mateixa manera que existen estereotips de gènere existen estereotips per edat. Es tracta de crear un únic model de persona gran, de generalitzar. Tanmateix la realitat és que tenim DDII Diferències Individuals; hem de defensar la Diversitat de persones grans.\nLes conseqüències dels estereotips en l’edatisme són:\nFaltem a la dignitat de les persones, generalitzant en les seves habilitats.\nGeneralitzem tant que denigrem a la persona provocant seqüèles en la seva autoestima.\nAtaquem directament a l’autoconcepte de les persones, sotmetent-les a la indefensió apresa.\no ¿Per què l’edatisme és un maltractament a persones grans?\nNo existeix cap justificació per a maltractar a les persones grans, per a denigrar la seva dignitat físicament o psicològicament. És per tot això que l’edatisme, la discriminació per edat, es considera un tipus de maltractament.\nL’edatisme és un maltractament perquè no hi ha res que justifiqui ni doni coherència a discriminar a una persona, a acusar d’incapacitat per la seva edat o determinar amb paraules pejoratives.\n¿Com denunciar el maltractament a persones grans?\nEnfront una situació de maltractament o identificació de detector de maltractament hem de consultar-ho a una Treballadora Social per tal de prendre mesures. Pot ser per exemple una Assistenta Social de referència de l’Ajuntament de la vostra regió.\nD’altra banda, pot consultar-ho i denunciar-ho directament als Mossos d’Esquadra perquè compten amb un equip de Psicologia Forense i/o Psicogerontologia especialitzada.\nSi compta vostè amb el nostre servei i és familiar o bé professional sociosanitari cuidador/a ha de comentar-ho a la Treballadora Social de QIDA que se li hagi assignat des de l’inici.\nCasos d’Edatisme: Exemples.\nPer a començar existeixen edatismes i microedatismes, conseqüentment hem d’entendre la diferència. L’edatisme és el moviment discriminatiu, mentrestant el microedatisme és específicament un comentari o actitud.\nL’edatisme és l’estigmatització i fins i tot és l’ostracisme en contra de les persones justificant les actituds i comentaris en la seva contra, relacionant-ho sempre amb la edat.\no Cas 1: Cridar a les persones grans perquè són sordes.\nSovint moltes persones generalitzen que totes les persones són sordes. I la qüestió és que no està bé determinar a algú com a sord/a; tenen sordesa perquè una persona no és la seva deficiència. És per això que es tendeix a cridar a totes les persones grans que tinguin sordesa o no, es generalitza que totes tenen aquest dèficit per ser grans.\no Cas 2: Acusar a totes les persones grans d’olor a ancià.\nDesafortunadament es tendeix a acusar a les persones grans primer d’ <<ancià>> i després d’<<olor a ancià>>. Com diu el Gerontòleg Gonzalo Berzosa un és gran quan elll/ella mateix/a així es considera, no perque els altres ho determinin; a més a més <<ancià>> és un terme molt pejoratiu per a la persona.\nEn segon lloc es tendeix a acusar a totes les persones grans del mateix olor i a més a més desagradable; conseqüentment això és directament discriminar a totes les persones grans relacionant directament l’olor amb l’edat, dos conceptes que en sí mateixos no tenen cap relació lògica ni científicament legítima.\no Cas 3: Generalitzar que les persones grans són dependents.\nEn primer lloc les persones tinguem l’edat que tinguem no som dependents sinó que tenim deficiències i no són causa de l’edat, en conseqüència no podem determinar a una persona amb una amputació com dependent perque tingui certa edat o perque li falti un braç.\nAquesta persona encara podrà fer moltes coses de manera independent. Caracteritzar de dependent a algú és discriminar-lo i afecta directament a la seva autoestima, al seu autoconcepte, per tant afecta a la seva funcionalitat i motivació a la vida.\nCom lluitar contra l’Edatisme.\nLa millor manera de lluitar contra l’edatisme és fer comunitat, sobretot refutant els arguments de les persones edadistes des de l’amabilitat i l’empatia. Desde QIDA proposem que doni suport al Projecte Los Argonautas que expliquem a continuació.\no Projecte Los Argonautas | Campanya #StopEdadismo.\nEn primer lloc los Argonautas és una entitat que vetlla pel benestar, la no-exclusió i l’envelliment actiu a través del voluntariat i la participació del voluntariat i la participació d’un consell tècnic expert en el sector. Per això han llançat la campanya Stop Edadismo perque volen eradicar tot comportament inadequat amb les persones grans.\nRecomanem: La ponència TEDxBarcelona del Doctor en Psicologia Josep Vilajoana sobre Edatisme així com també la ponència de l’Autora Ashton Applewhite sobre <<Let’s End Ageism>>.\nSandra Pàmies – Consell Tècnic de Los Argonautas – Psicòloga i Gerontòloga Social Col·laboradora a QIDA / Responsable espanyola del Projecte Europeu Saber Ser Cuidador. Professora del CFGM Atenció a Persones en Situació de Dependència / IOC / Generalitat de Catalunya. Docent associada a Neurama Revista Electrònica de Psicogerontologia – versió francesa – del Curso de Manejo de Comportamientos Difíciles en la Enfermedad de Alzheimer.


Jocs de cartes (2) - HISOP\n> Nens/ es>Jocs >Jocs de Cartes\nJocs de Cartes Hi ha 64 productes.\nMostrant 31 - 60 de 64 elements\n10,40 € En estoc\nCartes Ram' ino\nCartes Ram' ino El joc consisteix a formar sèries de com a mínim 3 cartes, i aquestes poden ser formades per 3 animals idèntics o per 3 animals diferents però que siguin salvatges, domèstics, marins o del bosc.\nPer guanyar, cal saber mentir amb aplom ... ¿Pelut o nu?\nNomés els gats més ràpids es lliuren de les puces, els polls i les paparres!\nUn joc de batalla que desenvolupa el sentit de l'observació dels més petits. Guanya el més ràpid.\nCartes TrioMonsters Monstres a dojo que cal agrupar per colors per a poder atrapar-los. No és tan fàcil com sembla! Un joc d'estratègia monstruosa.\nJoc de cartes Recto Verso\nRecto Verso joc de cartes\nJoc de cartes per abans d'anar a dormir.\nJoc de cartes Squelettos\nJoc de cartes Squelettos. Es un joc amb estratégia.\nTrézors - Cartes Tresors\nEls pirates s'abarallen per acumular el tresor més gran. Per a això hauran d'apostar pel tresor correcte i demostrar la seva rapidesa.\nJoc de cartes Bogoss\nEn Bogoss hauràs de trobar les sis parts d'un esquelet, quin desafiament tan divertit! Però atenció als ossos trencats ..\nPer jugar al póker o al que més t'agradi, amb amics ó en família. Cartes clàssiques d'alta qualitat i llarga durada, amb un exclusiu disseny i colors molt vius.\nSmoothie, joc d'estratègia\nUna mica de memòria, una mica de sort i nombroses fruites ... En associar les seves cartes amb les del centre de la taula, els jugadors realitzen deliciosos smoothies.\nJoc de cartes Mistigriff\nMistigriff joc de cartes\nCartes Forest Aduenture\nQui farà el recorregut més llarg? Per començar, caldrà aconseguir les instal·lacions adequades, que es puguin connecta correctament. Després caldrà muntar el recorregut el més ràpid possible.\nCartes Mni Monster\nUn joc de 7 famílies a l'abast dels més petits. Els jugadors constitueixen famílies de 4 monstres que viuen en el mateix entorn . Guanya el jugador que més famílies aconsegueix formar prenent cartes als altres jugadors durant el seu torn.\nJoc d'imitació de sons dels animalsDona la volta a cada carta, posa molta atenció al nombre d'animals, perquè si es parell o imparell voldrà dir quin animal tens que imitar.. Pots acabar boig com una cabra!\nLa ciutat està sota l'atac de Super-Vilans! Cridem ràpidament als Superherois per demanar ajuda. Però primer has de trobar els seus accessoris! Un ideal ideal per jugar a la família i amb altres animals.\nDescobreix el joc de cartes Spidifish de Djeco, un joc de cartes a prova d'aigua per a nens de 4 a 8 anys. Un joc de velocitat aquàtica per jugar al bany, la piscina o la platja. 3 spidifish nedar al bany. Splish, Splash, Splash, el més ràpid per atrapar els peixos correctes. El joc conté 18 cartes, 3 peixos i una xarxa d'emmagatzematge per drenar les...\nPer aprovar l'examen de mag tindreu de ser astuts i estar molt atents per associar cada personatge amb el seu objecte màgic correcte. Joc de memoria i coperació\nQui serà el campió dels Jocs Atlètics? Per a això serà millor combinar les seves cartes per demanar un màxim sobre la taula.\nDemostra que ets un estratega i que tens una memòria prodigiosa. Per guanyar cal que siguis ràpid associant els animals o els colors de l’autobús per tal de quedar-te sense cartes a la mà. Atenció! Només els jugadors més ràpids sabran evitar al temut goril·la .\nJoc de viatge de memòria Djeco. Mini travel Katupri, Què falta a la maleta? Els meus ulleres? ¿El meu peluix? Un joc de memòria ràpid i divertit. Perfecte per portar al cotxe oa l'avió!\nCartes Sr. Pérez.\nEl ratolí Pérez i la fada de les dents treballen junts per a poder trobar un regal per els nens, que han posat la seva dent sota el coixí.Un joc divertit, ràpid i que compta amb una mica d'estratègia.\nCartes. La granja.\nUn joc de cartes ràpid, divertit i esbojarrat. Hauràs de ser mes astut que els teus rivals per aconsseguir tenir el ramat més nombrós al final de la partida.


Borges i Espriu, en les proves de castellà i català "assequibles" de la selectivitat\nMés de 34.500 alumnes faran durant tres dies les proves en què es juguen poder estudiar el que volen a la Universitat que volen\nRedacció 12/06/2019 - 11.15 Actualitzat 13/06/2019 - 01.22\nEstudiants fent les proves de selectivitat (ACN)\nNervis, aquest matí, en general, a les portes de moltes facultats de Catalunya: més de 34.500 alumnes han començat, aquest dimecres, les proves d'accés a la Universitat (PAU), conegudes com la selectivitat.\nLes PAU són determinants, per a molts estudiants, a l'hora de poder triar on faran els estudis superiors, quin grau estudiaran i on podran fer-ho.\nLes proves es fan matí i tarda, durant tres dies, fins divendres, i aquest any han començat amb l'examen de llengua castellana i literatura.\nUn conte de Borges i un article sobre la vocació\nEls estudiants han hagut de triar entre un fragment del conte "El disco" de l'escriptor argentí Jorge Luis Borges i un article de Lola Pons, professora i historiadora de la llengua, publicat al diari El País, en què s'adreça, precisament, als estudiants per defensar que triïn el seu futur guiant-se per la seva vocació i no per les expectatives de sortida laboral i remuneració d'algunes feines.\nProves d'accés a la Universitat en el campus de la UPF (EFE/Marta Pérez)\nSalvador Espriu o l'extinció de les abelles\nL'arrencada de les PAU ha estat intensa i, després de la prova de castellà -i d'una pausa de mitja hora- els estudiants han fet l'examen de llenga catalana i literatura. En aquest cas han pogut triar entre un fragment de "Laia", de Salvador Espriu, i l'adaptació d'un article de Javier Mesones sobre les conseqüències de la possible extinció de les abelles.\nProves de les PAU al Campus Catalunya de Tarragona (ACN)\nQuants estudiants s'hi presenten?\nUn total de 34.547, 631 més que l'any passat. La majoria, 28.383, han acabat el batxillerat aquest curs.\nFins a 3.392 són de matrícula lliure, és a dir, que el van acabar un altre any i no van fer les PAU, que les van fer i volen millorar nota o que només s'examinen d'assignatures de la fase específica.\nTambé hi ha 2.772 estudiants que no procedeixen del batxillerat, sinó de cicles formatius de grau superior.\nLa selectivitat comença amb el repartiment de les etiquetes identificatives als alumnes (ACN)\nQuins exàmens fan?\nHi ha una fase general, obligatòria, i una fase específica, relacionada amb l'itinerari de batxillerat que han estudiat, que serveix per ponderar i apujar nota.\nAquest dimecres al matí, després de llengua castellana i literatura, fan l'examen de llengua catalana i literatura. A la tarda, entre d'altres, els exàmens d'anàlisi musical, ciències de la terra, fonament de les arts i dibuix tècnic.\nDijous al matí faran el d'història i el de llengua estrangera. A la tarda, els de dibuix artístic, matemàtiques, llatí o química.\nDivendres estan previstos els exàmens d'assignatures com física, geografia, grec, filosofia, disseny, cultura audiovisual o electrotècnia.\nEl primer examen de la selectivitat ha estat el de llengua espanyola i literatura (ACN)\nAmb quina nota s'aprova?\nDepèn de la nota mitjana del batxillerat. A l'hora de fer el càlcul, els tribunals tindran en compte que el batxillerat compta un 60 per cent, i la nota de la selectivitat, un 40 per cent.\nAlumnes entrant a la primera prova de les PAU a la Universitat de Lleida (ACN)\nEls resultats es podran consultar per internet d'aquí dues setmanes, a partir del dimecres 26 de juny.\nPrimer dia de la selectivitat a la Universitat de Girona (ACN)\nNovetats a la Vall d'Aran\nAquest any, per primera vegada, els alumnes de la Vall d'Aran disposaran d'enunciats en aranès a la prova d'història (istòria). A més, els del sistema educatiu andorrà es podran examinar a la Seu d'Urgell, més a prop de casa que fins ara, que s'havien de desplaçar fins a Lleida.\nBones vibracions en el primer dia de selectivitat\nArrenca la selectivitat amb unes proves de castellà i català "assequibles"


La planta de Nissan a Barcelona podria transformar-se en una fàbrica de bateries - La Linterna COPE Catalunya i Andorra - COPE\nLa planta de Nissan a Barcelona podria transformar-se en una fàbrica de bateries\nL'empresa sud-coreana LG Energy Solution com la francesa Schneider Electric estarien interessades a adquirir la planta de Nissan a Barcelona.\nTiempo de lectura: 3' 16 feb 2021 - 23:15\n• Google instal·larà un centre de ciberseguretat a Màlaga com a part d'una inversió de 650 milions de dòlars a Espanya\nLa filial de Google a Espanya ha comunicat la seva intenció d'invertir més 650 milions de dòlars en 5 anys per a ajudar a la transformació digital del país. Els diners s'invertirà en grans estructures que la tecnològica necessita per a oferir un millor servei, incloent la creació a Màlaga d'un centre d'excel·lència per a la ciberseguretat, la primera regió de Google Cloud en la península i un nou cable submarí privat per a connectar Espanya amb els Estats Units i el Regne Unit.\nEl centre d'excel·lència per a la ciberseguretat s'instal·larà en l'antic Govern Militar de Màlaga i ocuparà un espai de 2.500 metres quadrats.\n• Apple substituirà les bateries d'alguns MacBook Pro de 2016 i 2017 per problemes de càrrega\nApple ha llançat una campanya de servei tècnic amb el propòsit de substituir les bateries d'alguns portàtils MacBook Pro de 2016 i 2017 que estaven tenint greus problemes de càrrega.\nConcretament, la signatura de la poma assenyala en el seu lloc oficial que "un número molt reduït" d'aquests equips podrien quedar-se embussat en l'1% de càrrega, la qual cosa en la pràctica els inutilitza com a ordinadors portàtils una vegada desconnectats de l'endoll.\nEl problema no sembla estar en la composició química o la fabricació de les bateries, sinó més aviat en el programari de control.\nApple també ha llançat una actualització de macOS que evita aquest problema en altres ordinadors MacBook Pro de 2016 i 2017.\n• La planta de Nissan a Barcelona podria transformar-se en una fàbrica de bateries destinada a subministrar cel·les a SEAT\nL'empresa sud-coreana LG Energy Solution com la francesa Schneider Electric estarien interessades a adquirir la planta de Nissan a Barcelona, que deixarà de produir automòbils el mes vinent de desembre degut als plans d'ajust de la companyia, amb l'objectiu de transformar-la en una fàbrica de bateries.\n• Jaguar serà una marca 100% elèctrica en 2025\nAquesta setmana Jaguar Land Rover ha anunciat la seva nova estratègia global anomenada reimagini, que porta amb si una canvi de ritme en els plans per a convertir el 100% de la producció d'automòbils de la marca en cotxes elèctrics purs.\nPer a l'any 2025 tots els cotxes produïts per Jaguar seran elèctrics sota una plataforma única.\n• Motorola presenta el Moto G30 i el Moto G10, tots dos amb bateria de 5.000 mAh\nEl Moto G30, que des de 219 euros munta un panell IPS LCD de 6,5 polzades amb resolució HD+ (720 x 1600) i una taxa de refresc de 90 Hz. Aquest és el primer mòbil de gamma mitjana de Motorola que aposta per aquesta característica que ofereix una major fluïdesa de moviment de la pantalla. En el seu interior tenim un processador Qualcomm Snapdragon 662 acompanyat de 4/6 GB de memòria RAM i un emmagatzematge intern de 128 GB ampliables.\nMoto G10, part d'un preu de 159 euros a canvi de retallar moltes de les especificacions que presenta el seu germà major. En aquest cas tenim un processador Qualcomm Snapdragon 460, panell IPS LCD de 6,5 polzades (720p), 4 GB de memòria RAM, 64/128 GB d'emmagatzematge intern ampliable\n• Google, Microsoft i Qualcomm mostren el seu desacord per la compra de ARM per part de Nvidia\nAlphabet, Microsoft i Qualcomm han demanat a la FTC que durant el procés de revisió de l'acord que ja ha començat, intervingui. Les tres companyies consideren que la compra de ARM per part de*Nvidia danyarà la competència en un sector de la indústria que consideren vital per als seus respectius negocis i interessos


CiU i ERC guanyen les eleccions a Catalunya\n12 maig 2021 15:39\nArtur Mas serà president de la Generalitat si no hi ha pacte entre tota l'esquerra\nLa jornada d'ahir té un nom propi: Josep Lluís Carod Rovira.\nJordi Pujol s'ha anat, però CiU continua guanyant les eleccions a Catalunya. Els nacionalistes liderats per Artur Mas han aconseguit 46 escons, quatre més que els socialistes de Pasqual Maragall, que malgrat tot continuen sent, per molt poc, el partit més votat. La sorpresa electoral en les autonòmiques fetes ahir l'ha donat ERC, que amb els seus 23 diputats té la clau de la governabilitat.\nAixí, aquests resultats permetrien a Artur Mas de convertir-se en president de la Generalitat, amb majoria absoluta, pactant amb els republicans. Pasqual Maragall, encara que perd les eleccions, podria governar amb majoria absoluta pactant amb ERC, i ICV, que gairebé dobla els seus resultats de 1999 i aconsegueix nou diputats.\nEl PP, malgrat guanyar tres escons, es queda com la quarta força política gràcies a l'espectacular ascens d'ERC, que passa de 12 a 23 parlamentaris.\nPoc abans de les 21.45 hores, el secretari general de CiU, Josep Antoni Duran Lleida, anunciava que CiU arribaria als 46 escons i que el PSC es quedaria en 42, segons l'escrutini de les 100 primeres taules. En aquell moment, el recompte oficial era ja en el 76'55% i donava encara una escassa victòria als nacionalistes d'un escó. I els resultats que Duran Lleida anunciava entre els aplaudiments dels militants convergents acabaren convertint-se en realitat.\nArtur Mas aconseguí mantenir més escons per a CiU del que aconseguí Pasqual Maragall per al PSC, malgrat el fet que molts auguraven una derrota en aquesta cita amb les urnes. La marxa de Jordi Pujol ha motivat que els convergents perdin deu escons respecte a les eleccions de 1999, però els 46 parlamentaris que la federació tindrà en la pròxima legislatura permetran a Mas convertir-se en president si sap manejar els pactes postelectorals.\nPasqual Maragall, malgrat que les primeres dades confirmaven una victòria més o menys folgada, com anticipaven les enquestes, recollí un molt mal resultat. Dels 50 escons que va aconseguir el 1999, es va quedar en 42. Malgrat la clatellada, el PSC continua sent la força política que suma més vots a Catalunya, com ja succeí en les eleccions de fa quatre anys.\nLa força més beneficiada en aquestes eleccions és, sens dubte, ERC. Dels 12 escons que tingué en l'anterior legislatura passarà a 23. Els republicans de Josep Lluis Carod-Rovira passen, a més, a ser la tercera força política a Catalunya. Desbanca en aquest lloc al PP de Josep Piqué, malgrat el fet que els populars aconsegueixen tres escons més que el 1999. ICV també experimenta una important pujada, ja que passa de cinc a nou escons.\nCiU aconseguí el suport del 30'90% dels electors; el PSC amb el 31, 20 i ERC amb el 16'46. Els socialistes aconseguiren la victòria a la província de Barcelona, mentre que els convergents guanyaren a Girona, Tarragona i, sobre tot Lleida. La participació en aquestes eleccions fou la més important en unes autonòmiques des de 1980, un 63'37 per cent, molt per sobre del 59'20% que acudí a les urnes fa quatre anys.\nAmb aquestes dades, hi ha dos pactes possibles. CiU, com a guanyador de les eleccions compta amb una major legitimitat per pactar amb ERC. Convergents i republicans, a més, compten amb suficients escons per assolir l'anhelada majoria absoluta que Jordi Pujol no va tenir en la seva última legislatura. Però els republicans podrien pactar amb el PSC. En aquest segon cas, PSC i ERC necessitarien del suport d'ICV.


Pel dret a la informació en campanya electoral - SPC Sindicat de Periodistes de Catalunya - Sindicat de Professionals de la Comunicació\nInici/Comunicats/Pel dret a la informació en campanya electoral\nBlocs electorals, senyal realitzat, debats condicionats…\nAquesta és la vuitena campanya electoral en què els professionals de diversos mitjans públics catalans fan vaga de firmes, escrites o verbals, i parcialment també d’aparició en imatge, per protestar per la imposició del minutatge en l’aparició dels partits, encara que sigui globalment i no dia a dia.\nEls blocs electorals, que no van existir els primers anys de la democràcia, i que van tenir en inici una finalitat garantista per assegurar una presència equànime de tots els partits en unes radiotelevisions públiques controlades pels governs de torn, no tenen ja cap sentit professional ni informatiu, perquè primen la quantitat per sobre de la qualitat. I no tenen cap suport legal, com s’ha volgut fer creure durant anys, perquè la LOREG només reclama de la informació electoral en els informatius pluralisme i neutralitat, de les quals no es deriva el concepte de proporcionalitat basada en els darrers resultats electorals.\nTambé es cita ara el CAC com a font d’autoritat, però l’Autoritat Audiovisual només fa recomanacions, que obliden també que els blocs no van existir sempre i la primacia de l’aspecte qualitatiu sobre el quantitatiu. Per últim, s’argumenta que calia introduir les forquilles de temps mínim i màxim per partit com a còmput global per evitar que algun partit recorri els plans de cobertura elaborats pels consells d’administració dels mitjans, argument defensiu que vol ignorar que la JEC no té competències per dictaminar sobre la informació electoral en els informatius, perquè la LOREG no li atribueix.\nJustament la JEC, que ha rebutjat plans de cobertura flexibles per a RTVE i per a IB3, per recursos presentats per CiU i PP, i ha dictat blocs electorals estrictes en minutatge i ordre d’aparició, és l’objectiu de la demanda al Tribunal Suprem anunciada dijous per diverses organitzacions professionals i a la qual l’SPC dóna tot el suport, perquè ataca l’arrel del conflicte, i per haver estat el sindicat l’organització que més ho va proposar en anteriors eleccions.\nD’altra banda, la pràctica habitual de la realització del senyal de vídeo per part de molts partits evidencia la confusió permanent entre propaganda i informació per part dels seus estrategs i la poca consideració que es té de la feina dels professionals i del dret a la informació de la ciutadania. El mateix que demostren els vetos de determinats partits als debats en la radiotelevisió pública estatal, que ja es regeix, com altres, per mecanismes de consens que no s’haurien de qüestionar menyspreant els treballadors dels mitjans i la missió de servei públic que té encomanada.\nPer tot plegat donem ple suport a les protestes dels professionals dels mitjans públics i encoratgem les forces polítiques a prendre nota de la lliçó de lluita democràtica que estan duent a terme, que no va en detriment, sinó just al contrari, d’una informació plural i neutral al servei de la ciutadania.


“Tot està per fer i tot és possible”: la Universitat de Barcelona [UB] s’apropa al nostre centre | Institut La Sedeta\n“Tot està per fer i tot és possible”: la Universitat de Barcelona [UB] s’apropa al nostre centre\nEl dimarts 28 de febrer ha tingut lloc una activitat que forma part del Pla d’Acció Tutorial de Batxillerat, que en bona part se centra a oferir una bona orientació acadèmica i professional al nostre alumnat de 2n curs.\nPer això des de la Coordinació de Batxillerat s’ha organitzat conjuntament amb la Universitat de Barcelona la xerrada: “La UB s’apropa als instituts”.\nMitjançant aquesta conferència impartida per un professor d’aquesta institució universitària els i les nostres alumnes han conegut els graus que s’hi ofereixen, les sortides professionals que ofereixen, així com d’altres qüestions d’interès sobre la realització d’estudis superiors.\nUna molt bona iniciativa que de ben segur serà del tot profitosa per al seu futur.\n2016-2017 2016-2017, Comunitat educativa, Orientació, universitats, Xerrades 0\nDonem el tret de sortida al projecte Canva


Treballs de recerca sobre drets humans\n> principal > materials > materials d'AI > treballs de recerca\nTreballs de recerca de Batxillerat sobre drets humans\nProposem un seguit de temes sobre drets humans que poden ser desenvolupats com a Treballs de Recerca de Batxillerat. Els proposem a títol orientatiu, ja que els temes relacionats amb els drets humans susceptibles de ser triats per a un treball de recerca són molts.\nProposem també una fitxa tipus que planteja una possible estructura per al desenvolupament dels treballs.\nIniciem els temes suggerits amb unes propostes relacionades amb la pobresa a casa nostra, en la mesura que aquesta proximitat afavoreix que els/les alumnes es sentin més implicats amb el tema escollit. La intenció és ampliar les propostes d'aquestes característiques.\nPel que fa a alguns dels temes proposats (immigrants, racisme...), els hem incorporat perquè avui és imprescindible que els joves dels instituts, que es relacionen amb altres joves de diferents cultures, entenguin les realitats dels seus companys. Realitats que els han fet fugir (a ells o als seus pares) del seu país, per motius econòmics o polítics; cal posar-se en el seu lloc i entendre que és molt difícil viure entre desconeguts, lluny del propi entorn, i a sobre sentint-se discriminat.\nHi ha també un grup de temes (tortura, pena de mort, refugiats...), aparentment llunyans als interessos i les vivències quotidianes de l'alumnat, temes que d'entrada potser no semblen adients, atractius, com a treballs de recerca. Però plantejats de manera adequada poden servir per a fer veure que, aquests temes aparentment remots, de fet són més propers del que sembla (s'adjunten algunes pistes en aquest sentit). Son temes que, d'altra banda, sempre han estat prioritaris per a Amnistia Internacional.\nNo cal dir que qualsevol suggeriment sobre aquesta pàgina (de nous temes, sobre el plantejament general, etc.), serà benvingut. Poseu-vos en contacte amb nosaltres.\nEls DESC (Drets Econòmics, Socials i Culturals)\nQuè són i de què parlen.\nSituació en el món.\nSituació a casa nostra (Catalunya, Espanya, Europa...).\n- La pobresa a casa nostra (1): l'alimentació de les famílies\nA través del treball d'institucions com el Banc dels Aliments i altres institucions que proveeixen d'aliments bàsics a les famílies més desfavorides, elaborar una mena de baròmetre de la situació actual.\nA partir de l'anàlisi de les dades recollides elaborar possibles propostes per pal·liar la situació.\n- La pobresa a casa nostra (2): necessitats bàsiques de les famílies més desfavorides\n- Opció a)\nAnàlisi de l'evolució, en els darrers anys, de les necessitats d'una part de la població a través de les demandes fetes a Càritas, a altres institucions benèfiques i de les dades dels Serveis Socials del o dels Ajuntaments corresponents que identifiquin els problemes de pobresa a la demarcació analitzada, sigui una gran ciutat, un àrea demogràfica o un territori.\n- Opció b)\nLa pobresa en el primer món\nEls nous pobres davant l�actual crisi econòmica\nVies possibles per pal·liar la situació\n- Responsabilitat Social Corporativa (RSC) i Drets Humans\nQuè s�ha fet?\nQuè s�hauria d�haver fet ?\nCom s�hauria de desenvolupar en el futur?\n- Els infants soldat\nAnàlisi de la situació: causes, context.\nDescripció de les condicions de vida, impacte sobre la formació dels infants afectats.\nEl procés de reinserció.\n- La falta d'accés a l'educació de les nenes en alguns països\nEn quins països passa.\nLes causes, els efectes.\nPrevisions de futur, possibles solucions.\n- El cine i els drets humans\nEl treball es pot plantejar d'una manera àmplia, sobre el conjunt dels drets humans, o focalitzat sobre un tema concret: discriminació de les dones, racisme, dret a l'educació... Adjuntem una proposta concreta, basada en la pena de mort (un tema d'altra banda amb una extensa filmografia):\nLa pena de mort com a violació dels drets humans.\nPel·lícules i pena de mort.\nEl cinema de judicis i jurats.\nAnàlisi d'alguna pel·lícula.\n- La música i els drets humans\nIgual que el punt anterior, es pot plantejar d'una manera àmplia o focalitzat sobre un tema concret (violència contra les dones, racisme, etc.).\nExemples de cançons que tractin el tema escollit.\nEn quin context es produeixin i quina mena d'autors les creen?\nLa seva eventual incidència social.\nSovint no se sap si ho són per motius econòmics o polítics, precisament a causa de les grans dificultats d'aconseguir, en el segon cas, que se'ls reconegui l'estatut de refugiats i se'ls concedeixi el dret d'asil.\nLes dificultats en les societats d'acollida.\nRacisme i xenofòbia al carrer.\nRacisme i xenofòbia com a argument polític.\n- Conflictologia i resolució de conflictes\nDefinició de conflicte i valoració del concepte.\nTipologia de conflictes.\nLa mediació com a forma de solucionar conflictes.\n- La violència contra les dones\nAnàlisi estadística de la violència contra les dones.\nAnàlisi moral de la violència contra les dones.\nLa lluita contra la violència contra les dones.\n- Holocaust i memòria\nEls fets històrics. La II guerra mundial, el nazisme, l�Holocaust.\nLa justícia entesa com a memòria.\nL'ús de l�Holocaust com a eina educativa.\n- Anàlisi d'un conflicte bèl·lic actual\nOrigen, estat actual.\nProposar una possible solució.\nViabilitat de la proposta en funció de l'evolució real actual.\n- El treball d'una ONG\nTriar una ONG i analitzar el seu treball.\nDescriure la seva estructura organitzativa i els seus objectius.\nAnàlisi crítica del seu treball i dels resultats obtinguts.\nNomés cal mirar els informes d'Amnistia Internacional sobre Espanya per comprovar que la pràctica de la tortura no s'ha eradicat del tot.\nQuins col.lectius són els més afectats, a Espanya?\nI a d'altres països?\nCom es pot eradicar la tortura?\n- Pena de mort\nLa pena de mort a Espanya no existeix, però periòdicament, sobretot durant els debats relacionats amb el terrorisme, hi ha un sector de la societat que reclama aquesta pena, per tant és també un tema vigent entre nosaltres.\nLa pena de mort al món.\nPaïsos abolicionistes i països executors.\nDiferents motius pels quals s'aplica, segons els països.\nEl procés d'abolició a Espanya.\nL'opinió pública a Espanya.\n- Presos de consciència\nCal educar els joves en la solidaritat internacional; que avui a Espanya no hi hagi presos de consciència no vol dir que ens puguem desentendre dels que hi ha a altres països.\nQuè és un pres de consciència? D'on ve aquesta denominació?\nPaïsos on hi ha presos de consciència i per quins motius.\nA Espanya n'hi ha pocs, precisament perquè no es respecta la llei de refugi i asil.\nEl dret d'asil, teoria i pràctica.\nPrincipals països generadors de refugiats i principals països receptors.\n2- Orientacions sobre l'elaboració del Treball de Recerca. Fitxa orientativa\na) Objectiu del treball\nDescriure breument el motiu pel qual s'ha triat el tema i què se n'espera aconseguir.\nb) Recollida de material\nÉs el procés mitjançant el qual es busca informació (premsa, on line, articles, llibres, etc) sobre el tema.\nc) Anàlisi crítica de la informació recollida\nEs procedeix a analitzar i descartar, si cal, tot aquell material superflu, redundant ...de manera que quedi només la informació fonamental que permeti emetre un diagnòstic de la situació i apuntar possibles camins a seguir, ja sigui per solucionar, o pal·liar, la problemàtica que s'ha estat analitzant.\nLes conclusions haurien de plantejar, per una banda, quines actuacions serien possibles per canviar la situació que s'ha estat analitzant i, per l'altra, comprovar si els objectius amb els quals s'havia iniciat la recerca s'han complert o s'han modificat a mesura que s'anava coneixent amb més profunditat el tema d'estudi.\nEn tot cas la realització del Treball hauria de servir a l'alumnat per arribar a un coneixement més aprofundit de la realitat en matèria de Drets Humans.\nMés informació sobre l'elaboració dels treballs de recerca\nAconsellem el dossier de l'Institut Montserrat de Barcelona, que ens ha servit d'orientació; aprofitem alhora per agrair el permís que ens han donat per utilitzar-lo i difondre'l:


L’ocupació arriba al 80% per les festes de Nadal i Reis i fa el ple per Cap d’Any\nDimarts, 26 desembre 2017. 03:00. Redacció AnoiaDiari.\nEls allotjaments turístics de l'Alta Anoia tenen, aquests dies festius, una alta ocupació. Aquest llarg cap de setmana que inclou les festes de Nadal i Sant Esteve, l'ocupació arriba fins el 80%, xifra que es preveu també per a Reis. D'altra banda, per cap d'any, els establiments han hagut de penjar el cartell de "complet".\nAquestes xifres són molt similars a les obtingudes la temporada passada. Segons els directors dels establiments, el perfil dels clients d'aquests dies continua sent majoritàriament de la primera i la segona corona de Barcelona que busca intimitat per estar amb la família o la colla d’amics, sense haver de fer llargs desplaçaments. Tots ells han trobat en les cases rurals una bona solució per poder reunir-se i celebrar les festes a un allotjament equipat i amb unes bones condicions. La majoria ha fet la reserva amb molta antelació.\nEls visitants de l’Alta Anoia, durant la seva estada, visiten alguns punts d'interès, com la Torre de la Manresana de Els Prats de Rei, el Mercat de Calaf, el Castell de Boixadors a Sant Pere Sallavinera, el Gorg de Nafre de Copons, el Memorial de l’Exèrcit Popular de Pujalt, el Parc Eòlic de Rubió o bé el romànic de Castellfollit de Riubregós, entre d’altres.\nLa bona acollida rebuda i els recursos naturals i patrimonials que ofereix el territori, a més de la seva restauració basada en productes de proximitat, són els aspectes més ben valorats pels turistes.