Els Patges Reials arriben al SAFA-Horta : AFA SAFA Horta\ndesembre 22, 2011 de Montse Rodriguez\n. Ha estat un matí molt emotiu, els nens se’ls miraven amb ulls d’innocència i fascinació i els Patges han pogut viure en primera persona aquesta meravellosa experiència. Han anat classe per classe, recollint les cartes, escoltant les peticions dels nens i entregant-los un detall a cada infant.\nUn cop més l’AMPA ha respòs a la crida dels mestres possibilitant logística i econòmicament la visita dels emisaris. Volem agrair especialment als 3 pares voluntaris que s’han ofert com a Patges, ja que gràcies a ells els nostres fills han pogut entregar els seus desitjos, en forma de carta, als representants dels Reis d’Orient.\nMoltes gràcies a Juan Carlos, Carolina i Jesus.\nBones Festes i Bon Nadal a tothom!


Beaver (Alaska) - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n66° 21′ 35″ N, 147° 23′ 53″ O / 66.3597°N,147.398°O / 66.3597; -147.398\nBeaver és una concentració de població designada pel cens dels Estats Units a l'estat d'Alaska. Segons el cens del 2000 tenia una població de 84 habitants.\nSegons el cens del 2000, Beaver tenia 84 habitants, 31 habitatges, i 19 famílies La densitat de població era d'1,6 habitants per km².\nDels 31 habitatges en un 41,9% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 12,9% hi vivien parelles casades, en un 32,3% dones solteres, i en un 38,7% no eren unitats familiars. En el 29% dels habitatges hi vivien persones soles el 6,5% de les quals corresponia a persones de 65 anys o més que vivien soles. El nombre mitjà de persones vivint en cada habitatge era de 2,71 i el nombre mitjà de persones que vivien en cada família era de 3,42.\nPer edats la població es repartia de la següent manera: un 40,5% tenia menys de 18 anys, un 4,8% entre 18 i 24, un 32,1% entre 25 i 44, un 15,5% de 45 a 60 i un 7,1% 65 anys o més.\nL'edat mediana era de 29 anys. Per cada 100 dones hi havia 154,5 homes. Per cada 100 dones de 18 o més anys hi havia 163,2 homes.\nLa renda mediana per habitatge era de 28.750 $ i la renda mediana per família de 29.792 $. Els homes tenien una renda mediana de 26.667 $ mentre que les dones 16.875 $. La renda per capita de la població era de 8.441 $. Cap de les famílies i l'11,1% de la població estaven per davall del llindar de pobresa.\nBirch Creek (72 km)\nFort Yukon (98 km)\nStevens Village (86 km)\nVenetie (89 km)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Beaver_(Alaska)&oldid=19212610»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 20 nov 2017 a les 15:20.


La propera jornada decidirà la sort de l'Espanyol i el Rayo\nL'Athletic Club continua líder després de guanyar l'Atlètic de Madrid (1-2), el Rayo Vallecano ha golejat el Prainsa (6-2) i l'Espanyol ha resolt bé la seva visita a Zubieta contra la Reial Societat (0-2)\nNATALIA ARROYO Barcelona 20/03/2011 16:02\n260x366 Marta Villagrasa xuta davant la portera Ali. / EVA CALLEJAS Marta Villagrasa xuta davant la portera Ali. / EVA CALLEJAS\nL'onzena jornada de la Superlliga ha servit per confirmar que res es decidirà fins la darrera jornada de lliga, perquè l'Athletic, el Rayo i l'Espanyol segueixen sense fallar a falta de tres jornades. En la propera, però, es podrien resoldre algunes cartes perquè s'enfrontaran les periquites amb les vallecanes a Sant Adrià, en un partit que serà decisiu.\nSant Gabriel 3-0 Barça\nA Sant Adrià, les noies de Pedro Martín han sumat una nova victòria en la segona fase per pujar fins la sisena posició, després de guanyar el Barça per 3-0. Dori ha marcat en el minut 30, aprofitant una bonica paret amb Cristina a la frontal de l'àrea. Després del descans, Marta Villagrasa ha ampliat l'avantatge, culminant una bona passada en profunditat de Marta Cubí. L'igualadina ha estat, a més, l'encarregada d'arrodonir el marcador, fent el tercer rematant de cap una centrada passada de Cristina.\nReial Societat 0-2 Espanyol\nLes periquites tenien un difícil desplaçament a Sant Sebastià i no ha sigut fins al segon temps quan l'han pogut transformar en victòria. Marta Torrejón ha marcat el primer gol després d'una acció d'estratègia de còrner. La Reial Societat, inofensiva, no ha trobat el camí del gol per empatar, tot i que l'Espanyol no ha viscut tranquil fins que no ha sentenciat sobre el temps afegit, amb un gol de Vero.\nAtlètic de Madrid 1-2 Athletic Club\nLes basques continuen encapçalant la classificació després de guanyar al Cerro del Espino. Ben aviat, com ve sent habitual en el conjunt de Bilbao, s'ha mogut el marcador i Orueta ha fet l'1-0 al minut 4 de partit. En el primer minut de la segona part, les locals han empatat amb un gol de Pisco, xutant creuat. Poc després, però, ha arribat la resposta de l'Athletic, que ha fet l'1-2 a través d'Olabarrieta. Amb aquest triomf, l'Athletic es confirma com a candidat més segur per a ser finalista.\nRayo Vallecano 6-2 Prainsa Saragossa\nLes madrilenyes han hagut de remuntar un resultat advers de 0-2 contra el Prainsa Saragossa i ho han fet a través del bon joc de Jade i Sonia, ben acompanyades per les hàbils Jenny i Natalia. La baixa d'Adriana Martín, el seu referent en atac i que ha abandonat l'equip a mitja temporada pels problemes econòmics que té el club, no ha afectat a les vallecanes, que segueixen confiant en tancar l'any amb opcions a guanyar el títol de lliga.


Des de fa uns anys estan proliferant les efemèrides i cel·lebracions especials anomenades: “El dia internacional de...”. Aquests dies es creen sobretot per prendre consciència de diferents fets, en aquest cas, el dia dels gossos.\nEl gos ha estat un fidel acompanyant de l’ésser humà al llarg de tota la història, ens ha ajudat a caçar, a cuidar els ramats, en tasques de rescat, en la detecció de drogues i explosius, a guiar persones invidents, al tractament de persones amb diferents transtorns i problemes físics i/o psicològics, i en general a fer-nos la vida més agradable; tots els que tenim la gran sort de compartir les nostres vides amb aquests éssers tant especials ens adonem dia a dia de tot el que ens aporten.\nLa cel·lebració del dia d’avui i de tots els altres dies que hi ha respecte als animals: el Dia dels Animals Abandonats, el Dia del Gos sense Raça, el Dia del Gos Adoptat, etc., és per prendre consciència de tot el que falta encara per avançar en la nostra societat.\nSovint només sentim parlar de les obligacions que tenim els propietaris de gossos i animals de companyia envers a temes de convivència amb els altres conciutadans, però on són els drets dels animals? Hauria de ser a primera línia pensar no només en les obligacions que tenim els propietaris i la resta de persones envers un animal en tots aquells temes que serveixen per a una millor convivència, sinó que hem de sortir del nostre antropocentrisme i pensar en les obligacions que tenim tots i totes a vetllar pels drets de tots els animals. Els animals no només tenen dret a ser vacunats, i nodrits, sinó que han de tenir totes les seves necessitats físiques i psicològiques ben ateses, com pertocaria a la societat avançada del segle XXI en què suposadament estem.\nPer desgràcia les dades no són aquestes i, només a Catalunya uns 35.000 animals domèstics són abandonats cada any. Les gosseres i entitats de protecció dels animals estan desbordades, els recursos que s’hi dediquen són escassos i, el que és més greu, encara es dediquen pocs recursos a la prevenció, i a l’educació de les persones pel que fa a la tinença d’animals i tolerància per part d’aquelles persones que no en tenen, així com també els recursos per ajudar les persones que tenen problemes amb els seus animals a ser capaços de solucionar-los.\nDes de Junts per Castellar estem molt preocupats per aquest tema i, per això, estem col·laborant juntament amb l’equip de govern, els companys d’ERC i membres de les entitats en defensa dels animals del poble com ADA, en la reforma d’alguns dels articles de l’ordenança municipal que parlen de la tinença d’animals de companyia.\nTot i que les competències sovint no són de l’ajuntament en molts dels temes que ens preocupen, sí que entre tots i totes hem de vetllar perquè realment Castellar sigui un poble amic dels animals (ara que també està de moda aquest concepte) i es vetlli per la defensa del seu benestar en tota la seva magnitud i dels seus drets. Així com que es cerquin mecanismes per tal ser capaços de detectar situacions de vulnerabilitat, deixadesa, maltractament, etc. dels animals del poble i, no menys important, que es pugui actuar de manera ràpida i eficaç.\nAprofitem també des d’aquí per agrair la tasca anònima i altruista que fan tantes persones que formen part de les entitats animalistes del poble i de les protectores d’animals que ens envolten: ADA, Àggata, Adopta’m Castellar, ADOPCATS o FAADA.


Article del PSOE del mes de febrer: “L'Omic a l'avast de totes i tots”\nEste és l'article del PSOE de febrer, titulat L'Omic a l'avast de totes i tots. Tal com contempla el Reglament de Mitjans de Comunicació aprovat en 2008, els grups polítics municipals poden publicar en la pàgina web municipal un text d'opinió sobre cada ple que es realitze i un article sobre el tema que ells trien cada mes.\nAny 2017, aquest any serà recordat per moltes coses, pero ara toca donar l’enhorabona al mon faller, les Falles han estat nomenades Patrimoni Inmaterial de la Humanitat, un reconeiximet just a tota una trajectoria de defensa de la cultura i la llengua, a l'esforç col·lectiu de falleres i fallers que al llarg de la història d’aquesta festa han cridat arreu del món quina és la millor de les festes, les falles. Per aquest guardó els socialistes de Puçol donem la nostra mes sincera enhorabona a un col·lectiu com son les falles, per que no hi ha major defensa de les nostres senyes de identitat que creu-re en elles. Enhorabona falleres i fallers.\nEn altre ámbit, els socialistes de Puçol volem paralar de coses importants, de les coses que afecten al nostre poble, de les coses que poden fer la vida dels nostres veïns un poc millor, o al menys més digna. Recentment, el Tribunal Europeu va emitir una sentència en contra de les clàusules sol, per la que les entitats bancàries han de tornar els diners cobrats per aquestes clàusules abusives i mal intencionades.\nTant important es la qüestió, que els socialistes, junt a l'equip de Govern, hem emprés una sèrie d’accions per poder ajudar als nostres veïns i veïnes i que puguen solventar la seua situació personal amb les entitas bancàries.\nDesde benestar social es van emprendre reunions informatives per tal de donar informació als afectats per aquestes clàusules avusives, orientant-los en si la tenien o no i en cas de que si, que en podien fer, pero no ens podiem quedar ahi. I és per això que desde l’oficina local del consumidor vam plantejar-se la posibilitat d'obrir uns díes adicionals per tal de que els i les veïnes i veïnes afectades pugueren tramitar la devolució dels seus diners sense que tinguen que gastar-se un sol euro en el tramit d'aquestes accions amb els bancs.\nNo sera un treball fàcil, la banca ha manipulat els ciutadans al seu parer, però el que es ben cert que nosaltres els socialistes, posarem tot el que tenim al nostre avast per que els ciutadans del nostre poble recobren els seus drets i els seus diners, i el que és mes important, la seua dignitat.\nSempre ho em dit, i així ho complim desde que entrarem al govern, el primer son les persones, i en eixe sentit, el nostre treball serà constant e incessant.


Lluís Torró: L’actitud de Fabra davant les veïnes i veïns que l’esperaven a la porta de l’Ajuntament d'Alcoi és indecent\nL’actitud de Fabra davant les veïnes i veïns que l’esperaven a la porta de l’Ajuntament d'Alcoi és indecent\nFabra ha vingut a Alcoi, a donar-se olla. En això són els millors, no els tenen "auela", com diem ací. Ve, ven fum (ATE de La Española a La Canal, tema recurrent del que seguiré parlant-ne, i la cessió de 5 habitatges a l'Ajuntament d'Alcoi per resoldre el problema dels desnonaments) i menysprea a la gent que l'espera per reivindicar coses tan elementals com el cobrament de les prestacions per dependència o la recuperació d'un habitatge digne que els bancs els han arrabassat. El PP valencià va substituir la política per el balafiament i la propaganda. Ara ja no no els queda quasi marge per seguir balafiant els diners públics (això sí patim i patirem les conseqüències durant molt de temps) i únicament els resta la propaganda. Ah sí, i el menyspreu.\nEl portaveu adjunt d’EU a Les Corts Valencianes, Lluís Torró, assegura que aquest desplegament per cedir en lloguer cinc habitatges quan hi ha 500 famílies a Alcoi amb necessitats és “perdre el sentit de la realitat”\nEl portaveu adjunt del grup parlamentari d’Esquerra Unida del País Valencià a Les Corts Valencianes, Lluís Torró, ha catalogat l’actitud del President de la Generalitat, Alberto Fabra, en la seua visita a Alcoi com d’una “vertadera indecència”. Aquestes paraules del portaveu d’esquerres són fruït del “menyspreu que va dedicar a les ciutadanes i els ciutadans que l’esperaven a la porta de l’Ajuntament per parlar amb ells i demanar-li explicacions”.\nSegons explica Torró, durant més de tres quarts d’hora i aguantant el fred i l’amenaça de pluja, un bon nombre de veïnes i veïns, membres de la Plataforma dels Afectats per les Hipoteques i membres de la Plataforma en Defensa de la Llei de la Dependència “van esperar estoicament a la porta de l’Ajuntament, arraconats per una presència policial intimidatòria i més que excessiva per poder parlar dos minuts amb el President”.\n“Doncs bé –afirma Torró– el resultat va ser molt decebedor. Lluny d’apropar-se per atendre’ls, els responsables de protocol de la Generalitat van canviar, fins i tot, l’itinerari d’entrada i eixida de Fabra per tal que ni tan sols haguera de creuar-se amb elles i ells”. “Aquest gest de desconsideració és la mostra del que passa en l’actualitat al conjunt de la Generalitat. El govern del PP ha perdut qualsevol contacte amb la realitat. Fabra fa un desplegament de mitjans per vindre a Alcoi a cedir en lloguer cinc habitatges quan hi ha quasi 400 famílies que estan a l’espera i amenaçats o amb un desnonament consumat”.\nEtiquetes de comentaris: Alcoi, Alcoià-Comtat, dependència, Fabra, habitatge, retalls despesa pública


Instruccions per l’exempció de l’impost CO2 – Clàssic Club Montmeló\nInstruccions per l’exempció de l’impost CO2\nSi el soci te diversos vehicles, es farà una sol·licitud individual per a cada vehicle.\nAdjuntar documentació del vehicle (permís de circulació i fitxa tècnica en format horitzontal) en els apartats corresponents (màxim 1 MB per cada arxiu, i que es vegin totes les dades correctament).\nExterior vista davantera amb matrícula llegible (format horitzontal)\nExterior vista del darrere amb matrícula llegible (format horitzontal)\nExterior vista lateral (visió 3 quarts) (format horitzontal)\nInterior (tablier i volant) (format horitzontal)\nMotor (general) (format horitzontal)\nDavant (format horitzontal)\nDarrere amb matrícula llegible (format horitzontal)\nLateral complet costat dret (format horitzontal)\nPart superior, seient i manillar (format horitzontal)\nMotor (format horitzontal)\nEl Clàssic Club Montmeló farà la gestió de tramitació com a servei gratuït als seus associats, havent-se d’abonar únicament els 20,00€ per la taxa que cobra la Federació. Aquest import s’abonarà prèviament al Clàssic Club Montmeló mitjançant transferència al compte IBAN ES5501829730210200073326. En el mateix formulari de tramitació caldrà adjuntar el justificant de la transferència bancària realitzada.\nLa data límit per enviar la documentació al club és el 20 de febrer de 2021.


Inici > Turisme > Agenda > 23-12-2018\nDiumenge, 23 de desembre de 2018 - 2/4 de 12 matí\nEls diumenges de la Fundació Palau. Activitat de Nadal\nPer als més petits les festes de Nadal són un moment màgic. En aquesta sessió construirem un ninot de neu, sabrem com celebren el Nadal els animals domèstics, descobrirem que van ser els animals del bosc els que van guarnir per primera vegada un arbre per a celebrar les festes i felicitarem el Nadal d´una manera ben divertida! Es tracta d´una sessió de contes pensada per als més petits, per compartir amb ells els seus primers llibres i gaudir amb petites històries del plaer de sentir i llegir contes. Per a nen/nes a partir de 0 anys.\nPreu per nen/a: 5€\nCal inscripció prèvia al telèfon 93 791 35 93 o fundaciopalau@fundaciopalau.cat.\nInscripcions fins el 21 de desembre.


El Centru | RECORDATORI: Demà s'estrena 'Planys de Sirena' a Vila-seca\nRECORDATORI: Demà s'estrena 'Planys de Sirena' a Vila-seca\nEls dies 1 i 2 de desembre el grup de teatre La Tramoia de Vila-seca portarà a escena un nou muntatge. Sota el títol "Planys de Sirena", la impulsora del muntatge i directora, Anna Plaza, puja a l'escenari diversos textos punyents que giravolten al voltant de la figura femenina. Per a més informació visiteu la pàgina web del grup:\nLa Tramoia torna a escena Reserveu-vos a l’agenda l’1 i el 2 de desembre!\nLa Tramoia presenta al teatre d’El Centru el seu nou espectacle: Planys de sirena. Després d’una incursió en la comèdia d’embolics, ara La Tramoia s’endinsa en un univers dramàtic a través de quatre textos breus, d’èpoques i estils molt diferents, i d’una gran intensitat. Es tracta de la Infanticida de Víctor Català, Abans d’esmorzar, del Nobel nord-americà Eugene O’Neill, La Veu Humana de Jean Cocteau i el contrapunt tragicòmic de Ramon, de Sergi Belbel. L’espectacle ofereix la possibilitat de descobrir uns textos brillants i poc coneguts, perquè, pel fet de ser breus, es representen poc i costa de trobar editats.\nL’estrena es farà el dissabte 1 de desembre a les 22h i es representarà de nou l’endemà diumenge a les 19h.\nLes entrades valen 7 euros. Us hi esperem!!!!!!!!\n3 Comentaris a "RECORDATORI: Demà s'estrena 'Planys de Sirena' a Vila-seca"\nSi Anna... quan torni Esteve quedem.\nPublicat per Anna R. [ Respon ]\nOK Tonet ....\npotser ens fa falta una trobada?\nPublicat per elcentru AFEGIR TEXTOS [ Respon ]\nCompanyes i companys editors del bloc. Compte a l'afegir textos al bloc, de l'estil 'tallar i enganxar' doncs certs formats fan tornar boja la pàgina. Us recomano que 'talleu i enganxeu' el text pur, sense format, i quan estigui a l'editor del bloc aleshores doneu-li el format (tipus i tamany lletra, color, etc..) que volgueu. També una altra cosa a tenir en compte és on posar la línia que separa el contingut entre el text visible a la pàgina principal i el que és llegeix a cntinuació. A vegades també afecta al bloc.\nSuposo que a mida que el fem anar anirem superant aquests petits maldecaps.


Els petits inversors gironins tornen a comprar pisos - El Gerió Digital\nEls petits inversors gironins tornen a comprar pisos\nLa demanda de pisos grans a la ciutat de Girona per part de famílies i estudiants fa que aquests lloguers es tornin a enfilar\nDivendres, 31 de maig de 2013 12:42h\nLes successives baixades de preu i la desconfiança en els productes bancaris han tornat a portar els petits inversos gironins a invertir els seus estalvis en la compra d'habitatges.\nGeneralment, es tracta de pisos situats al mateix barri on viuen, de segona mà i intervinguts per les entitats. Els inversors els paguen al comptat, sovint amb la intenció de llogar-los. Això explica, entre d'altres, que durant el primer trimestre del 2013 s'hagin incrementat les vendes a la demarcació. Així ho recull l'estudi periòdic que fan APIs i promotors. L'anàlisi també destaca, pel què fa als lloguers, que la demanda de pisos grans a la ciutat de Girona per part de famílies i estudiants ha fet enfilar-ne els preus.\nEl 26è estudi de preus de mercat, que elaboren conjuntament els promotors i els agents de la propietat immobiliària gironins, no fa res més que constatar que els preus dels habitatges continuen a la baixa. Tant els de nova construcció com els de segona mà, d'un any per a l'altre, han acumulat descensos significatius.\nDonant un cop d'ull a l'estadística, per exemple, es veu com un pis nou d'entre 55 i 75 metres quadrats a Girona s'ha arribat a abaixar fins a un 45%. O bé com el preu d'un de semblant, però en aquest cas de segona mà, a llocs com Blanes (Selva) o Figueres ho ha fet entre un 23 i un 25%.\nAquesta situació, segons asseguren els APIs i els Promotors, ha fet que hi hagi petits inversors que hagin decidit tornar a invertir els seus estalvis en la compra d'un habitatge. Com explica el secretari del Gremi de Promotors, Josep Donés, són gent que viuen al mateix barri on compren l'altre pis, amb la intenció de destinar-lo a lloguer o bé perquè hi vagi a viure algun membre de la família.\nConèixer els llogaters\n"Es tracta de gent que tenen petits negocis a la zona, que tornen a invertir en el sector perquè sovint coneixen la gent que els hi llogarà el pis", concreta Donés. La decisió d'invertir els seus estalvis en el món del totxo -sovint, aquests compradors paguen al comptat- també té un altre rerefons: la desconfiança creixent en els productes bancaris (sobretot, després de tot l'enrenou que han aixecat les preferents).\nTant els constructors com els API expliquen que aquests petits inversors se solen decantar per habitatges de segona mà, en molts casos intervinguts per les entitats bancàries (és a dir, pisos que tenen un clar descompte sobre els preus inicials). Donés assegura que el fet que els petits inversors tornin a confiar en el sector immobiliari marca "un canvi de tendència important que no pot passar desapercebut".\nDe fet, això en part és el que explica que les vendes de pisos a les comarques gironines, sobretot a finals del primer trimestre del 2013, s'hagin incrementat. No només en segona mà (on ara a la demarcació se n'arriben a comprar 1.000 per trimestre) sinó també en obra nova (tot i que, aquí, la xifra de vendes és menor).\nPugen els pisos grans\nL'estudi de preus de mercat també pren el pols als lloguers. Per als pisos d'entre 2 i 3 habitacions, la tendència general és que els preus continuen anant a la baixa (excepte a llocs de costa com ara Blanes o Lloret de Mar).\nAixí, ara, per un pis de dues habitacions a Olot, el llogater es pot estalviar fins a un 14% menys del preu que en pagava el 2012. O en el cas d'un pis de tres habitacions a Santa Coloma de Farners, aquí la diferència d'un any per a l'altre es troba propera al 10%.\nAixò, però, no passa en els pisos més grans (els de quatre habitacions). I és que aquí, la demanda per part de famílies i estudiants ha fet que els preus en alguns casos no baixin, sinó tot al contrari. L'exemple més clar és el de la ciutat de Girona.\nFa mig any, per un pis d'entre 80 i 90 metres quadrats, amb un contracte superior a un any, sense mobles i en bon estat, se'n pagaven 621 euros mensuals. Ara, per al mateix habitatge, el lloguer s'ha apujat fins als 647 euros mensuals. "En aquest cas ens trobem davant d'un repunt significatiu", explica el president del Col·legi d'APIs, Ramon Corominas.\nPer a Corominas, però, la situació no fa més que reflexar la llei de l'oferta i la demanda. "En els darrers anys la tendència ha estat construir pisos més petits i com que ara, sobretot a Girona, els pisos més grans escassegen, en no haver-hi estocs els preus han repuntat", ha concretat el president del col·legi.\nLa situació que es viu a Girona amb els lloguers de pisos grans també es dóna en altres municipis com ara Olot, Roses o Lloret de Mar (tot i que, en aquests casos, la demanda per part de les famílies no es troba al costat de la dels estudiants).


Mapa sinòptic previst pel dissabte a les 18:00h. Observeu com tindrem un pont anticiclònic, entre l'anticicló de les Azores i l'anticicló del nord-est d'Europa, el qual enviarà una invasió d'aire fred siberià a l'est del Continent.\nAquest dissabte a Palamós hem d'esperar un dia amb predomini del sol i algun interval nuvolós de tipus baix, fins i tot no es descarta que al vespre es pugui tapar una mica el cel. A la resta de la demarcació preveiem un dia marcat pel sol i alguns intervals de núvols baixos, més importants cap al Pirineu i en sectors costaners.\nLa temperatura màxima es veurà afectada, de resquitlló, per l'aire fred que vé de l'est d'Europa., la màxima pot rondar els 23/25ºC a l'interior, els 21/23ºC a la costa i els 15/20ºC al Pirineu. La mínima pot baixar fins a 15/18ºC a la costa, fins a 9/14ºC a l'interior i fins a 0/8ºC al Pirineu.\nEl vent al nostre sector costaner pot bufar a 6/10 nusos, amb component est, durant la nit/matinada de divendres a dissabte., serà superior mar endins, on s'arribarà a 15 nusos. Al matí tindrem vent de llevant a 4/8 nusos. A la tarda hi haurà vent de llevant o xaloc a 4/8 nusos. A la nit es preveu vent fluix de xaloc o calma.\nL'estat de la mar es mantindrà amb maror arran de costa, amb mar de fons de l'est, i forta maror mar endins, durant la nit/matinada de divendres a dissabte. Al matí tindrem la mateixa situació. A la tarda es preveu maror generalitzada, amb mar de fons de llevant. A la nit es mantindrà la mar de fons, amb marejol o maror arran de costa i maror mar endins.\nMapa d'onatge previst per la matinada de dissabte. Observeu com serà important.\nAquest diumenge a Palamós es prepara una jornada marcada per alguns intervals de núvols baixos i àmplies clarianes, més importants a migdia i més núvols a primeres hores i al vespre. A la resta de la demarcació hi haurà un predomini del sol, sobretot a l'interior, amb alguns núvols baixos en sectors costaners i al Pirineu, més importants a la tarda.\nEl vent al nostre sector costaner pot bufar molt fluix de component sud-est, o restar en calma, durant la matinada de diumenge. Al matí tindrem vent de xaloc a 4/8 nusos. A la tarda hi haurà la mateixa situació. A la nit es preveu vent fluix de xaloc o calma.\nL'estat de la mar es mantindrà amb maror mar endins i marejol arran de costa, durant la matinada del diumenge, amb mar de fons. Al matí tindrem marejol amb mar de fons de llevant. A la tarda es preveu mar arrissada o marejol arran de costa i marejol mar endins, amb mar de fons. A la nit tindrem marejol mar endins i mar arrissada arran de costa.


La tortuga de rierol (Mauremys leprosa) i la tortuga de Florida (Tachremys scripta). Un altre exemple de la cara i la creu dels ambients aquàtics osonencs.\nEn la secció de "La cara i la creu", s'exposen casos d'espècies autòctones (pròpies de la fauna osonenca o introduïdes en períodes molt llunyans) que es troben en forta regressió i espècies introduïdes i/o invasores que estan en plena expansió i que, en certs casos, poden esdevenir fins i tot una plaga. Conèixer més sobre la biologia d'aquestes espècies ens pot ajudar a promoure mesures de correcció i de gestió per millorar, protegir o promoure la conservació dels ecosistemes propis de les nostres terres.\nTortugues de rierol (Mauremys leprosa) en un espai fluvial en bon estat de conservació. A Osona la tortuga de rierol es donava pràcticament extingida. Actualment se sap que és molt escassa i sempre s'observa en forma d'individus isolats.\nLa tortuga de Florida (Tachremys scripta) està envaïnt de forma molt agressiva els espais fluvials osonencs, especialment el riu Ter, Sorreigs, Gurri i Mèder. També ocupa basses agrícoles on abusa de la seva dominància ecològica sobre moltes altres espècies aquàtiques, sobretot amfibis i peixos.\nLes tortugues d'aigua eren a principis dels anys vuitanta molt escasses a Osona. Ens trobavem en uns anys on la tortuga de rierol (Mauremys leprosa) i la tortuga d'estany (Emys orbicularis), ambdues espècies pròpies de la fauna autòctona local, havien pràcticament desaparescut dels nostres ecosistemes d'aigua dolça. Va ser, malauradament, a principis dels anys noranta quan una nova espècie, la tortuga de Florida (Tachremys scripta), coneguda popularment com a tortuga de peixera, espècie que es comercialitza en forma d'exemplars joves de petites dimensions per a peixeres d'aigua dolça, iniciava la invasió cap al medi natural.\nEls alliberaments, normalment sense males intencions però moltes vegades amb la ignorància del que pensa que la natura ho aguanta tot, comencen amb les tortugues de Florida joves alliberades en un rierol, una bassa o simplement al camp. Els exemplars s'adapten ràpidament al nou medi aquàtic i creixen fins a convertir-se en tortugues de dimensions considerables i una agressivitat sorprenent, que s'alimenten de tot tipus de restes animals, vegetals, de larves d'insectes , amfibis o peixos, etc. en el punt d'aigua on viuen. Desplacen moltes espècies autòctones de peixos, amfibis i rèptils.\nDavant aquesta informació, es recomana sempre:\nNo alliberar mai tortugues ni qualsevol espècie que no és pròpia del nostre país.\nPorta-les en un centre de fauna, botiga d'animals domèstics, donar-les a una persona que pugui cuidar-les en captivitat, etc. però mai podem pensar que li fem un favor alliberent-la al medi natural.\nEvitem comprar animals exòtics si no som extremadament responsables. Pensem que el compromís amb ells serà llarg.\nSiguem conscients que els animals exòtics no tenen futur en la natura a casa nostra. Són gairebé sempre un perjudici per a la fauna autòctona.


"Som gent de profit" visita barcelona amb motiu de la setmana europea de prevenció de residus\n20 de novembre del 2015 / Bones pràctiques\nDel 23 al 30 de novembre, ens trobareu a la Casa de l’Aigua de Trinitat Nova, c/ de Garbí, 2, de Barcelona.\nAmb motiu de la Setmana Europea de Prevenció de Residus s’instal•la a Barcelona l’exposició Som Gent de Profit. Amb l’objectiu de sensibilitzar la ciutadania dels inconvenients econòmics, alimentaris i mediambientals que provoca el malbaratament alimentari, l’exposició s’adreça a públics de totes les edats.\nDurant la setmana, hi ha programades diverses activitats i tallers que incideixen en la recuperació d'hàbits com ara valorar els productes frescos i de proximitat, de tenir una actitud responsable a l'hora de fer la compra, a pensar en comprar allò que realment necessitem i com d'important és evitar que els aliments se'ns facin malbé. I no oblidem que les restes de menjar, allò que ja no es pot aprofitar, cal que les llencem al contenidor de restes orgàniques. Tenen un valor molt important: se'n fa adob per a les plantes dels jardins i parcs de les nostres viles i ciutats!\nL’exposició, que permet interactuar amb diversos elements que recreen una cuina i facilita als visitants recursos per evitar el malbaratament alimentari, estarà instal•lada a la Casa de l’Aigua de Trinitat Nova (C/de Garbí, 2) del dilluns 23 de novembre fins el següent dilluns dia 30, de 10 a 14 i de 16 a 19 h.\nAixí mateix, aquells visitants que vulguin fer-hi una visita guiada, podran fer-ho de dilluns 23 a divendres 27 de 13 a 14h, sol•licitant cita prèvia a través del correu electrònic lafabricadelsol@bcn.cat\nParal•lelament a l’exposició es realitzarà un taller adreçat a les escoles de la ciutat on, a través de diverses dinàmiques, dos educadors ensenyaran als més menuts com evitar el malbaratament alimentari. El tallers, que duren 1 hora, tindran lloc del dilluns 23 al divendres 27 de 10 a 14h Per poder realitzar el taller, cal reservar plaça a través del correu electrònic educacio@lavola.com.\nTipus d'activitat: Visites guiades,...\nTipus d'activitat: Activitats a l’aula,...


Deu preguntes i deu respostes sobre el procés d'extradició de Puigdemont a Alemanya\tDeu preguntes i deu respostes sobre el procés d'extradició de Puigdemont a Alemanya\nÀudio i traducció: Conversa a la presó entre Puigdemont i dos diputats del Die Linke\tÀudio i traducció: Conversa a la presó entre Puigdemont i dos diputats del Die Linke\nS'ha mort Ramon Bagó, president de Serhs, ex-batlle de Calella i ex-director general de Turisme\tS'ha mort Ramon Bagó, president de Serhs, ex-batlle de Calella i ex-director general de Turisme\nLa CUP no veu 'ni ruptura ni desobediència' en la decisió de la mesa sobre el vot delegat de Puigdemont\tLa CUP no veu 'ni ruptura ni desobediència' en la decisió de la mesa sobre el vot delegat de Puigdemont\nPuigdemont cerca residència a Alemanya per aconseguir la llibertat provisional\tPuigdemont cerca residència a Alemanya per aconseguir la llibertat provisional\nLa Comissió de Garanties de Podem Catalunya considera de portar les primàries als tribunals\tLa Comissió de Garanties de Podem Catalunya considera de portar les primàries als tribunals\nDesintoxicació: Girauta acusa els CDR de 'kale borroka' i terrorisme contra un concessionari i els propietaris ho desmenteixen\tDesintoxicació: Girauta acusa els CDR de 'kale borroka' i terrorisme contra un concessionari i els propietaris ho desmenteixen\nUn jutjat de Girona permet a l’exèrcit de participar a l’Expojove, però sense uniforme\tUn jutjat de Girona permet a l’exèrcit de participar a l’Expojove, però sense uniforme\nTorrent convoca dijous el ple en què Ciutadans demanarà que comparegui\tTorrent convoca dijous el ple en què Ciutadans demanarà que comparegui\nLa mesa del parlament accepta que Puigdemont pugui delegar el vot els pròxims plens\tLa mesa del parlament accepta que Puigdemont pugui delegar el vot els pròxims plens\nRamón Cotarelo: ‘Si hi ha cap partit que trenqui la unitat independentista, s’endurà un bon disgust’\nNo fa pas gaire que vam entrevistar el professor i politòleg Ramón Cotarelo. Va ser just abans del ple d’investidura de Carles Puigdemont programat el 30 de gener i que finalment es va ajornar de manera indefinida. Aquests poc més de dos mesos han passat moltes coses. I gairebé ningú no és allà on era. Una altra novetat és que Cotarelo ha publicat un llibre nou, en castellà: España quedó atrás (Ara Llibres, 2018). Tot plegat ens ha decidit a renovar les reflexions d’aquest home que s’expressa sense pèls a la llengua i que fa pocs dies va anunciar que havia decidit de venir a viure a Catalunya per deixar enrere Espanya. Comencem demanant-li sobre aquesta qüestió.\n—Heu anunciat que veníeu a viure aquí. Ja sou un nou gironí?\n—Sí. Encara no hi visc. Perquè encara queden un parell de mesos de curs i ara no trauré els fills de l’escola ara. Però sí que busco un lloc per a viure a Girona. I he de matricular els nens, que això és una cadena de gestions. Per matricular els nens, has d’estar empadronat. Per estar empadronat, has de tenir un pis. Per tenir un pis, has d’haver-lo aconseguit. Ara mateix vaig fent tot això. Vull deixar enrere Espanya. Quan te’n vas d’un lloc és perquè no t’agrada. Si es pot trobar un lloc que t’agradi, millor. I aquest lloc és Girona.\n—En aquest últim llibre que heu escrit parleu d’una Espanya irreformable…\n—Aquest llibre és una continuació del primer, que era La república catalana. L’editor m’ho va demanar perquè calia actualitzar l’anàlisi de la situació després d’un període decisiu i amb moltes novetats. Calia explicar coses noves. Aquest temps que ha passat ha estat decisiu. Hi ha l’1 d’octubre, que és una data que es fa gran amb el pas del temps. La idea del llibre és que amb l’evolució de Catalunya, la circumstància de ser part d’Espanya ha estat superada per un propòsit d’avenç que Espanya no té.\n—I aleshores és un fre?\n—Espanya és un fre en tots els sentits per a aquest avenç de Catalunya. Per tant, Catalunya ha emprès la marxa sense esperar Espanya, que ha quedat enrere. Ja no hi ha paral·lelisme ni encaix possible entre Catalunya i Espanya. Al llibre insisteixo molt en la ruptura emocional que hi ha hagut. El vincle emocional o espiritual que hi havia –si és que mai hi va ser– entre els projectes de Catalunya i d’Espanya s’ha trencat completament. La manera com ens veiem els catalans i els espanyols no coincideix i no ofereix cap opció de concòrdia. Ja no hi ha casa comuna possible. I la casa espanyola queda enrere.\n—Heu dit que l’1-O es fa gran amb el pas del temps. El 27-O es fa petit tenint en compte totes les coses que han passat després?\n—No ho sé. Però no ho crec. És evident i indiscutible que l’1 d’octubre és la divisòria, el punt d’inflexió i ruptura. Tot el que ve després té menys importància. En el sentit que l’acte constitutiu s’esdevé l’1 d’octubre. La resta no és que es faci petita ni gran. La resta depèn de la resposta que arriba de l’estat espanyol. Si proclamem solemnement una república al parlament, però després arriba un jutge imposat dins d’una legalitat que ja no és legalitat a Catalunya, en una situació d’excepcionalitat i d’intervenció, i obliga la gent a desdir-se amb els mateixos criteris que es feia a la Inquisició a l’Edat Mitjana, tot això sembla que resti força i brillantor a la proclamació.\n—Però això fa un cert efecte…\n—Sí. Però arribarà un moment que la història es podrà escriure en llibertat i es dirà que el 27 d’octubre el parlament va proclamar la independència de manera solemne. I també s’explicarà que després van arribar uns senyors amb imposició i violència i van començar una forta repressió que va obligar algunes persones a matisar i desdir-se d’aquella proclamació. Però els fets són els fets. I la República va ser proclamada com a conseqüència de l’1 d’octubre.\n—L’independentisme té dificultats evidents per a trobar una sortida a tot plegat. La gent està preocupada. No us preocupa?\n—És comprensible que la situació actual preocupi. A la vegada, cal entendre que trobar una sortida no depèn només de nosaltres. No estem sols en aquest món. Es fa tot allò que és a les nostres mans. Però hi ha una voluntat i determinació absoluta de l’estat espanyol per a boicotar-ho tot. I en aquesta situació, amb gent a la presó, a l’exili i amb patrimonis embargats, una equivocació en les decisions que es prenen pot tenir conseqüències devastadores. No és que l’independentisme no trobi una sortida perquè siguem uns incompetents. És que les sortides que provem xoquen amb l’amenaça i el mur de boicot espanyol. Jo crec que ningú no s’ha aturat. Hi ha desavinences naturals i lògiques. Com n’hi ha a tots els col·lectius humans.\n—Així, creieu que tot rutlla prou bé?\n—Continuem dempeus contra un estat amb una fúria repressiva que no havíem vist mai. I ara diuen que també volen encausar els CDR per rebel·lió. Amb el suport de la població espanyola i d’una part significativa de les forces polítiques catalanes. Qui s’inventa aquesta situació violenta per poder acusar els CDR –que vol dir la gent– de rebel·lió és el PSC, per exemple. Davant d’això, es pot entendre que s’escampi la impaciència. I que ens sembli que tot va massa lent. Però si ens fem càrrec de les dificultats del que volem fer i de les conseqüències que té, potser hem de matisar el judici sever.\n—Amb els CDR, necessitaven reforçar l’invent del relat de violència que justificaria l’acusació de rebel·lió?\n—I tant! Això ja es podia veure en la interlocutòria de Llarena aquella que parlava d’un assalt amb ostatges i amb trets a l’aire. No ho deia Llarena, això? Aquest paràgraf no és descriptiu, que és el que caldria esperar d’un jutge, sinó desideratiu. És allò que el jutge hauria volgut que hagués passat perquè tot li seria més fàcil. Ja es veia a venir que mirarien de reforçar aquest invent de la violència. De la mateixa manera que el ministre de l’Interior, que és un ésser inenarrable des de tots els punts de vista, va dir al congrés que la violència de l’1 d’octubre la van exercir els apallissats. És la mateixa idea que estan mirant de defensar aquests jutges. Per ells, el concepte de violència inclou la no-violència. De manera que el senyor Junqueras és violent perquè allà on estava hi va haver violència. Amb aquesta mena d’interpretacions, s’arriba a acusar els CDR de violents quan són organitzacions pacífiques i no violentes per definició. Necessiten inventar-se la violència per justificar la repressió i la causa general contra l’independentisme.\n—Aquesta fórmula d’atribuir un caràcter violent o criminal a un col·lectiu per a poder-lo perseguir és pròpia de les dictadures i els estats totalitaris?\n—Es tracta de criminalitzar l’enemic. Si aconsegueixes que s’identifiqui l’enemic –que en aquest cas són els independentistes– col·lectivament i convertir-lo en una amenaça, tens molta feina feta en la justificació de les teves arbitrarietats.\n—En l’última entrevista que vam fer, demanàveu que s’arribés fins al final en la investidura de Puigdemont per posar en evidència la il·legalitat de l’estat espanyol. Potser sí que hi ha dificultats per a aguantar el torcebraç?\n—Jo crec que ningú no ha baixat del carro. Però ha canviat la situació de Puigdemont. Insisteixo que no es poden fer plans com si fóssim sols al món. Tal com jo ho entenc, el compromís amb Puigdemont existeix i és ferm. Ningú no ha dit que no vulgui investir-lo. Però cal veure quina és la seva situació. Què passarà a Alemanya? Tanmateix, jo l’investiria igualment, sense esperar la decisió d’Alemanya. Perquè la justícia alemanya tan sols pot fer dues coses: lliurar-lo a Espanya o deixar-lo en llibertat. En qualsevol dels dos casos, no veig cap variació de les conseqüències de fer-lo president. No sé si no es vol fer per no perjudicar-lo judicialment en aquest moment. Jo he entès que es va obrir un compàs d’espera, però que ningú no ha renunciat definitivament a investir-lo. No crec que sigui possible acceptar un marc estatutari amb un president còmode pel 155. Cal tenir en compte que el temps corre a partir de l’intent d’investir Turull. Aquí és on som. I no sé si és millor cercar una solució de compromís abans d’exhaurir el termini o anar a unes eleccions. Sincerament, no ho sé. Les conseqüències d’una opció i d’una altra no es poden veure fins que no s’han provat.\n—Us apunteu a alguna de les teories sobre les raons de la detenció de Puigdemont a Alemanya?\n—No m’apunto a cap teoria. La informació que tinc és la publicada als mitjans, com tothom. Ningú no sap res del cert i tots especulem segons les nostres il·lusions i prejudicis. Uns diuen que és una maniobra astuta de Puigdemont; uns altres diuen que no; uns altres diuen que han enviat Mortadel·lo i Filemó a fer de les seves… Hi ha opinions per a tots els gustos. L’única cosa certa que sabem és que la decisió és en mans de la justícia alemanya, i que la meva confiança en la justícia alemanya és infinitament superior a la confiança que pugui tenir en la justícia espanyola, que considero que no existeix. Jo espero que Alemanya no extradeixi Puigdemont i que li ofereixi asil polític. Això és una esperança, és clar.\n—Més enllà de les setmanes vinents i els moviments curts, quin és el camí a mitjà termini per a reeixir en la configuració d’un estat independent?\n—Em sembla que és prou clar. Cal que Espanya segui a una taula de negociació. Amb mediació internacional o sense. Bé, segurament haurà de ser amb mediació perquè no hi haurà una altra manera per fer-los seure. I aleshores s’ha d’arribar a un acord de separació i convivència amistosa.\n—Ara és molt lluny d’una hipotètica taula de negociació…\n—La situació ara és incontrolable. En aquest moment, no es pot dominar a cop de voluntats. Tampoc no pot continuar així gaire temps. La solució s’ha de proposar i s’ha de trobar. Però no crec que existeixi una fórmula màgica. Això no és un pla de batalla en què decideixes per on fas entrar la cavalleria i que l’enemic haurà de retrocedir. No ho sabem i no es pot saber. Seria un error pensar que podem fer les coses perquè volem, al marge del context polític espanyol i internacional. I el context polític espanyol està clarament paralitzat a l’espera de què passa a Catalunya. I Catalunya està impossibilitada d’actuar perquè té una camisa de força imposada pel 155. A la vegada, Espanya no és viable mentre Catalunya no funcioni.\n—Un peix que es mossega la cua?\n—Exacte. Però pot passar qualsevol cosa. És important estar sempre preparats per actuar amb intel·ligència. I cal esperar que els fets que passin no incloguin barbàrie, destrucció… Cal continuar amb l’actitud actual del moviment independentista. I esperar que la part espanyola canviï la seva.\n—I això com s’aconsegueix?\n—Amb paciència de sant. Amb una paciència de sant…\n—L’economista Xavier Sala i Martín es demanava si el col·lapse de l’estat espanyol arribaria abans que el col·lapse de l’independentisme. Teniu resposta?\n—Qualsevol persona normal amb experiència i que no visqui a la lluna es demana com és possible que Espanya encara s’aguanti més o menys dreta. Un país presidit per un individu sota tota sospita. Governat per un partit ple d’encausats que són una colla de lladregots. En una situació de desastre social i econòmic. És lògic demanar-se com és possible que encara s’aguanti dret. Com és possible? Perquè hi ha un acord de base arran de Catalunya! La qüestió que uneix tots els espanyols en aquest moment és impossibilitar l’avenç de Catalunya. Els uneix a tots: els espanyols del carrer, els mitjans de comunicació, els partits polítics. I per això es manté dempeus. Amb aquesta idea, tot s’aguanta. Per exemple, Cristina Cifuentes no dimiteix. Com pot mantenir-se un govern ple de xoriços? L’única explicació és que han creat un enemic comú interior. I el combat contra Catalunya fa que el cadàver que és Espanya sembli que encara és viu.\n—Espanya aguantada per Catalunya. Entesos. Però es pot col·lapsar l’independentisme?\n—Amb tots els meus respectes, això no és possible. El règim espanyol es pot col·lapsar. O pot aguantar. Però l’independentisme català no es pot col·lapsar. No pot. Si som realistes: qui pot aturar una societat amb un moviment de dos milions de persones decidides a posar en marxa un sistema diferent? Com es pot aturar, això? Hi pot haver més baralla o menys entre els independentistes. La garantia i l’essència del moviment independentista és la unitat. I si la unitat no es trenca –cosa que no passarà–, el col·lapse és impossible. I si algun partit trenca la unitat, s’emportarà un bon disgust.


La mitjana d'edat dels usuaris de consoles s'acosta als 25 anys, fet que impulsa el naixement de nous jocs més elaborats intel·lectualment\n/imgs/20070901/img.internet.01.jpgEls qui juguen davant una pantalla compleixen anys i creixen en nombre. Al 2010, es preveu que a tot el món seran 80 milions els adults que utilitzaran regularment la consola o l’ordinador per entretenir-se, i gaudir així d’un món que fins ara es considerava propi de la infància i l’adolescència. L’ampliació i l’extensió de la franja d’edat dels aficionats als videojocs es deu a dos factors: d’una banda, el procés natural pel qual els adolescents dels anys vuitanta, aquells que jugaven als salons recreatius, són avui adults que no han perdut el costum de jugar. D’altra banda, noves generacions d’adults nouvinguts a l’oci digital descobreixen un nou entreteniment, més actiu i fins i tot social del que abans es creia, amb títols específicament dissenyats per a ells.\nOci mòbil per a adults\n/imgs/20070901/img.internet.03.jpgUn dels exemples més clars de recerca d’un nou mercat entre la població adulta, i fins i tot aliena al món de les consoles, és el de l’empresa japonesa Nintendo, i molt l’especialment el del seu model de consola portàtil DS. Aquesta petita consola plegable disposa de dues pantalles, una de les quals és tàctil. A més, DS inclou un micròfon que capta els sons de l’exterior i li permet escoltar i obeir les ordres verbals. Així, la interactivitat no es limita a prémer botons.\nAlguns exemples de jocs nous:\nNintendogs: Converteix la DS en una mascota virtual que lladra, demana de menjar, jugar o que l’eduquen. Apel·la l’instint protector dels adults i al mateix temps els embarca en les tècniques de formació d’un animal domèstic. Ha sigut tot un èxit al Japó i als Estats Units.\nBrain Training: Un vertader èxit al nostre país ha sigut “Brain Training del doctor Kawashima”, un joc dissenyat pel neuròleg Ryuta Kawashima per exercitar la ment partint d’un suposat grau d'”edat mental del jugador”, que s’anirà superant amb exercicis diaris de matemàtiques, memòria i agilitat mental. Així, el jugador anirà elevant la seua “edat mental”.\nBig Brain Academy: Un joc semblant al Brain Training però menys basat en càlculs matemàtics i en la memòria, i més en l’agilitat mental i en la concepció geomètrica, amb exercicis semblants als del joc del Tetris i als puzles.\nEnglish Training: Un videojoc pensat per a millorar el nivell d’anglès, on la DS proposa frases perquè el jugador les pronuncie al micròfon i després el puntua. També li fa escriure unes paraules determinades que la màquina pronuncia en anglès.\nTrauma: Es tracta d’un videojoc on s’ajuda un cirurgià en una operació a cor obert. Es comença col·laborant com a assistent instrumentista i, a poc a poc, a mesura que s’aprén, es passa pels diferents càrrecs que conformen un equip quirúrgic.\nAnimal Crossing: Animal Crossing és un “metavers”, o món virtual, on a mesura que es viu es van veient diferents espècies animals, que es van aprenent i classificant. Tracta de mostrar la diversitat de la naturalesa.\nActionloop: Un puzle digital, en el qual l’usuari ha d’associar els colors en què es construeix un bucle que va canviant de tonalitats.


Surt l´informe Pisa i Ernest Maragall comença a possar-se medalles. – Espai de Jaume. El món educatiu.\nSurt l´informe Pisa i Ernest Maragall comença a possar-se medalles.\nAquests dies ha surtit l´informe Pisa donant dades de la situació educativa a nivell mundial. Un territori a estudi és Catalunya que ha vist que la comprensió lectora en els estudiants de 15 anys ha millorat estant per damunt de França, Alemanya o gran part del territori espanyol. En matemàtiques o ciencies estem situats en la mitjana dels païssos de la OCDE. Catalunya segons Pisa és la tercera comunitat en potencial educatiu per darrere de Madrid i Castella i lleó. Les proves de l´informe PISA en Catalunya s´han fet a 1.381 estudiants (674 xiques i 707 xics de 15 anys) de 50 centres diferents. D´aquests, 28 eren de titularitata pública, 21 de titularitat privada i 1 de titularitat concertada. Fins aquí tot perfecte.\nDe repent entra en escena el derrotat exconseller d´educació a Catalunya, el sr Ernest Maragall. Considera un èxit el informe Pisa respecte a les terres catalanes i diu que es fruit del sistema evaluatiu maragallià i del treball dels equips directius. Augura un futur pròsper per Catalunya en el camp educatiu i diu que els “tòpics” catalans han de ser desterrats. També parla de una política de recolçament a l´estudiant. També diu que les seues mesures han sigut combatudes per sindicats de professors i mestres. Augurà la disminució del fracás escolar en un futur. No cal continuar veritat.\nTot el que diu és facilment desmontable si un veu amb ulls neutrals el món educatiu català. Esta clar que hem millorat els resultats d´aquests estudiants de 15 anys i sobretot la seua capacitat lectora. Està clar que som la tercera millor comunitat amb educació en Espanya. Esta clar que el tema dels immigrants s´ha treballat molt bé. Però tots aquests fets han sigut possibles en un llarg procés d´esforç que vosté s´ha encarregat de desmontar-lo.\nEn primer lloc les aules d´acollida, els professors de reforç, els ajudes a la millora del centre i el treball del professorat han permitit aquesta millora. Vosté l´únic que ha fet es culpabilitzar al professorat del fracás educatiu inventant-se mil evaluacions que en ocasions són inutils, suplimir moltes aules de acollida i professors de reforç, reduir les plantilles en les centres, impulsar un llei (LEC) sense el suport del professorat. Enhorabona conseller ja pot possar-se un medalla.\nEn segon lloc diu que l´evaluació maragalliana és la salvació per al sistema i la culpable dels èxits quan apenes s´ha possat en marxa. Aquets resultats són aconsequits en un periode llarg de feina, no es fruit de 4 invents que els seus assesors li han fet possar en práctica. Perdre la confiança de gran part de la comunitat educativa ha sigut mèrit seu, possa´t la segona medalla.\nEn tercer lloc els “tòpics” que vosté cita són pures realitats. Un 30 % de fracás escolar, els resultats de les proves de primaria, el nº de repetidors en la ESO, els insuficients PQPI, la poca excelencia dels estudiants fet que vosté ha admitit, la disminuació de la plantilla i dels recursos humans i materials dels centres, la massificació de les aules i un llarg etcétera que qualsevol sindicat carregat de raó li recorda cada 2 per 3.\nPer acabar deixar un comentari d´una professora de Castellbisbal, és molt clarificador:\nSóc professora de secundària a l’escola pública, en un centre gens conflictiu de la perifèria del cinturó industrial del Baix Llobregat. La trista realitat, ja pot dir l’informe PISA el que li sembli, és que any rere any els alumnes vénen amb un nivell més baix tant de llengües com de matemàtiques. El nivell d’atenció és cada cop més limitat, i la capacitat de concentració, també. Raonament i pensament crític estan sota mínims. Els hàbits d’estudi, pràcticament inexistents. I, en aquelles matèries on podem separar els alumnes per nivells per tal de poder-los donar una atenció més personalitzada, la veritat és que els grups anomenats “bons” cada cop ho són menys. I els grups més fluixos, cada cop ho són més.\nSi us plau, no ens enganyem, perquè sembla com si ens féssim trampes al solitari. Que hem pujat uns quants punts? És molt fàcil manipular els resultats: només heu de simplificar els continguts de les proves i adreçar-les a un col.lectiu d’alumnes majoritàriament amb poques dificultats d’aprenentatge; els resultats milloraran exponencialment. Mentrestant, els professors que piquem pedra cada dia a secundària, ens ho mirarem des de casa amb un somriure trist als llavis.\n8 diciembre, 2010 japegojuanito


Arriba una nova edició del #GivingTuesday a Catalunya – DIXIT Centre de Documentació de Serveis Socials\nArriba una nova edició del #GivingTuesday a Catalunya\nPublicat per DIXIT Centre de Documentació de Serveis Socials on 22 novembre 2018 22 novembre 2018\nDes del 2012, se celebra a escala mundial el #GivingTuesday, o el que és el mateix: un dia per donar. Es tracta d’un moviment global que vol incentivar i multiplicar les bones accions de les persones. L’objectiu és dedicar un dia a tot el món -aquest any serà el 27 de novembre- per celebrar l’acció de donar, ja siguin aliments, diners, temps (voluntariat) o objectes de segona mà, entre d’altres.\nÉs un moviment obert on qualsevol persona, família, fundació, organització social, institució pública, escola, universitat o empresa pot participar a través de la plataforma http://givingtuesday.cat/. D’aquesta manera, es vol donar a conèixer a la societat i a les empreses, les oportunitats de cooperar en projectes socials, mediambientals o relacionats amb la salut en els que poden col·laborar.\nEl #GivingTuesday permet diferents formes de col·laboració. Per exemple podeu participar en els projectes que ja estan en marxa, ja sigui com a particular, empresa o entitat. O podeu proposar el vostre projecte solidari i animar a que la gent hi participi registrant-vos prèviament a givingtuesday.cat. Aquest web posa al vostre abast un útil kit d’idees per crear la vostra iniciativa solidària i un munt de recursos per fer-ne difusió.\nA més, hi ha entitats o empreses que organitzen activitats per recaptar fons. Una altra manera de recolzar la iniciativa és participant als esdeveniments que podeu consultar aquí. A Catalunya, de moment, n’hi ha 8 de programats.\nUna de les novetats d’aquesta edició és la celebració del concurs #JoDonoPerquè on, a través de testimonis de ciutadans que expliquen la seva experiència amb la solidaritat, s’ofereix l’oportunitat de guanyar fins a 3.000 € per destinar a una organització sense ànim de lucre. S’hi pot participar escrivint un text d’entre 150 i 500 paraules, acompanyat d’una fotografia o collage, o gravant un vídeo d’entre 30 i 120 segons.\nEl #GivingTuesday va sorgir als Estats Units l’any 2012 en contraposició al Black Friday i al Cyber Monday, dies de celebració consumista prenadalencs. La idea va ser de l’ONG 92Y Street de Nova York, dedicada durant més de 100 anys a les obres socials, i de la Fundació de les Nacions Unides, que ha aportat la seva experiència en l’estratègia i la difusió de projectes solidaris.\nAl 2014 el moviment es va expandir a Canadà, Austràlia i Singapur i, amb l’impuls de les xarxes socials, va convertir-se en un moviment de caràcter global. Els països de llengua hispana van crear la seva versió: Un día para dar, i van contribuir a consolidar el moviment a nivell mundial.\nEl #GivingTuesday va arribar per primera vegada a Espanya el 2015, aconseguint un total de 405.000 euros destinats a més de 260 projectes socials, i 982 persones van donar sang per primera vegada. I el 2017 es van recaptar 601.202 euros que van ajudar a finançar més de 300 projectes socials.\nEntrada prèvia III Concurs de Relats “Marià Casadevall”\nEntrada següent 10ena edició del Gran Recapte d’Aliments


La Placeta del Temps: de març 2017\nLa segona temporada arriba al final\nAvui posem punt final a la segona temporada del programa i volia aprofitar per donar les gràcies de nou a totes les persones que han contribuït a fer realitat cadascun dels capítols, bé sigui amb els seus relats de vida o explicant-nos algun fragment de la història local i comarcal.\nAquest curs hem tingut la sort d’entrevistar a persones molt interessants que ens han ajudat a copsar la diversitat de la nostra ciutat: Vicenç Grau, Ricard García, Montserrat García, Manel León, Isabel Camprubí, Esperança Olmos, Empar Almarcha, Antonia Santamaria, Dolors Daura, Paquita Manzano, Víctor Oliveras i avui, Joan Colominas.\nAmb ells hem parlat de molts temes que contribueixen a conservar la nostra història oral: les onades migratòries, dels anys 60 i 70, la Guerra Civil, la postguerra, la riuada de 1971… Hem parlat amb una persona nascuda a la Maternitat d’Elna i una altra que va ser membre de la Lleva del Biberó, testimonis que ara ja queden a disposició de tota la ciutadania i, sobretot, dels estudiants de batxillerat que preparen els seus treballs de recerca sobre la història de Cornellà.\nTambé hem parlat amb historiadors i experts que ens han il·lustrat sobre temes diversos com la història dels trens, el paper de la dona a l’agricultura en el segle 19, la guerra del francès, les cartes d’Elena Francis i la vaga general de 1976. Tot això ha estat possible gràcies a Gemma Tribó, Lluís Miquel Tuells, Conxita Solans, M. Luz Retuerta, Ricard García, Francesc Vintró, Elionor Sellés i avui Luis Campo Vidal.\nS’acaba de segona temporada radiofònica, però teniu tota la informació disponible del programa al blog. Esperem retrobar-nos amb tots vosaltres al mes d’octubre del 2017 amb nous convidats a “La Placeta del Temps” de Ràdio Cornellà. Moltes gràcies per seguir-nos. Fins aviat!\nPublicado por Mireia Navarro en 19:04 Cap comentari:


Inici > Acords de Govern > El Govern obre una nova etapa en l'aplicació de la Llei de barris\nEl Govern obre una nova etapa en l'aplicació de la Llei de barris\nEl Govern ha aprovat destinar 99 milions d'euros a la sisena convocatòria d'ajuts als barris\nLa nova etapa amplia la concessió dels ajuts als municipis de menys de 10.000 habitants amb la línia "Viles amb projectes"\nTambé s'inclou una línia destinada a mantenir la inversió als barris on ja s'han acabat projectes de rehabilitació amb la figura del "contracte de barri"\nEn sis convocatòries de Llei de barris, s'haurà beneficiat més de 100 municipis amb una inversió global de 1.200 milions d'euros, que suposa haver arribat a l'11% de la població catalana\nEl Govern ha aprovat avui una inversió de 99 milions d'euros per a la sisena convocatòria d'ajuts de la Llei de barris, amb la qual Catalunya comptarà amb més d'un centenar de barris amb projectes de rehabilitació integral. La nova convocatòria d'ajuts als barris marca un punt un punt d'inflexió en l'aplicació de la Llei ja que per primera vegada amplia els ajuts als municipis petits i a més, després de 4 anys d'aplicació de la primera convocatòria, ofereix als barris que ja han acabat els seus projectes la possibilitat de poder seguir gaudint d'un cert flux d'inversió pública.\nLa sisena convocatòria de la Llei de barris, que està previst que es publiqui al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya en les properes setmanes, mantindrà els ajuts amb els mateixos paràmetres dels darrers anys a un total deu nou barris i permetrà passar dels 92 als 100 barris amb projectes de rehabilitació integral.\nEls 99 milions aprovats avui s'afegiran a la part que aportaran els ajuntaments beneficiaris. Així, entre les sis convocatòries, s'arribarà als 1.200 milions d'euros d'inversió pública compromesa per a la millora integral dels barris, actuacions que hauran beneficiat unes 804.000 persones, l'11% de la població catalana.\nLes cinc convocatòries resoltes fins ara de la Llei barris han permès posar de manifest la importància d'una actuació pública integral en àrees urbanes amb necessitats especials per tal de garantir uns mínims de qualitat urbana, ambiental i de cohesió social. Així mateix, les experiències acumulades han demostrat que el Programa de barris té la força necessària per a actuar com a punta de llança i canviar les dinàmiques urbanístiques i socials d'aquests barris.\nUna nova convocatòria per a una nova etapa\nQuatre anys després de l'inici del Programa, i amb 92 barris amb projectes en marxa, el Govern té com a objectiu mantenir l'alt grau d'atenció específica i curosa que actualment es dedica a cadascun dels barris en marxa. Després de quatre anys del desplegament de la Llei de barris, els primers projectes ja són una realitat. Per això, a partir d'aquesta sisena convocatòria, s'impulsen nous instruments per a acompanyar als barris durant els anys següents a la finalització de les actuacions de rehabilitació i per a facilitar l'accés als ajuts als municipis de menys de 10.000 habitants.\nAixí, els tres principals objectius d'aquesta convocatòria, que suposarà l'inici d'una nova etapa en l'aplicació de la Llei de barris, són l'entrada de 10 nous barris per a mantenir el nombre de projectes en desenvolupament al voltant del centenar; l'obertura d'un nou programa per a facilitar l'accés als ajuts als municipis de menys de 10.000 habitants; i la creació d'un nou instrument que permetrà que els barris que ja hagin acabat la rehabilitació dels projectes puguin continuar rebent inversió pública.\nEn aquest sentit, els 99 milions d'euros de subvenció de la sisena convocatòria es dividiran de la següent manera: 65 milions es destinaran a què 10 nous municipis puguin beneficiar-se del Programa ordinari de barris; 4 milions d'euros es reservaran per als municipis que hagin acabat els seus projectes i necessitin impulsar noves actuacions; i 30 milions s'invertiran a projectes de rehabilitació integral de municipis de menys de 10.000 habitants.\nContinuïtat dels projectes de rehabilitació integral\nActualment, el programa de barris abasta 92 projectes i beneficia més de 804.000 persones, és a dir, l'11% de la població catalana. Per a mantenir l'atenció individualitzada de cadascun dels projectes i evitar que un nombre excessiu de municipis amb actuacions cofinançades desnaturalitzi els objectius del Programa, es vol mantenir el nombre de municipis amb projectes en marxa al voltant d'un centenar.\nPer això, en aquesta nova convocatòria es destinaran 65 milions d'euros perquè 10 nous municipis es puguin beneficiar del Programa ordinari de barris. La convocatòria, en aquest cas, tindrà els mateixos paràmetres que les resoltes fins ara.\nSuport als que han culminat els seus projectes: el contracte de barri\nLa sisena convocatòria d'ajuts reservarà 4 milions d'euros per a la signatura de dos contractes de barri. Aquest nou instrument estarà adreçat als ajuntaments que hagin completat els projectes de rehabilitació escollits en les cinc convocatòries resoltes fins ara. Una vegada els municipis finalitzen les actuacions que van incloure en els seus projectes, redacten un informe d'avaluació final. Si d'aquest informe es desprèn que resulta convenient continuar impulsant noves actuacions per mantenir i consolidar la recuperació d'aquell barri, el Departament de Política Territorial i Obres Públiques hi destinarà, a partir d'ara, un finançament específic.\nD'aquesta manera, s'evita que barris amb una situació delicada puguin retrocedir en els avenços aconseguits amb els projectes de reforma i que una manca d'expectativa de nova inversió pública desincentivi la inversió privada. Així, l'informe d'avaluació final indicarà quines actuacions s'haurien de seguir tirant endavant en el mateix àmbit objecte del Programa de barris i quin pressupost seria necessari, amb un nou període d'execució de fins a quatre anys.\nEl Departament de Política Territorial i Obres Públiques signarà un contracte programa amb cadascun dels ajuntaments, que posin de manifest aquesta necessitat de continuar la inversió, per tal de cofinançar el 50% de les noves actuacions previstes. Aquest import procedirà, com fins ara, del Fons de foment del programa de barris i es donarà compte del conveni a la Comissió de gestió d'aquest fons.\nViles amb projectes: més ajuts per als més petits\nEn tercer lloc, es reservaran 30 milions d'euros per al nou programa "Viles amb projectes", en el marc del qual s'impulsaran programes de rehabilitació integral en municipis de menys de 10.000 habitants. En aquest cas, ateses les capacitats pressupostàries d'aquests ajuntaments, el percentatge de finançament dels projectes arribarà fins a un màxim del 75% del cost, una possibilitat que ja preveu la mateixa Llei de barris. Es pretén així donar el màxim suport a aquells ajuntaments de municipis petits que, fins i tot amb una subvenció del 50%, com la que s'ha anat atorgant en els últims anys, tenen dificultats per poder finançar les obres.\nEl Programa de barris: les grans xifres\nDes de l'any 2004, s'han resolt cinc convocatòries d'ajuts derivades de la Llei de barris, que han concedit subvencions a 77 municipis per impulsar projectes de rehabilitació integral en 92 barris. La Comissió de gestió ha hagut de triar entre més de 300 sol·licituds.\n990 milions d'euros: el Govern català ha concedit 495 milions d'euros procedents del Fons de foment del programa de barris per cofinançar els projectes seleccionats. La inversió total, comptant-hi les aportacions municipals, arriba, doncs, als 990 milions d'euros.\n804.000 persones: aquest esforç inversor de les administracions públiques beneficiarà directament, amb millores en la seva qualitat de vida, més de 804.000 persones, l'11,2% de la població de Catalunya.\nInversions per projecte: el 55% dels projectes seleccionats fins ara tenen un pressupost superior als 10 milions d'euros, mentre que els que no superen els 5 milions representen el 14%.\nTipologia de barris: el 47% són nuclis antics; el 30%, polígons d'habitatge construïts en la dècada de 1960-1970; i el 23% restant corresponen a àrees d'urbanització marginal en zones sense planejament previ.\nMillora d'espai públic: el volum de despesa més gran es concentra en les intervencions per a la millora de l'espai públic i la dotació de zones verdes, amb un 45,7% del total, uns 452 milions d'euros; la provisió d'equipaments comporta una inversió de 216,2 milions d'euros, un 21,8%; seguida de la rehabilitació d'elements comuns dels edificis, la millora de l'accessibilitat, el foment de la sostenibilitat i la incorporació de noves tecnologies, amb prop de 215,5 milions d'euros (21,77%). Són també rellevants els programes amb un enfocament més social, com ara la dinamització econòmica i social del barri que, amb un 8,6% del pressupost, comporta una inversió d'uns 85 milions d'euros; i l'equitat de gènere que arriba gairebé als 20 milions d'euros amb el 2% del total.\nLa transformació dels barris, en llibre\nEl conseller Nadal va presentar recentment el llibre La Llei de barris. Una aposta col·lectiva per la cohesió social. El volum recull el balanç detallat del desplegament del Programa de barris en els seus quatre primers anys de vigència, des del punt de vista urbanístic i social. El llibre recorre també els principals assoliments del Programa mitjançant les fitxes completes dels 92 projectes acabats o en curs d'execució fins ara. A més, inclou estudis que permeten valorar els canvis, els beneficis i la percepció dels mateixos veïns dels projectes de rehabilitació i els seus efectes en la seva vida quotidiana.\nEn aquest llibre, es poden trobar informes que analitzen l'increment de l'activitat rehabilitadora als barris beneficiaris, el dinamisme constructiu, l'evolució dels preus de l'habitatge o la inversió induïda d'altres administracions. El llibre inclou estudis que confirmen el procés de convergència entre les dinàmiques urbanes i immobiliàries dels barris escollits i els dels seus municipis de referència. Així, s'observa com les puntuacions que caracteritzen un barri com a àrea amb necessitats especials han disminuït en 9 dels 13 barris de la primera convocatòria, els primers amb projectes finalitzats. D'altra banda, el llibre inclou una enquesta entre els veïns dels barris escollits en la primera convocatòria d'ajuts, que permet copsar l'impacte positiu que hi ha tingut el Programa. El 70% es mostra molt o bastant satisfet de viure al barri i el 51% creu que la situació ha millorat en els últims cinc anys. A més, un 86% dels residents als 13 barris de la primera convocatòria assegura que no marxaria a viure fora, encara que pogués fer-ho.


Teniu el vostre nom de domini, esteu segur 2021\nWhois Tool esbrina el propietari de qualsevol nom de domini en qÃ¼estiÃ³ de segons.\nEl pºblic s'ocupa dels registradors de noms de domini, que sovint prenen la forma de prove¯dors d'allotjament web o altres entitats que ofereixen serveis en lnia. Els usuaris paguen registres per registrar els seus noms de domini, per² amb qui els registren?\nPodeu pensar en el sistema de noms de domini com a arbre. El maleter s una organitzaci³ anomenada ICANN (Corporaci³ d'Internet per a noms i nºmeros assignats), que supervisa la gesti³ del DNS i coordina les funcions de l'IANA (autoritat de nºmeros assignats a Internet), que s responsable de gestionar els aspectes t¨cnics del sistema de noms de domini i el domini de l'arrel, del qual tot el domini descendeix.\nICANN delega la gesti³ de dominis especfics de nivell superior als operadors de registre que mantenen els registres de noms de domini: les bases de dades que contenen tots els noms de domini i informaci³ sobre els seus registrants (les entitats que van registrar el nom de domini). Els operadors de registre tenen diverses formes: en el cas dels dominis de nivell superior de codi de pas com ".uk" o ".fr", sovint s³n organitzacions governamentals; Els dominis gen¨rics de nivell superior com ".com" poden ser gestionats per organitzacions comercials. Per ".com", verisign s l'operador del registre.\nEls operadors de registre normalment no interactuen directament amb el pºblic, tot i que hi ha algunes excepcions. En comptes d'aix², permeten als tercers que venguin serveis de registre en nom seu. Aquests s³n els registradors de noms de domini que vost¨ i jo faria servir per registrar els nostres dominis. Els operadors de registre actuen com a majoristes, i els registradors s³n els minoristes.\nTot el sistema funciona ms o menys perqu¨ tothom accepta que hauria de fer-ho. No hi ha cap ra³ particular que aquest sistema de noms de domini sigui el sistema de noms de domini. ‰s perfectament possible establir un sistema alternatiu, per² haureu d'acceptar que tothom accepti utilitzar-lo, que s poc probable.\nAix, de tornada a la pregunta que vam comen§ar amb: Qui t noms de domini? De moltes maneres, no s una pregunta raonable. Els individus i les organitzacions paguen per l'ºs d'un nom de domini i les seves entrades al sistema de noms de domini. Els registradors paguen els operadors de registre del dret per registrar determinats TLD i tamb paguen una contribuci³ a la ICANN. El sistema funciona a causa d'un conjunt complex d'acords entre diverses entitats. Ningº no t noms de domini.\nPodeu tenir el vostre nom de domini ... realment! Noms perqu¨ un nom de domini t el vostre lloc web connectat a ell, no vol dir que sou el propietari legal. Tenir un nom incorrecte del vostre registre de dominis pot provocar problemes frustrants i de vegades cars. El propietari del nom de domini registrat t un control complet que inclou quin lloc web apunta, quin registrador de noms de domini ho mant, i fins i tot poden vendre-la.\nAt¨s que els noms de domini s³n articles intangibles, pot ser difcil entendre com pot passar aix² ... per² aqu hi ha un exemple. Si doneu a un amic $ 5.000 per comprar un cotxe i l'amic posa el ttol del cotxe en el seu nom, llavors posseeix el cotxe. No tens poder de reclamar-lo o vendre-ho. El cotxe s la seva propietat, tot i que vau pagar. Aix² s el mateix per al vostre nom de domini.\nDiverses vegades a l'any ens trobem amb un propietari de negocis que es sorprengui quan els dic que no posseeixen el seu nom de domini. Sovint, el desenvolupador del seu lloc web ho posseeix. Aix² pot ser una situaci³ molt dolenta, sobretot si esteu pensant en traslladar-vos a un nou prove¯dor de llocs web. El desenvolupador pot contenir l'ostatge del nom de domini, eliminar el seu lloc web, o fer el que vulgui fer amb ell. L'ºnica manera de poder for§ar a algº a canviar el propietari del domini per a vost¨ s si el vostre nom de negoci s marcat i el domini s el vostre nom de negoci. En aquest cas, el propietari del domini us ha de vendre a cost.\nOpenkm Ã©s un programari de gestiÃ³ de programari de gestiÃ³ de documents EasyTouse, que simplifica el vostre treball i produeix eficaÃ§ment ...


Spa a Barcelona | Silom SPA Barcelona | Massatges Barcelona\nDescobreix Silom Spa\nDe vegades has de recórrer milers de quilòmetres per arribar al paradís, de vegades no cal…\nBENVINGUT A SILOM SPA.\nSilom Spa és un oasi de benestar. Amb inspiració oriental, la decoració, la il·luminació, els sons i les olors ens transporten en un món de sensacions que fan de cada visita una experiència única que ens ajuda a recuperar l'harmonia entre cos, ment i esperit.\nEls nostres professionals, procedents de Tailàndia, treballen sobre totes les àrees del cos, aconseguint el benestar físic i espiritual, i fent de cada teràpia un moment inoblidable.\nLa carta de serveis de Silom Spa ofereix massatges i tractaments d’estètica natural. Els productes utilitzats, de la marca Panpuri, la més prestigiosa i luxosa de Tailàndia, són 100% naturals i basats en olis essencials, herbes i espècies amb qualitats curatives, conegudes i utilitzades a l’Àsia des de l’antiguitat.\nLa zona de tractaments és un refugi aïllat que brinda tranquil·litat i comoditat. Es divideix en sales, totalment individuals, completament equipades i excepcionalment decorades, respectant la tradició i la saviesa oriental i en sales dobles amb un jacuzzi per a dos, que permeten gaudir del tractament en parella\nLa nostra sala de relax permet relaxar els sentits abans o després del tractament amb una infusió d’herbes seleccionades curosament, que proporcionen la serenitat que la ment necessita.\nA Silom Spa tenim molta cura dels detalls, marquem diferències i creem moments únics.\nDescobreix Silom Spa.


Joan Boada presenta Bandulimejant als Jardins de la Mercè - SIESTV\n10 des. 2015 Joan Boada presenta Bandulimejant als Jardins de la Mercè\nDesprés d'una llarga trajectòria a La Carrau ara presenta la seva proposta més personal\nPosted at 17:56h in Cultura, Música by siestv\nAquest diumenge Joan Boada presenta el seu primer disc en solitari “Bandulimejant” amb el David Plaç a la ciutat de Girona. Serà als Jardins de la Mercè, a les 19h, i amb taquilla inversa.\nJoan Boada, músic amb una dilatada trajectòria amb formacions com ara La Carrau o Ameba, s’ha envoltat de molts dels seus companys de viatge a La Carrau per donar forma al seu primer disc en solitari, “És molt fàcil”. Això podria indicar que aquest és una continuació natural del projecte col·lectiu però res més lluny de la realitat. Aquí el David Plaza “Plaç” (baix i cors), el Iol Cases (bateria) i l’Arnau Berenguer (guitarres) es posen a disposició de les cançons creades pel Joan (veus, guitarres, guitarró valencià, llaüt i mandolina) en una proposta que ens acosta directament a la cançó d’autor allunyant-se de la música tradicional. Tot i que la participació d’aquests musics fa d’aquesta obra un treball, també, col·lectiu. Cançons pròpies i properes, algunes d’actuals i d’altres amb una major història tot i que per diversos motius no van tenir cabuda en el repertori de les anteriors formacions de les que el Joan va formar (o encara en forma) part. Trobem també membres de La Carrau entre els col·laboradors: la Núria Lozano (acordió i veu), la Carol Duran (violí i veu) i el Roqui Albero (trompeta). I si això no fos suficient, el disc, que ha esta enregistrat entre els anys 2013 i 2014, ha comptat amb l’inestimable treball d’un altre habitual de la banda egarenca: David Pérez (tècnic de gravació, edició i mescles). Però no tot el treball gira al voltant dels anteriors companys de viatge i així trobem les col·laboracions d’en Miquel Gil (veu), del Dani Carbonell (clarinet), d’en Ferran Miquel (gralla), del Jordi Armengol (guitarres) i d’en Guillem Galofré (màstering). Unes col·laboracions que enriqueixen el treball fins a donar-li vida pròpia.


El Govern de Mèxic afirma que López Obrador està "en plena recuperació" de la covid-19\nPublicat 28/01/2021 16:38CET\nEl president de Mèxic, Andrés Manuel López Obrador, convalescent després d'infectar-se de coronavirus, es troba "en plena recuperació", segons la ministra de Governació, Olga Sánchez Cordero, que ha afirmat que el mandatari tan sols mostra "símptomes lleus" de la covid-19.\nLa ministra, que ha assumit les rodes de premsa diàries del Govern després del contagi de López Obrador, ha assegurat que el president està "molt bé" i es preveu que acabi el període d'aïllament "de la millor manera possible". "Quan els especialistes ho aprovin, estarà amb nosaltres", ha indicat, segons 'Milenio'.\nEl positiu de López Obrador també ha comportat la quarantena preventiva d'altres membres de l'executiu, com el ministre d'Exteriors, Marcelo Ebrard, que dimecres a la nit va confirmar a Twitter que ha donat negatiu en una segona PCR i va proclamar: "A continuar treballant".\nEl Ministeri de Salut de Mèxic va notificar dimecres 17.944 casos més de covid-19 i 1.623 morts diàries, la qual cosa eleva a 1.806.849 i 153.639 el registre de positius i defuncions, respectivament, des de l'inici de la pandèmia.


Cicle Inicial - Immaculada Gavà: Coneguem Gavà!\nEls alumnes i les alumnes de Segon hem fet una activitat a Medi Social consistent en portar fotos de llocs, edificis i monuments de Gavà. Hem recollit els espais que qualsevol turista hauria de visitar si vingués a la nostra ciutat.\nTothom ha portat moltes fotos i ha estat impossible fer servir totes, però el resultat ha estat magnífic!\nHem fet un mural ben gran que decora el nostre passadís i ens sentim molt orgullosos d'ell (fins i tot, molts companys i companyes han portat fotos en les què sortien de models davant dels edificis i monuments... són molt "xules").\nGràcies per col.laborar amb nosaltres!\nPublicado por Immaculada Inicial en 19:18\nCelebració de la vida de Cari i Esther.\nCoses estranyes estan passant...\nRespirem, ens relaxem i pensem...


L'Ajuntament renovarà l'enllumenat de l'urbanització Comte de Sert – 772.CAT | El diari digital de Castellbisbal\nL’Ajuntament renovarà l’enllumenat de l’urbanització Comte de Sert\nL’Ajuntament renovarà en els propers mesos l’enllumenat públic de l’urbanització Comte de Sert substituïnt les actuals faroles per llums LED, com s’ha fet al nucli urbà, però també renovant el cablejat de les instal·lacions, quadres elèctrics i altres elemets de la xarxa que han quedat antiquats.\nAquesta actuació, aprovada el darrer ple municipal com a part d’un paquet d’inversions per gastar el romanent del pressupost, tindrà un cost de 244.850 euros i també inclourà instal·lar il·luminació a dos passatges de Can Santeugini que a hores d’ara no tenen il·luminació. Concretament, les actuacions a Comte de Sert té un pressupost de 228.000 i les de Can Santeugini 13.600 aproximadament.\nEl regidor de Serveis, Joaquim Sardà, va explicar que “es tracta d’unes obres molt necessàries, ja que el sistema d’enllumenat d’aquestes dues zones residencials és antic” i no compleix la normativa. “És una qüestió de seguretat per als ciutadans, però també d’estalvi econòmic i millora mediambiental”, va apuntar.\nPublicat el 8 de novembre de 2017 a les 10:30 per Vicenç Moliné\nEtiquetes Comte de Sert\nFotodenúncia: tràilers creuant Can Campanyà\nEls veïns de Can Campanyà celebren el 50 aniversari de la urbanització\nFotodenúncia: contenidors saturats a Can Campanyà


Primera reunió del Pacte de Ciutat per a la promoció econòmica i la cohesió social - Ajuntament de Manresa\nPrimera reunió del Pacte de Ciutat per a la promoció econòmica i la cohesió social\nL'alcalde de Manresa, Valentí Junyent, va presidir ahir al vespre la primera reunió entre els membres de l'equip de govern, grups municipals i entitats sindicals i empresarials que formen part del Pacte de Ciutat per a la promoció econòmica i la cohesió social. La reedició del pacte es va aprovar en el ple municipal de setembre i s'estructurarà amb les mateixes coordenades tècniques i format amb què va ser articulat en l'anterior mandat.\nMembres de l'equip de govern, dels grups municipals i de les entitats sindicals i empresarials adherides es van reunir ahir al vespre a l'Ajuntament de Manresa en la primera sessió del nou Pacte de Ciutat per a la promoció econòmica i cohesió social.\nL'alcalde de Manresa, Valentí Junyent, va presidir la reunió i va oficialitzar la consitució del Pacte. La seva finalitat serà elaborar un document amb compromisos i actuacions necessàries, d'acord amb la realitat econòmica i social, per pal·liar les situacions de vulnerabilitat social i intentar contribuir a la recuperació de l'activitat econòmica i l'ocupació.\nEn la reunió d'ahir es va donar compte de la proposta de sol·licitud d'ajut del programa URBAN, conjuntament amb altres ciutats catalanes, i es va fer una breu presentació del Pla de Projecció Exterior de Manresa 2015-2022, entre altres temes.\nEl nou protocol estarà estructurat amb les mateixes característiques que el pacte de Ciutat de l'anterior mandat. La reedició del pacte, que es va aprovar al ple municipal de setembre, forma part de l'acord de governabilitat entre CiU i ERC i ve avalada pels bons resultats obtinguts en el mandat anterior. El primer Pacte de Ciutat va ser un document fruit d'un ampli consens social i econòmic, i es va signar el 26 de març del 2013. Aleshores, els signants van ser els grups municipals de CiU, PSC, ERC i PP i agents econòmics i socials de la ciutat. El pacte ha esdevingut una eina útil i eficaç i va assolir al voltant del 90% dels objectius que s'havia marcat.\nLa proposta de nou Pacte de Ciutat s'estructura en àmbits com la promoció econòmica i el foment de l'ocupació; la formació i la qualificació professional; l'impuls al centre històric; la integració, cohesió i desenvolupament social; i l'espai públic i la mobilitat.


Malta - Europa: Denuncia assassinat de la periodista Daphne Caruana Galizia / La Independent / Notícies gènere\nEscrit per Redacció La Independent\tdijous, 19 d'octubre de 2017 16:22\nDaphne Caruana Galizia, periodista i bloguera maltesa coneguda per la seva lluita contra la corrupció, va ser assassinada aquest 16 d'octubre de 2017 mitjançant una bomba sota el seu cotxe. El 2016 va revelar l'escàndol dels Papers de Panama al seu país.\nL'Associació Europea per a la Defensa dels Drets Humans (AEDH) s'uneix a l'Associació Maltesa per a la Defensa dels Drets Humans (MAHR) i condemna enèrgicament aquest delicte despreciable. Ambdues entitats fan una crida al govern de Malta i les seves institucions perquè es faci justícia.\nPer a AEDH, l'assassinat de Daphne Caruana Galizia "és un atac directe a la llibertat d'expressió (...) Aquest trist esdeveniment ens recorda la vulnerabilitat dels denunciants i periodistes d'investigació, el treball dels quals, tanmateix, garanteix el respecte dels drets humans".\nCal millorar i harmonitzar la protecció de denunciants a escala europea, proposa AEDH tot afirmant que recolza el treball de la Comissió Europea en aquest àmbit.\nVisites del contingut : 25433984


Biden aspirarà a ser el candidat demòcrata a la Casa Blanca el 2020 - Diari de Girona\nBiden aspirarà a ser el candidat demòcrata a la Casa Blanca el 2020\nL'exvicepresident assegura que els Estats Units viuen una «amenaça inèdita» amb Donald Trump a la Presidència\nBiden aspirarà a ser el candidat demòcrata a la Casa Blanca el 2020 Diari de Girona\nL'exvicepresident dels Estats Units Joe Biden va anunciar que aspirarà a la candidatura del Partit Demòcrata per a les eleccions de 2020 a la Casa Blanca, argumentant que el país viu una «amenaça» inèdita amb Donald Trump assegut al Despatx Oval. «Els valors d'aquest país, el nostre posicionament al món, la nostra democràcia, tot el que han fet els Estats Units el que és avui està en joc», va advertir Biden en un missatge a Twitter acompanyat d'un vídeo en el qual detalla el perquè de la seva decisió.\nBiden va assenyalar que és un «moment clau» per al país nord-americà i va recordar els disturbis de 2017 a Charlottesville per denunciar el risc que, segons la seva opinió, representa Trump. Així, va criticar que l'actual mandatari digués que hi havia «molt bona gent als dos bàndols», equiparant els supremacistes blancs que «estenen l'odi» amb els que s'oposaven a ells.\nEls Estats Units s'enfronten a «una amenaça com mai havien vist», en paraules de Biden, que va alertar dels riscos de concedir quatre anys més a la Casa Blanca a Trump. Vuit anys del magnat com a president, segons Biden, «alteraran per sempre i de forma fonamental la personalitat de la nació».\nL'exsenador de 76 anys va confirmar d'aquesta manera quelcom que els mitjans ja venien donant per fet des de feia mesos. Biden ja es va presentar sense èxit a les primàries demòcrates en dues ocasions, però el 2016 va optar per no competir contra l'exsecretària d'Estat Hillary Clinton.\nUna enquesta de la firma Ipsos publicada dimecres situa en el 24 per cent la intenció de vot per a Biden, el que el col·loca al capdavant d'una terna que compta amb altres 19 rivals més, entre ells el senador Bernie Sanders, amb un 15 per cent.


No és tard per diumenge (Empar Moliner)\nNo és tard per diumenge\nHi ha gent a la presó acusada de delictes que impliquen una violència que mai va existir\n2 min. Escriptora 13/04/2018 17:37\nEn una entrevista a La Xarxa, el portaveu adjunt dels socialistes al Parlament, Ferran Pedret, diu: "Algú haurà d'admetre errors en els últims mesos. Si pretenem que hi hagi vencedors i vençuts, això farà un pet com un aglà".\nPerò ja ha fet un pet com un aglà. Perquè hi ha gent des de fa mig any en presó preventiva acusada de delictes que impliquen una violència que mai va existir. I com a conseqüència d’això, hi ha companys seus que han fugit a Europa. I aquests, els que són a Europa, estan lliures. Ja ha fet un pet com un aglà des del moment que s’acusa de “delicte d’odi” (quina vergonya fer servir aquesta acusació pensada per a col·lectius discriminats com els gitanos, els LGTBI...) sempre independentistes per –i és exactament així– haver-se posat un nas de pallasso davant d’un policia. I és evident que, ara, avui, hi ha vencedors i hi ha vençuts. La Tamara, que ha d’anar cada dilluns al jutjat, i que va ser acusada de terrorisme, és dels vençuts. Els vencedors són els que passi el que passi i facin el que facin saben que no aniran a la presó.\nHi ha apàtrides i hi ha 'estàtrides'. Els apàtrides no tenen pàtria. Els 'estàtrides' no tenen estat. I això vol dir que l’estat al qual pertanyen ('pertànyer' és la paraula exacta) fa el que calgui en contra seva per retenir-los muts i a la gàbia. Anar a la manifestació de diumenge entenc que és arriscat. Qualsevol et pot acusar de qui sap què i et poden portar davant del jutge. Però havent anat a una manifestació que demanava “seny”, i veient que seny, el que es diu seny, la justícia espanyola no en demostra gens, potser és honest ser-hi. Val la pena si consideres que els fills del Junqueras i del Cuixart, les d’en Romeva, els de la Forcadell, la de Rovira, els de Dolors Bassa, les d’en Forn, els d’en Sánchez, les d’en Puigdemont haurien de ser amb els seus pares, que mai, mai, han comès actes violents ni “tumultuaris” com bé sabem. No és tard.