Bulgària | Engarrista\nMeteora, Olimp, Rila i Pirin\nEnviat per Marc el Diumenge, 02/09/2018 - 23:59\nPassem les vacances estiuenques a la península dels Balcans amb un programa combinat entre Grècia i Bulgària. El primer destí és Meteora, on dediquem dos dies a caminar i grimpar per camins aventurers entre les roques on els monjos van construir els monestirs penjants. Tot seguit ens desplacem cap als peus de la muntanya des de la qual governaven els déus grecs. Pugem un primer dia al refugi Spilios Agapitos, i el dia següent enfilem fins al Mytikas (2.918 m.), sostre de l'Olimp. Avancem cap a Bulgària, i des del preciós monestir ortodox de Rila iniciem un trekking de 2 dies per les muntanyes arrodonides del parc nacional. Per últim ens desplacem a la turística localitat de Bansko on comencem una interessant travessa d'alta muntanya de 5 dies pel parc nacional de Pirin, on anirem enllaçant refugis i alguns dels seus cims més característics, com l'espectacular cresta de Koncheto, el cim més alt: el Vihren (2.914 m.), Djengal, Polejan o Kamenitsa.


Últim esborrany presentat el 16 d'octubre de 2007\nConsiderem que augmentar el pes dels anys de serveis (ha passat de 2 a 3 punts), disminuir el pes del Projecte docent (ha passat de 2 a 1 punts i és voluntari) i fer voluntària l'Avaluació de l'activitat docent és un greu error.\nTenir més anys de serveis, a partir dels 8 anys de serveis ja fixats, no vol dir res respecte a l'excel·lència del professorat. Si, a més, es pot renunciar a presentar un Projecte docent i a ser avaluat sobre l'Activitat docent, indirectament es castiga al professorat que més esforços ha fet per a millorar el nostre sistema educatiu i es desincentiva a tot el col·lectiu.\nLamentem que tots els sindicats presents a la taula de negociacions estiguin recolzant aquests plantejaments. Els catedràtics d'institut i, per tant, la carrera docent basada en capacitats i mèrits, mai han estat tan orfes d'entitats que els defensin. Aquesta situació ens demostra la necessitat de no dependre de ningú, com és el nostre cas (AMES), per poder continuar lluitant per a la millora de l'ensenyament secundari.\nEDU/XX/XXXX, de XX de XXXX de 2007, de convocatòria pública daccés als Cossos de Catedràtics dEnsenyament Secundari, dArts Plàstiques i Disseny i dEscoles Oficials dIdiomes.\nLa disposició addicional 12, apartat 2, de la Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig, dEducació, i el Reial decret 276/2007, de 23 de febrer, pel qual s'aprova el Reglament d'ingrés, accessos i adquisició de noves especialitats en els cossos docents a què es refereix la Llei Orgànica 2/2006, estableixen que el sistema selectiu daccés als cossos de catedràtics densenyament secundari, darts plàstiques i disseny i descoles oficials didiomes serà el de concurs.\nEl punt 3 de lAcord de la mesa sectorial de 27 de setembre de 2006, sobre condicions laborals del professorat de secundària, aprovat pel Govern de la Generalitat (ACORD GOV/233/2006, de 27 de desembre de 2006, publicat al DOGC núm. 4813 de 2.2.2007), preveu que el Departament dEducació publicarà les corresponents convocatòries de concurs de mèrits que permetin assolir el nombre màxim de catedràtics previst a la LOE del 30% del total de funcionaris de cada cos dorigen, amb un total de 4.010 dotacions de catedràtics al llarg dels cursos 2007-2008, 2008-2009 i 2009-2010.\nD'acord amb el que disposa la Resolució XXXXX, per la qual es dóna publicitat a l'Acord del Govern de la Generalitat de XX de XXXX (DOGC núm. XXXX, de XXXX.2007), pel qual es complementa l'oferta d'ocupació pública dels cossos de funcionaris docents per a l'any 2007 i per tal de proveir les places dels cossos de catedràtics a Catalunya;\nObrir convocatòria de concurs per a laccés a 1.203 places de funcionari docent dels cossos de catedràtics densenyament secundari, darts plàstiques i disseny i descoles oficials didiomes a Catalunya, d'acord amb les bases següents:\n3.2.1 Exempts de la prova oral i escrita de la llengua catalana.\n3.2.2 Declaració de complir les condicions del procediment d'accés.\n3.3 Pagament dels drets de participació en el procediment de selecció.\n3.3.3 Exempts del pagament dels drets.\n5.3.1 Tribunals dels cossos de catedràtics densenyament secundari, catedràtics descoles oficials didiomes i catedràtics darts plàstiques i disseny.\n1. Tribunals suplents.\n2. Participació voluntària.\n3. Paritat entre professors i professores.\n4. Dates del sorteig dels vocals dels tribunals.\n5. Designació excepcional de vocals.\n6. Principi d'especialitat en la designació dels tribunals.\n7. Competència lingüística.\n8. Secretari dels tribunals.\n5.4 Obligatorietat de participació en els òrgans de selecció.\n5.6 Constitució dels tribunals i de les comissions de selecció.\n5.10 Nombre màxim d'aprovats.\n6.2 Prova de coneixement de les dues llengües oficials a Catalunya, tant en l'expressió oral com en l'escrita.\n6.3 Contingut del projecte vinculat al departament didàctic de lespecialitat docent.\n6.4 Avaluació positiva de lactivitat docent.\n6.5 Qualificació del projecte vinculat al departament didàctic de lespecialitat docent.\n6.6.1 Assignació automàtica dalguns apartats..\n6.6.3 Qualificació del concurs.\n7. Superació del concurs i selecció dels aspirants.\n7.1 Accés a un cos de catedràtics.\n7.2 Confecció i publicació de les llistes d'aspirants seleccionats.\n7.2.3 Exposició pública de les llistes d'aspirants seleccionats.\n7.2.4 Publicació al DOGC de les llistes úniques d'aspirants seleccionats.\nAnnex 1 Barem per a la valoració dels mèrits en el procediment daccés a un cos de catedràtics.\nAnnex 2 Pautes i criteris per a lelaboració del projecte docent.\nEs convoca concurs de mèrits daccés a 1.203 places dels cossos de catedràtics, segons la distribució per cossos que es detalla a continuació:\nCatedràtics densenyament secundari\nCatedràtics descoles oficials didiomes\nCatedràtics darts plàstiques i disseny\nEn aquest procediment selectiu daccés als cossos de catedràtics és d'aplicació la normativa següent:\nLa Llei 31/2002, de 30 de desembre (DOGC núm. 3791, de 31.12.2002), de mesures fiscals i administratives.\nLa Llei orgànica 2/2006, de 3 de maig (BOE núm. 106, de 4 de maig de 2006) dEducació\nLa Llei 7/2007, de 12 dabril, de lEstatut Bàsic de lEmpleat Públic (BOE núm. 89, de 13.4.2007).\nEn cas que la titulació esmentada hagi estat obtinguda a l'estranger, caldrà que prèviament se nhagi obtingut lhomologació, o el reconeixement de la titulació per exercir la professió de professor d'educació secundària, ambdós casos per part del Ministeri d'Educació i Ciència.\nb) Per accedir al cos de catedràtics densenyament secundari shaurà de pertànyer al cos de professors densenyament secundari; per accedir al cos de catedràtics darts plàstiques i disseny shaurà de pertànyer al cos de professors darts plàstiques i disseny; i per accedir al cos de catedràtics descoles oficials didiomes shaurà de pertànyer al cos de professors descoles oficials didiomes.\nd) Tenir destinació en un lloc de treball de Catalunya o trobar-se en situació dexcedència, en ambdós casos i estar subjecte al règim funcionarial de lAdministració de la Generalitat de Catalunya, dins làmbit daplicació del Decret legislatiu 1/1997, de 31 doctubre. En el cas de funcionaris en situació administrativa dexcedència voluntària, serveis especials o suspensió docupació, els adscrits a la inspecció educativa i els adscrits a places a lexterior o en circumstàncies anàlogues, el, compliment daquest requisits sentendrà referent al centre on van tenir lúltima destinació.\nEls requisits esmentats en la base 2.1 s'han de complir en la data d'acabament del termini de presentació de sol·licituds i mantenir-se fins el moment de la presa de possessió com a funcionari de carrera del cos de catedràtics corresponent.\nPer tal que els mèrits al·legats siguin valorats només per un tribunal, dacord amb latribució de valoració de determinats mèrits assignada als tribunals segons la base 5.7.a), els aspirants que siguin titulars de més duna especialitat docent en el cos dorigen, adquirida a través del procediment selectiu dingrés al cos o per adquisició de noves especialitats, hauran doptar per una delles en el moment de formalitzar la sol·licitud de participació en el procediment, només als efectes que del projecte vinculat al departament didàctic previst a lapartat 3.2 del barem estigui relacionat amb lespecialitat seleccionada i també que els mèrits al·legats siguin valorats pel tribunal corresponent a aquesta mateixa especialitat docent.\nEn el cas daspirants que siguin titulars de més duna especialitat docent de cossos diferents de grup A hauran doptar, en cada cos dels que vulguin participar, per una de les especialitats que tinguin.\nEn el moment de laccés a un cos de catedràtics, els funcionaris que siguin titulars de més duna especialitat docent, mantindran en el nou cos totes les especialitats de les quals siguin titulars en el cos dorigen, independentment de lopció que hagin manifestat als efectes de la baremació del seus mèrits en el procediment de selecció.\nEls qui desitgin prendre part en aquest procediment selectiu hauran d'adreçar una sol·licitud al director general de Recursos del Sistema Educatiu, que podrà presentar-se per mitjans telemàtics a través de la pàgina d'Internet del Departament d'Educació http://www.gencat.net/educacio/profe/catedratics.htm. Els que desitgin participar per més dun cos de catedràtics, perquè compleixen els requisits per a cada dun dells, hauran dadreçar tantes sol·licituds com cossos als que vulguin presentar-se.\nA través daquesta pàgina d'Internet els aspirants tindran a la seva disposició la sol·licitud, la podran formalitzar, fer-ne la presentació telemàtica i, si ho desitgen, fer el pagament electrònic dels drets de participació.\nEls aspirants que posseeixin algun dels requisits per quedar exempts de la prova oral i escrita de la llengua catalana a què es fa referència a la base 6.2.3 hauran d'indicar a la casella corresponent de la sol·licitud el nivell de coneixement i la denominació del document acreditatiu corresponent.\nEls qui no tinguin enregistrat en el registre informàtic de personal docent del Departament dEducació aquesta condició hauran de presentar el document acreditatiu al servei territorial on està destinat indicant la data de tramitació telemàtica i el número d'expedient de l'òrgan prestador, durant el període de set dies naturals posterior a la finalització del termini de presentació de sol·licituds.\nEls aspirants que siguin titulars de més duna especialitat docent, hauran doptar per una delles en el moment de formalitzar la sol·licitud de participació en el procediment, només als efectes que del projecte vinculat al departament didàctic previst a lapartat 3.2 del barem estigui relacionada amb lespecialitat seleccionada i també que els mèrits al·legats siguin valorats pel tribunal corresponent a aquesta mateixa especialitat docent, tal com preveu la base 2.3 daquesta convocatòria.\nEls drets de participació en el procediment seran de 49,30 euros, d'acord amb el que estableix l'article 36 de la Llei 15/1997, de 24 de desembre (DOGC núm. 2548, de 31.12.1997), de taxes i preus públics de la Generalitat de Catalunya, modificada per la Llei 20/2005, de 29 de desembre, de pressupostos de la Generalitat de Catalunya per al 2006. Les persones que tramitin per mitjans telemàtics la inscripció en la convocatòria daccés als cossos de catedràtics i facin el pagament electrònic tenen una bonificació del 20% en el pagament daquestes taxes, dacord amb larticle 34 de la Llei 15/1997, de 24 de desembre, de taxes i preus públics de la Generalitat de Catalunya, modificada per la Llei 5/2007, de 4 de juliol, de mesures fiscals i financeres (DOGC núm. 4920, de 6.7.2007), de manera que els drets de participació seran de 39,44 euros.\nAixí mateix és daplicació una bonificació del 30% sobre la taxa per a les persones membres de famílies monoparentals i de famílies nombroses de categoria general de manera que si es fa la tramesa telemàtica de la inscripció dels drets de participació i es fa el pagament electrònic seran de 34,51 euros, i una bonificació del 50% per a les persones membres de famílies nombroses de categoria especial, de manera que si es fa la tramesa telemàtica de la inscripció dels drets de participació i el fa el pagament electrònic seran de 24,65 euros.\nEl pagament dels drets ha de fer-se, bé de manera presencial en qualsevol de les oficines de la Caixa d'Estalvis i Pensions de Barcelona "la Caixa", bé mitjançant transacció electrònica o bé per transferència bancària.\nEl pagament presencial es farà mitjançant la transacció RIN, que validarà mecànicament l'imprès de sol·licitud i s'hi estamparà el segell de l'entitat, de manera que l'interessat, amb el full que li correspon, pugui acreditar l'abonament. Quan es faci utilitzant els terminals ServiCaixa, el pagament podrà fer-se fins l'hora de tancament de les oficines l'últim dia de termini de presentació de sol·licituds.\nEn la presentació telemàtica de la sol·licitud podrà fer-se el pagament amb targeta de crèdit o de dèbit de qualsevol entitat bancària, mitjançant transacció electrònica a través de la pàgina d'Internet del Departament d'Educació http://www.gencat.net/educacio/profe/catedratics.htm o a través dels terminals ServiCaixa.\nTambé podrà fer-se el pagament mitjançant transferència bancària al compte corrent de la Caixa dEstalvis i Pensions de Barcelona la Caixa 2100-3000-11-2201661873. Els que utilitzin aquest mitjà de pagament, per garantir la seva validesa, hauran de fer constar en la primera posició del remitent el DNI de laspirant i a continuació els cognoms i nom.\nEstaran exempts dels drets els aspirants que acreditin tinguin una discapacitat igual o superior al 33%. Només lhauran dacreditar documentalment si no la tenen informada al registre informàtic de personal docent del Departament dEducació.\nEl termini de presentació de sol·licituds serà quinze dies naturals comptats a partir de l'endemà de la publicació d'aquesta Resolució de convocatòria al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.\nhttp://www.gencat.net/educacio/profe/catedratics.htm. En la llista hauran de constar, almenys, el nom i cognoms, el número de DNI o del document acreditatiu de la nacionalitat (en el cas de no tenir l'espanyola), el cos de catedràtics al qual pretén accedir l'aspirant, lespecialitat docent i, si escau, l'exempció de la prova de la llengua catalana, així com el motiu de l'exclusió dels aspirants provisionalment exclosos.\nEls aspirants que figurin com a exclosos en la llista provisional podran formular davant els serveis territorials corresponents i dirigides a la Direcció General de Recursos del Sistema Educatiu en el termini de cinc dies hàbils a partir de l'endemà de la publicació al DOGC de la resolució que la declari aprovada, les reclamacions que creguin oportunes, d'acord amb el que disposa l'article 71 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, per tal d'esmenar el defecte que nhagi motivat lexclusió. En cas que l'interessat no esmeni el defecte que nhagi motivat lexclusió dins d'aquest termini, se'l tindrà per desistit de la seva sol·licitud, d'acord amb el que disposa l'article 71.1 de la Llei 30/1992.\nEn el sistema daccés als cossos de catedràtics la valoració dels mèrits corresponents als apartats 2 i 3.2, 3.3 i 3.4 serà realitzada pels tribunals que a tal efecte nomenarà la Direcció General de Recursos del Sistema Educatiu.\nEn el cas del cos de catedràtics darts plàstiques i disseny i descoles oficials didiomes, així com en el cas de les especialitats de formació professional del cos de catedràtics densenyament secundari es pot nomenar un únic tribunal per més duna especialitat.\n5.3.1 Tribunals dels cossos de catedràtics d'ensenyament secundari, catedràtics descoles oficials didiomes i catedràtics darts plàstics i disseny.\na) Un president, designat lliurement per la Direcció General de Recursos del Sistema Educatiu entre els funcionaris de carrera del cos dinspectors deducació o del cos d'inspectors al servei de l'Administració educativa adscrits a llocs de treball de la Inspecció d'Educació o del respectiu cos de catedràtics.\nb) Quatre vocals, designats mitjançant sorteig públic d'entre els funcionaris amb destinació a Catalunya del respectiu cos de catedràtics de l'especialitat corresponent, en servei actiu. Làmbit territorial del sorteig podrà ser el de tota Catalunya o el corresponent a un servei o diversos serveis territorials del Departament dEducació, en funció del nombre de funcionaris sortejables que hi hagi en cada cas. En el sorteig públic es tindran en compte, si escau, els criteris de tendència a la paritat de gènere, tal com es detalla a la base 5.3.5 daquesta convocatòria. En la designació dels vocals també es considerarà, si escau, la participació voluntària regulada en la base 5.3.4.\n5.3.3 Participació voluntària\nDacord amb el que estableix larticle 7.7 del Reial decret 276/2007, de 23 de febrer les persones que voluntàriament vulguin formar part dun tribunal com a vocals hauran de presentar una sol·licitud al registre del servei territorial del qual depenen adreçada a la Direcció General de Recursos del Sistema Educatiu durant el termini de presentació de sol·licituds de participació en aquesta convocatòria. El model de sol·licitud està a disposició dels interessats als serveis territorials del Departament dEducació i a la pàgina dinternet: http://www.gencat.net/educacio/profe/catedratics.htm. Quan hi hagi suficients peticions de participació voluntària es designaran entre aquestes persones fins a dos vocals titulars i fins a dos suplents per tribunal.\nSi el número de persones voluntàries superés el número de vocals que shan de nomenar, la designació es farà mitjançant sorteig entre elles.\nDacord amb el que estableix larticle 7.2 del Reial decret 276/2007, de 23 de febrer en la designació de vocals es tendirà a la paritat entre professors i professores llevat que ho impedeixin raons objectives, i atenent al següents criteris:\na) Si el percentatge de professors o de professores en làmbit territorial del sorteig és inferior al 75% es designaran dos vocals titulars i dos vocals suplents professors i els altres dos titulars i els dos suplents professores.\nb) Si el percentatge de professors o de professores en làmbit territorial del sorteig és igual o superior al 75% es designaran 3 vocals titulars i tres suplents del grup majoritari i un titular i un suplent de laltre.\nc) Si el número de sortejables per tribunal es inferior a 25 persones no saplicaran els criteris dels dos apartats anteriors.\nLacte del sorteig entre les persones que han sol·licitat participació voluntària en tribunals tindrà lloc el dia XXXX de 2008, a les 10 hores, a la seu central del Departament dEducació (Via Augusta, 202-226, 08021 Barcelona)\nL'acte de sorteig de la resta de membres dels tribunals tindrà lloc el dia XXX de 2008, a les 10 hores, a la seu central del Departament d'Educació (Via Augusta, 202-226, 08021 Barcelona).\nQuan dalguna de les especialitats de la convocatòria no hi hagi funcionaris docents en servei actiu dels cossos a què s'ha fet esment anteriorment en nombre suficient, la Direcció General de Recursos del Sistema Educatiu designarà els vocals.\nEn la designació dels tribunals es garantirà el compliment del principi d'especialitat, segons el qual la totalitat dels seus membres hauran de ser titulars de l'especialitat que s'hagi de jutjar. Quan això no sigui possible, la Direcció General de Recursos del Sistema Educatiu completarà els tribunals amb funcionaris daltres especialitats.\nSeran dispensats de participar de manera obligada en els òrgans de selecció, i per tant no intervindran com a candidats en el segon acte de sorteig previst a la base 5.3.6, els funcionaris docents catedràtics següents: els que ocupin els càrrecs unipersonals de govern dels centre (director, secretari, cap d'estudis i coordinador pedagògic), els que prestin serveis a la seu central del Departament d'Educació o en els seus serveis territorials, els que gaudeixin d'un permís de reducció dun terç o de la meitat de la jornada i els que van ser designats per sorteig públic com a vocal dels tribunals en la convocatòria de proves per a la provisió de places de funcionaris docents de l'any 2007 sempre que shaguessin constituït com a membres d'aquells tribunals.\nEl termini per manifestar l'abstenció serà de set dies naturals a partir del següent de la publicació al DOGC de la resolució de nomenament dels tribunals que hauran de valorar el procediments selectiu, mitjançant comunicació, amb la deguda justificació documental, a la Direcció General de Recursos del Sistema Educatiu, que resoldrà el que procedeixi. Aquesta comunicació haurà defectuar-se mitjançant la presentació de la documentació acreditativa que correspongui davant del president del tribunal.\na) La valoració dels mèrits de la fase de concurs corresponents als apartats 2, 3.2 i 3.3 del barem. A aquests efectes, a lacte de presentació rebran dels aspirants la documentació justificativa dels mèrits al·legats i, si escau, dos exemplars del projecte vinculat al departament didàctic. Els tribunals podran compulsar la documentació justificativa presentada i la custodiaran fins que hagi de ser valorada.\nb) La valoració del projecte vinculat al departament didàctic de lespecialitat docent inclourà una entrevista amb cada aspirant, amb la finalitat davaluar la idoneïtat per assumir les funcions atribuïdes per la LOE, amb caràcter preferent, als funcionaris docents dels cossos de catedràtics.\nc) En el cas que es nomeni més dun tribunal en una mateixa especialitat, al president del tribunal número 1 li correspondrà la coordinació dactuació dels tribunals i la determinació dels criteris d'actuació dels tribunals i la seva homogeneïtzació, així com els criteris de valoració del projecte vinculat al departament didàctic de lespecialitat docent i dels mèrits a valorar pels tribunals.\nEls tribunals faran públics els criteris de valoració del projecte vinculat al departament didàctic de lespecialitat docent i dels mèrits que valorin els tribunals referents als apartats 2 i 3.2, 3.2 i 3.4 del barem, en els taulers d'anuncis on es celebri el procés selectiu, almenys amb una setmana d'antelació a lacte de presentació.\nEn aquests criteris s'especificarà el desglossament de les pautes, criteris i orientacions amb les quals els tribunals avaluaran del projecte vinculat al departament didàctic de lespecialitat docent i els mèrits a valorar pels tribunals. Els criteris d'avaluació seran comuns a tots els tribunals, segons els criteris que sesmenten en lannex 2 daquesta convocatòria, i sorientaran a comprovar la idoneïtat dels aspirants en lespecialitat docent i la capacitat per assumir les funcions atribuïdes per la LOE als cossos de catedràtics, i en especial, les següents:\na) Lexercici com a cap de departament didàctic o departament de formació professional o densenyaments esportius.\nb) La direcció dels projectes dinnovació i investigació didàctica en la pròpia especialitat a desenvolupar en el centre educatiu.\nc) La direcció de la formació en pràctiques dels professors de nou ingrés que sincorporin al departament didàctic.\nTal com preveu el punt 6.2.2 de la Resolució TRI/3345/2005, de 15 de novembre, per la qual es disposa la inscripció i la publicació del III Acord general sobre condicions de treball del personal de làmbit daplicació de la Mesa General de Negociació de lAdministració de la Generalitat de Catalunya per als anys 2005-2008 (DOGC núm. 4517, de 24.11.2005) les ofertes docupació obligatòriament inclouran la possibilitat que les convocatòries de processos selectius incrementin en un 10% addicional les places objecte de loferta. En aquest sentit, el Departament dEducació podrà incrementar fins un 10% el total de places corresponents a aquesta convocatòria, per tal de poder cobrir les vacants que es produeixin per jubilació o excedència fins el dia 31 dagost de 2008 i per tal de resoldre els recursos de reposició contra la llista definitiva de seleccionats que puguin suposar incorporar-hi nous seleccionats per corregir errors materials i de fet.\nSegons estableix la disposició addicional 12, apartat 2 de la Llei orgànica 2/2006, dEducació, de 3 de maig, i el capítol II del títol IV del Reial decret 276/2007, de 23 de febrer, el sistema daccés als cossos de catedràtics densenyament secundari, darts plàstiques i disseny i descoles oficials didiomes consistirà en un concurs en el qual es valoraran els mèrits relacionats amb lactualització científica i didàctica, la participació en projectes educatius, lavaluació positiva de lactivitat docent i, si escau, la trajectòria artística dels candidats, resultant seleccionats aquells aspirants que, ordenats segons la suma de puntuacions assignades, obtinguin un número dordre igual o inferior al número de vacants ofertades en cada cos.\nEl procediment selectiu començarà el XX de XX de XXXX, en què es realitzarà la prova prèvia de coneixements de la llengua catalana. Aquest mateix dia es farà pública la qualificació d'aquesta prova al tauler d'anuncis de la seu dels respectius tribunals. El dia XX de XX de XXXX, al matí, es realitzarà l'acte de presentació davant els tribunals, durant el qual els aspirants, als efectes de la valoració voluntària del subapartat 3.4 del barem, lliuraran, si escau, dos exemplars del projecte vinculat al departament didàctic de lespecialitat docent i els mèrits al·legats corresponents als apartats 2 i 3.2 i 3.3, segons preveu el barem de mèrits de la convocatòria.\nAmb anterioritat al XX de XX de XXXX i sempre amb set dies naturals d'antelació com a mínim, la Direcció General de Recursos del Sistema Educatiu publicarà al DOGC la resolució que declari aprovada la llista definitiva d'aspirants admesos i exclosos. En aquesta resolució hauran de constar els aspirants distribuïts per tribunals, així com la data, l'hora i el lloc on es realitzarà la prova de coneixements de la llengua catalana, l'acte de presentació dels aspirants i el procediment selectiu.\nL'acte de presentació té caràcter personal i, en conseqüència, la presència en lacte serà obligada.\nEn l'ordre d'actuació dels aspirants, l'actuació la iniciaran aquells el primer cognom dels quals comenci per la lletra "D" de conformitat amb el que disposa la Resolució GAP/4250/2006 de 21 de desembre (DOGC núm. 4798, de 29.12.2006), per la qual es dóna publicitat al resultat del sorteig públic per determinar l'ordre d'actuació dels aspirants en els processos selectius que es convoquin o realitzin durant l'any 2007, per a l'ingrés a la funció pública de la Generalitat de Catalunya.\nAixí mateix, si en qualsevol moment del procediment selectiu arriba a coneixement del tribunal que algun aspirant no reuneix els requisits exigits per aquesta convocatòria, el president, amb l'audiència prèvia a l'interessat, comunicarà a la Direcció General de Recursos del Sistema Educatiu als efectes procedents les inexactituds o les presumptes falsedats formulades per l'aspirant en la sol·licitud d'admissió al procediment selectiu, amb proposta d'exclusió. En aquest cas, i fins al moment en què el conseller dEducació dicti la resolució corresponent, l'aspirant podrà continuar de manera condicional la seva participació en el procediment selectiu.\nTambé podran interposar potestativament recurs de reposició, previ al recurs contenciós administratiu, davant el conseller d'Educació, en el termini d'un mes a comptar de l'endemà de la seva notificació, segons el que disposen els articles 116 i 117 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú.\nD'acord amb el que estableix larticle 38 d) del Reial decret 276/2007, de 23 de febrer, els participants en la convocatòria daccés als cossos de catedràtics hauran dacreditar el coneixement de la llengua catalana, tant en l'expressió oral com en l'escrita, mitjançant una prova prèvia de caràcter eliminatori.\nPel que fa a l'expressió escrita, la prova consistirà en una redacció, d'almenys dues-centes paraules, redactada en llengua catalana. El tribunal proposarà dos temes, bé d'actualitat bé relacionats amb la pràctica docent o amb aspectes didàctics de l'especialitat corresponent. L'aspirant n'haurà de triar un per a la redacció. A més es\nformularan preguntes de llengua catalana amb la finalitat de comprovar la competència i el domini d'estructures morfosintàctiques i del lèxic per part dels aspirants.\nQuedaran exempts de la realització de la part oral i escrita de llengua catalana els aspirants que acreditin el coneixement oral i escrit de la llengua catalana de nivell equivalent o superior al certificat de suficiència de català (C) d'acord amb les correspondències establertes a l'Ordre PRE/228/2004, de 21 de juny (DOGC núm. 4168, de 6.7.2004), sobre els títols, diplomes i certificats de coneixement de català de la Secretaria de Política Lingüística i aquells que hagin superat o hagin estat declarats exempts de la prova oral i escrita de llengua catalana en convocatòries anteriors de proves per a la provisió de places de funcionaris docents realitzades a Catalunya, convocades pel Departament dEducació. A aquests efectes, els interessats que no tinguin enregistrat al registre informàtic de personal docent del Departament dEducació aquesta acreditació presentaran al servei territorial on estiguin destinats una fotocòpia compulsada del document acreditatiu corresponent, durant el termini de presentació de sol·licituds. En aquest sentit els aspirants que en convocatòries anteriors de proves per a la provisió de places de funcionaris docents realitzades a Catalunya, a partir de lany 1991, ja van ser exempts de llengua catalana o aptes de la prova de coneixements de les dues llengües oficials a Catalunya no caldrà que acreditin el requisit dexempció ja que aquesta informació consta al registre informàtic de personal docent del Departament dEducació.\n6.3 Contingut del projecte vinculat al departament didàctic de lespecialitat docent previst a lapartat 3.2.7 del barem.\nEls aspirants que desitgin al·legar aquest mèrit, lliuraran al tribunal, durant lacte de presentació previst a la base 6.1.1, dos exemplars del projecte vinculat al departament didàctic de lespecialitat docent.\nAquests aspirants seran convocats pel tribunal amb, almenys, catorze hores danticipació per a realitzar una entrevista, en sessió pública, en durant la qual el tribunal durant un temps màxim de quinze minuts podrà plantejar preguntes a laspirant sobre el contingut del projecte vinculat al departament didàctic de lespecialitat docent.\nEn el moment de lentrevista l'aspirant podrà utilitzar un tercer exemplar del projecte aportat per ell mateix.\nEl projecte vinculat al departament didàctic de lespecialitat docent contindrà una de les tres opcions següents, a elegir per laspirant:\nUn projecte docent dinnovació i investigació didàctica a realitzar en el propi centre, consistent en un treball original de recerca directament relacionat amb el lloc de treball de la seva especialitat docent.\nUn projecte de direcció de lacollida i la formació en pràctiques dels professors de nou ingrés que sincorporin al seu departament didàctic.\nUn projecte de formació contínua del professorat de lespecialitat a desenvolupar dintre del seu departament didàctic.\nEl projecte ha de tenir una extensió màxima de 50 pàgines (aproximadament 500 paraules per pàgina) i shi desenvoluparà una de les tres opcions assenyalades a la base 6.3, seguint les pautes i criteris que sinclouen a lannex 2.\n6.4 Avaluació positiva de lactivitat docent prevista a larticle 1.2.9 del barem\nPer tal de valorar les capacitats pedagògiques de laspirant, i el domini de les tècniques de treball docent i la participació en el funcionament del centre, els aspirants seran avaluats en els seus centres docents. Lesmentada avaluació serà realitzada per la inspecció educativa, normalment a través d una comissió de valoració, que es constituirà en cada centre docent públic on estiguin destinats els aspirants a accedir als cossos de catedràtics\nEls aspirants podran renunciar, voluntàriament, a ser avaluats per lapartat 1.2. 9.10 del barem de mèrits, i en aquest cas, hauran de presentar per escrit la renúncia a aquesta valoració davant el president de la comissió de valoració.\nPer tal davaluar lactivitat docent de laspirant, les comissions de valoració tindran en compte necessàriament els següents elements:\nA. Planificació de lactivitat docent. Objectius i Continguts.\nB. Desenvolupament de lactivitat docent. Activitats densenyament i aprenentatge.\nD. Gestió de laula.\nE. Participació en les activitats del centre. Relació i comunicació amb la comunitat educativa dacord amb els criteris adoptats pel centre.\nEn relació amb cadascun dels cinc elements esmentats lavaluació es realitzarà sobre els següents descriptors:\nA. Planificació de lactivitat docent.\n* Concreció dels objectius daprenentatge en les unitats didàctiques seguint els criteris acordats pel centre, cicle, equip docent o departament.\n* Adequació dels objectius daprenentatge al curs o nivell corresponent.\n* Adaptació dels objectius daprenentatge a les característiques personals de lalumnat.\n* Selecció de continguts coherent amb la proposta dobjectius.\n* Rellevància dels continguts seleccionats.\n* Adequació dels continguts al curs o nivell corresponent.\n* Previsió dactivitats densenyament/aprenentatge que contribueixen a lassoliment dobjectius.\n* Desenvolupament de la intervenció didàctica amb varietat de recursos i materials curriculars per facilitar lassoliment dels objectius.\n* Intervenció didàctica adient a les característiques del grup, proporcionant una correcta atenció a les necessitats individuals dels alumnes.\n* Previsió dels criteris davaluació adaptats a la diversitat dels alumnes.\n* Aplicació dels criteris davaluació previstos en la programació didàctica.\n* Presa de decisions de millora a partir de lanàlisi dels resultats davaluació.\n* Manteniment dun clima de respecte a laula, afavoriment de la convivència i resolució de possibles conflictes.\n* Presentació inicial dobjectius i continguts, orientació i seguiment del treball a realitzar per lalumnat i síntesi final dallò realitzat.\n* Organització del temps per desenvolupar les activitats previstes.\nE.- Participació en les activitats del centre. Relació i comunicació amb la comunitat educativa dacord amb els criteris adoptats pel centre.\n* Integració en el claustre, treball en equip, coordinació, participació en projectes de centre i en activitats del departament didàctic/seminari o dels equips de cicle.\n* Informació periòdica i significativa amb les famílies, en relació amb el funcionament del centre i amb el procés daprenentatge dels alumnes.\n* Relacions i coordinació, si escau, amb els serveis educatius, serveis municipals o daltres serveis de lentorn del centre.\nPer a lavaluació de lactivitat docent de cada aspirant linspector/a podrà consultar la documentació pertinent, fer una observació directa de l'activitat docent, entrevistar laspirant i escoltar el director/a del centre i el cap del mateix departament didàctic de laspirant, sempre i quan aquests no participin en el mateix procediment daccés als cossos de catedràtics.\nes constituirà, si escau, una comissió de valoració en cada centre docent públic en què hi estiguin destinats els aspirants a accedir als cossos de catedràtics. La comissió estarà formada per un inspector, que la presideix, i dos vocals. Aquest seran el director del centre o un altre membre de lequip directiu, en el cas que no sigui possible la incorporació del director, que actuarà com a secretari, i un funcionari de carrera en actiu dels cos de catedràtics corresponent, sempre que sigui possible el cap del mateix departament didàctic de cada aspirant. En cas de no poder formar-se la comissió amb catedràtics destinats al centre, shi incorporaran altres funcionaris de carrera destinats al centre. En qualsevol cas tots els membres de la comissió han de ser funcionaris de carrera del mateix grup del cos al qual saspira. En el cas que no sigui possible constituir la comissió per no haver-hi destinats al centre funcionaris de carrera que compleixin els criteris anteriors, lavaluació corresponent serà realitzada directament per linspector que tindrà en compte els mateixos elements i descriptors que shan mencionat en aquesta base.\nPer a lavaluació de cada aspirant se celebrarà com a mínim una sessió per cadascuna de les especialitats dels aspirants a avaluar. En cada sessió hi participaran tres membres de la comissió: el president/a, el secretari/ària i el vocal corresponent segons lespecialitat.\nLa comissió avaluarà a cada aspirant analitzant aquella documentació del centre relacionada amb els descriptors esmentats, sense que sigui necessari que laspirant hagi delaborar personalment cap material específic per a la seva valoració.\nLes comissions davaluació aixecaran acta de la sessió de la valoració dels aspirants i emetran lavaluació de lactivitat docent fins un màxim de 2,0000 punts, segons preveu lapartat 1.2.9 el subapartat 1.2.10 del barem de mèrits. Les avaluacions de lactivitat docent es puntuaran amb una aproximació fins a les deu mil·lèsimes.\nPosteriorment la inspecció trametrà, a través de les corresponents inspeccions territorials, els informes de valoració i la puntuació final assolida per cada aspirant a la Direcció General de Recursos del Sistema Educatiu.\n6.5 Qualificació del projecte vinculat al departament didàctic de lespecialitat docent previst a lapartat 3.2.7 del barem.\nTenint en compte els criteris públics de valoració del projecte vinculat al departament didàctic de lespecialitat docent, tal com sha assenyalat a la base 5.8, els tribunals qualificaran el projecte sobre lespecialitat docent de 0 a 1,0000 punts. Aquesta qualificació serà la mitjana aritmètica de les qualificacions de tots els membres assistents al tribunal. Quan entre les puntuacions que hagin atorgat els membres dels tribunals als aspirants hi hagi una diferència igual o superior a dos terços de la puntuació total fixada per al projecte al barem de mèrits entre les puntuacions que hagin atorgat els membres dels tribunals als aspirants en seran excloses les qualificacions màxima i mínima i es calcularà la puntuació mitjana entre la resta de puntuacions. En el cas que hi hagi més d'un membre que hagi atorgat la qualificació màxima o mínima només s'exclourà una única qualificació màxima o mínima. Aquest criteri d'exclusió s'aplicarà una única vegada, encara que pugui continuar havent-hi una diferència de tres o més enters en les puntuacions dels membres assistents al tribunal no excloses.\n6.6.1 Assignació automàtica de puntuació als apartats 1.1, 1.2.1, 1.2.2, 1.2.3, 1.2.4, 1.2.6, 1.2.7, 1.2.8, 1.2.9, 1.2.12 1.2.11 i 3.1 del barem.\nUna vegada publicada la llista definitiva dadmesos, el Departament dEducació farà pública en la pàgina dinternet el web del Departament dEducació:\nhttp://www.gencat.net/educacio/profe/catedratics.htm. la puntuació corresponent a aquells apartats del barem que es puguin deduir de forma automàtica a partir de les dades que consten al registre informàtic de personal docent (GIP):\n* Apartat 1.1: antiguitat en el cos;\n* Apartat 1.2 (excepte lapartat 1.2.5, 1.2.9 i 1.2.10 i 1.2.11): ocupació de càrrecs directius i de coordinació;\n* Apartats 3.1.1, 3.1.2 i 3.1.3: titulacions acadèmiques universitàries de primer, segon o tercer cicle;\n* Apartat 3.1.4 i 3.1.5: titulacions densenyament de règim especial (dansa, música, EOI).\n* Apartat 3.1. 6.3: mestre de català o nivell D de la Junta Permanent;\nSobrirà un termini de set dies naturals a comptar des del dia següent en que es faci pública lassignació automàtica de mèrits duna setmana per tal que els interessats puguin acceptar expressament la puntuació atorgada per a aquests apartats o manifestar el seu desacord total o parcial en cada apartat. Aquesta acceptació o rebuig de la puntuació es farà telemàticament mitjançant el mateix procediment que els ha permès consultar aquesta informació del barem de mèrits. En el cas que manifestin el seu desacord, els caldrà aportar la documentació justificativa als serveis territorials en el termini de deu dies naturals següents al tancament del període de presentació de sol·licituds.\nLa documentació justificativa corresponent als apartats 1.2.5 i 1.2.11 1.2.12 del barem caldrà aportar-la als serveis territorials corresponents en aquest mateix termini duna setmana.\n6.6.2 Al·legació dels mèrits corresponents als apartats 2 i 3.2, 3.3 i 3.4 davant el tribunal.\nFent ús del full d'autobarem que estarà a disposició dels aspirants als serveis territorials i a la seu central del Departament d'Educació i que també es podrà imprimir a través de la pàgina d'Internet del Departament d'Educació: http://www.gencat.net/educacio/profe/catedratics.htm, els aspirants a accedir als cossos de catedràtics al·legaran en lacte de presentació, tots els mèrits que considerin oportuns, d'acord amb els apartats 2 i 3.2 i 3.3 del barem que es publica a lannex 1 d'aquesta convocatòria, i lliuraran al tribunal els documents justificatius corresponents, juntament amb el full esmentat, i si escau, dos exemplars del projecte vinculat al departament didàctic de lespecialitat, en el cas que desitgin al·legar aquest mèrit previst a lapartat 3.4 3.2.7 del barem. Només es podran puntuar els mèrits que s'al·leguin en la sessió pública convocada pel tribunal, els quals hauran de ser degudament justificats mitjançant la documentació que es determina en el barem.\nL'assignació de la puntuació que correspongui als aspirants en relació amb els apartats 2, i3.2, 3.3 i 3.4 de lannex 1 es portarà a terme pels corresponents tribunals.\nDesprés de les entrevistes als aspirants, els tribunals faran públics els resultats de la valoració dels mèrits corresponents als apartats 2 i 3.2, 3.3 i 3.4, al tauler d'anuncis del local on es realitzi el procediment selectiu, i obriran un termini de quaranta vuit hores a comptar des del moment de la publicació per a la presentació de reclamacions davant el president del tribunal, o de nova documentació justificativa de mèrits al·legats en la sol·licitud de participació el full dautobarem que sesmenta a la base 6.6.2 daquesta convocatòria sempre que aquests hagin estat perfeccionats fins a la data de finalització del termini de presentació de sol·licituds de participació.\nUn cop estimades o desestimades les reclamacions presentades, i admesa o no la nova documentació justificativa aportada, els tribunals faran públics els resultats de la valoració definitiva dels mèrits de tots els aspirants. Contra aquesta resolució els interessats podran interposar recurs d'alçada davant del director general de Recursos del Sistema Educatiu, en el termini d'un mes, segons el que preveuen els articles 114 i 115 de la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions públiques i del procediment administratiu comú.\nLa resta dapartats del barem seran puntuats per la Direcció General de Recursos del Sistema Educatiu, llevat de lavaluació positiva de lactivitat docent prevista a lapartat 1.2.10 1.2.9 que serà realitzada segons preveu la base 6.4 daquesta convocatòria.\n.7 Selecció dels aspirants per a laccés als cossos de catedràtics.\n7.1 Llistes de participants daspirants amb tots els mèrits i llistes de seleccionats.\nSuperaran el procediment selectiu els aspirants que, havent estat qualificats d'apte en la prova de coneixement de la llengua catalana, sens perjudici de les exempcions que preveuen les bases 6.3.2 i 6.3.3 la base 6.2.3 d'aquesta convocatòria, i una vegada ordenats segons la puntuació global assignada de conformitat amb el que disposa larticle 39 del Reial decret 276/2007, de 23 de febrer, els correspongui un número d'ordre igual o inferior al nombre total de places convocades en cadascun dels cossos de catedràtics.\nEls tribunals trametran a la Direcció General de Recursos del Sistema Educatiu la relació d'aspirants amb els resultats que han obtingut aquests en la valoració definitiva dels mèrits corresponents als apartats 2, 3.2, 3.3 i 3.4.\nUna vegada els tribunals hagin valorat definitivament aquests mèrits valorats, definitivament, pels tribunals aquests mèrits la Direcció General de Recursos del Sistema Educatiu afegirà a cada aspirant la puntuació corresponent als la resta d apartats corresponents a lassignació automàtica i procedirà a l'ordenació dels aspirants d'acord amb les puntuacions globals obtingudes i la declaració dels aspirants que hagin superat el procediment selectiu.\nUna vegada afegida a La puntuació del barem lavaluació de lactivitat docent realitzada segons preveu la base 6.4. la Direcció General de Recursos del Sistema Educatiu ordenarà tots els aspirants baremats segons les puntuacions globals obtingudes i determinaran els aspirants que han superat el corresponent procediment de selecció. La Direcció General de Recursos del Sistema Educatiu farà pública per a cada cos de catedràtics la llista alfabètica on constin tots els mèrits desglossats amb tots els apartats. Aquestes llistes shauran dexposar a la seu central del Departament dEducació i en la seu de cadascun dels serveis territorials, així com a la pàgina dinternet del Departament dEducació: http://www.gencat.net/educacio/profe/catedratics.htm.\nLa Direcció General de Recursos del Sistema Educatiu ordenarà per a cada cos de catedràtics tots els aspirants baremats segons les puntuacions globals obtingudes i determinarà els aspirants que han superat el procediment de selecció.\na) Puntuació més alta en cadascun dels apartats dels barems dels mèrits, per l'ordre en què aquests figuren a la convocatòria.\nb) Puntuació més alta en la valoració dels subapartats del barem dels mèrits, per l'ordre en què aquests figuren a la convocatòria.\nc) En cas de continuar l'empat, tenint en compte els apartats anteriors, es tindrà en compte el major nombre destadis de promoció docent reconeguts dacord amb lOrdre de 4 de novembre de 1994 (DOGC núm. 1979, de 30.11.1994), i en cas de continuar lempat es tindrà en compte lordre dingrés al cos dorigen, segons la data de presa de possessió.\nLa Direcció General de Recursos del Sistema Educatiu farà pública per a cada cos de catedràtics la llista provisional d'aspirants seleccionats per cossos i obrirà un termini de set dies naturals a comptar des del dia següent de la publicació per a la presentació de reclamacions per a possibles errors davant de la mateixa Direcció General.\nAquestes llistes shauran dexposar a la seu central del Departament dEducació i en la seu de cadascun dels serveis territorials, així com a la pàgina dinternet del Departament dEducació: http://www.gencat.net/educacio/profe/catedratics.htm.\nUn cop estimades o desestimades aquestes reclamacions la Direcció General de Recursos del Sistema Educatiu farà pública per a cada cos de catedràtics la llista definitiva daspirants seleccionats.\n7.2.4 Publicació al DOGC de les llistes úniques d'aspirants seleccionats que sexposarà de la mateixa manera que la llista provisional.\nEl Departament d'Educació publicarà al DOGC para cada cos de catedràtics la llista única d'aspirants seleccionats, per cossos, ordenada segons la puntuació total del barem, així com a la pàgina d'Internet del Departament d'Educació:\nBarcelona, XX de XX de 2007Ernest Maragall i MiraConseller d'Educació\nÚnicament shauran de presentar els documents justificatius dels mèrits al·legats, quan no constin informats al registre informàtic de personal docent del Departament dEducació.\nNo s'hauran de lliurar els certificats d'activitats de formació que ja hi constin en la base de dades de la Subdirecció General de Formació Permanent i Recursos Pedagògics. Només caldrà lliurar amb la sol·licitud la relació d'activitats realitzades que l'aspirant pot obtenir a través de la pàgina web de consulta de certificats http://www.xtec.cat/verifica_certificat/\n.1 Treball desenvolupat (màxim 5,0000 punts)\n1.1 Antiguitat (màxim 2,5000 punts) .\n1.1.1 Per cada any de serveis prestats com a funcionari de carrera del cos des del qual s'aspira a l'accés, 0,2000 punts (màxim 1,6000 punts).\nNomés es valoraran per aquest subapartat els anys com a funcionari de carrera prestats en el cos des del qual s'aspira l'accés que sobrepassin els vuit exigits com a requisit, i fins els setze anys dantiguitat.\n1.1.2 Per cada any de serveis prestats com a funcionari de carrera del cos des del qual s'aspira a l'accés, que sobrepassin els valorats en el subapartat 1.1.1, 0,1500 punts.\nNomés es valoraran per aquest subapartat els anys com a funcionari de carrera prestats en el cos des del qual s'aspira l'accés que sobrepassin els setze anys de carrera del subapartat 1.1.1.\n1.2 Exercici de funcions específiques, avaluació voluntària i, en el seu cas, avaluació positiva de la funció docent, segons sestableix a la base 6.4 (màxim 2,5000 punts).\n1.2.3 Per cada any com a cap de departament, de seminari o altres òrgans de coordinació docent dun centre docent públic, 0,2000 punts.\n1.2.4 Per cada any com a tutor de lESO, del batxillerat, de cicles formatius i densenyaments artístics, amb el corresponent complement específic, 0,1500 punts.\n1.2.5 Per cada any amb desenvolupament de tasques de representativitat com a membre del claustre al consell escolar dels centres docents públics, 0,1000.\n1.2.6 Per cada any portant a terme funcions corresponents a la Inspecció d'Educació, 0,4500 punts.\n1.2.7 Per cada any desenvolupant tasques en un lloc de treball de l'Administració educativa amb responsabilitats, com a mínim de cap de servei o similar, 0,4000 punts.\n1.2.8 Per cada any desenvolupant tasques en comissió de serveis en el Departament dEducació, 0,2000 punts.\n1.2.9 Per lavaluació positiva de lactivitat docent, realitzada per la inspecció educativa segons sestableix a la base 6.4 (màxim 2,0000 punts).\n1.2.10 Per cada curs escolar com a professor tutor de professors en fase de formació (interins novells o funcionaris en pràctiques), 0,2000 punts.\n1.2.11 Per cada curs escolar dedicat a realitzar tasques específiques de representativitat del professorat amb llicència sindical amb temps total, 0,1500 punts.\n2.1 Per cursos superats de formació i perfeccionament superat, relacionats amb les especialitats de laspirant o amb l'organització escolar, les noves tecnologies aplicades a l'educació, la didàctica, la psicopedagogia o la sociologia de l'educació, convocat per administracions públiques amb plenes competències educatives, per universitats o per col·legis professionals, o activitats incloses al pla de formació permanent organitzades per entitats col·laboradores amb el Departament d'Educació a partir del curs 1989-1990, o activitats reconegudes pel Departament d'Educació:\nPer cada 10 hores de curs relacionat amb actualització científica o didàctica sassignaran 0,1000 punts (fins un màxim de 3,0000 punts). A aquests efectes, se sumaran les hores de tots els cursos, i no podrà assignar-se cap puntuació pel nombre dhores restant inferior a 10. Quan els cursos estiguin expressats en crèdits en lloc dhores, sentendrà que cada crèdit equival a 10 hores.\nExclusivament per a lespecialitat de música, es valoraran en els mateixos termes els cursos organitzats pels conservatoris de música.\nExclusivament per a les especialitats pròpies de la formació professional, de les arts plàstiques i disseny o dels ensenyaments desports, es valoraran també per aquest apartat la formació realitzada per entitats relacionades amb el món productiu, sempre que estiguin directament relacionades amb lespecialitat docent.\nAls efectes daquest subapartat 2.1, es podran acumular els cursos no inferiors a quinze hores que compleixin els requisits que shi especifiquen.\nDocuments justificatius: certificació acreditativa expedida per l'organisme o centre corresponent, amb especificació de les hores de durada (no s'acceptarà cap certificació que no les indiqui). Per a les activitats incloses al pla de formació o reconegudes, l'entitat col·laboradora corresponent hi farà constar explícitament que l'activitat en qüestió està inclosa al pla esmentat o que està reconeguda, i hi indicarà la resolució de reconeixement pel Departament dEducació.\nEn cap cas podran ser valorats per aquest apartat 2.1 els cursos realitzats per a l'obtenció d'un títol o certificat acadèmic.\n2.2 Per la participació en grups de treball tutelats pels ICES, pel Departament dEducació o altres administracions educatives (màxim 0,5000 per curs escolar).\nDocuments justificatius: fotocòpia compulsada dels certificats expedits per les institucions o entitats responsables daquestes activitats on consti la resolució del seu reconeixement pel Departament dEducació.\n2.3 Per formació en llengües estrangeres diferents de lespecialitat a la que sopta en blocs no inferiors a 120 hores: 0, 040 punts (màxim 0, 2500).\nA efectes daquest apartat es podran acumular els cursos no inferiors a 40 hores.\nEn cap cas podran ser valorats per aquest apartat els cursos realitzats per a lobtenció dun títol o certificat acadèmic, inclòs el descrit en lapartat 3.1.5.2.\nDocuments justificatius: certificació acreditativa del curs o cursos superats expedida per lorganisme o centre corresponent, amb especificació de les hores de durada.\n3.1.1 Estudis de doctorat.\n3.1.1.1 Per la realització dels cursos o programes de doctorat: 0,4000 punts.\n3.1.1.2 Pel Certificat-Diploma acreditatiu dEstudis Avançats (Reial decret 778/1998, de 30 dabril), el Títol Oficial de Màster (Reial decret 56/2005, de 21 de gener), Suficiència investigadora o qualsevol altre títol equivalent sempre que no siguin requisit per a lingrés en la funció pública docent: 0,5000 punt.\nEn cap cas pot computar-se conjuntament amb lapartat 3.1.1.1.\n3.1.1.3 Per posseir el títol de doctor, 0,8000 punts.\nPer superar el programa de doctorat: 0,4000 punts.\nPer lobtenció del títol de doctor: 0,4000 punts.\nEs valoraran les titulacions universitàries de caràcter oficial en el cas de no haver estat al·legades com a requisit per a l'ingrés al cos, com s'indica a continuació:\n3.1.3.1 Titulacions universitàries de primer cicle.\n3.1.3.2 Titulacions universitàries de segon cicle.\nNo es valoraran per aquest apartat, en cap cas, el títol o estudis daquesta naturalesa que hagi estat necessari superar (primer cicle, segon cicle o, en el seu cas, ensenyaments complementaris) per l'obtenció del primer títol de llicenciat, enginyer o arquitecte que presenti l'aspirant i que al·legui com a requisit.\n3.1.3.3 Màsters i postgraus.\nEn cap cas pot computar-se si ho ha estat per lapartat 3.1.1.\n3.1.4 Per posseir el grau de llicenciatura, amb una nota igual o superior al notable en el grau (tesina), 0,1250 punts.\nEs valoraran les titulacions corresponents a ensenyaments de règim especial atorgades per les escoles oficials d'idiomes, conservatoris professionals i superiors de música i escoles d'art, així com les de la formació professional específica, sempre que no hagin estat al·legades com a requisit per a l'ingrés a la funció pública docent o, en el seu cas, no hagin estat necessàries per a l'obtenció del títol al·legat.\n3.1.5.2 Per cada certificat daptitud d'escoles oficials d'idiomes: 0,2500 punts.\nPer cada titulació de les escoles oficials didiomes, de cicle elemental, 0,1250 punts.\nPer cada titulació de les escoles oficials didiomes de cicle superior, 0,1250 punts.\nLa possessió del certificat daptitud de lescola oficial didiomes engloba els dos cicles.\n3.1.5.4 Per cada titulació de tècnic superior de formació professional o equivalent: 0,2500 punts.\n3.1.5.6 Per acreditar certificacions didiomes de nivell igual o superior al Certificat dAptitud dEOI no contemplats en els apartats anteriors: 0,2500 punts.\n3.2.1 Per publicacions relacionades amb les especialitats docents del cos a què opta o amb lorganització escolar (màxim 1,0000 punts).\nDocumentació acreditativa: Els exemplars corresponents (dels llibres, capítols o articles de revista tècnica o científica), que poden ser els originals o les fotocòpies completes amb la compulsa com a mínim, de les pàgines acreditatives de la autoria, del dipòsit legal i, si escau, de l'ISBN o lISNN. Els exemplars també poden anar acompanyats d'un certificat de l'editorial on consti el nombre d'exemplars i que la seva difusió ha estat en llibreries comercials.\nNo seran valorades les publicacions al·legades per aquest apartat, on no hi figuri l'ISBN o lISNN i tinguin l'obligatorietat de consignar-lo en virtut del que disposa el Decret 2984/1972, de 2 de novembre, així com aquelles en què l'autor en sigui l'editor.\nEn el cas de les manifestacions artístiques cal aportar documents que permetin copsar-ne labast, com fulletons, programes o catàlegs.\n3.2.2 Per participació en recerca educativa i activitats dinnovació en centres docents (màxim 0,5000 punts).\nPer participació en grups de recerca educativa coordinats des de les universitats o les administracions educatives i en activitats dinnovació, una vegada finalitzades, en centres docents o altres institucions educatives, sempre que siguin promogudes o autoritzades per ladministració educativa.\nPer participació en projectes europeus de recerca educativa i activitats dinnovació.\nPer participació en projectes sostinguts amb fons de la Unió Europea.\nDocuments justificatius: certificació de la universitat des don sha coordinat el grup o programa de recerca educativa o certificació de ladministració educativa que ha promogut o autoritzat lactivitat dinnovació. Les certificacions hauran dexplicitar lobjecte de la recerca o el caràcter de la innovació duta a terme i, en ambdós casos, la durada daquestes activitats.\n3.2.3 Mèrits artístics (màxim 1,0000 punts).\nPer premis en exposicions o en concursos dàmbit autonòmic, nacional o internacional per composicions estrenades com autor, publicacions, concerts com a solistes o enregistraments amb depòsit legal; per premis en certàmens o en concursos dàmbit autonòmic, nacional o internacional.\n3.2.4 Exclusivament per a l'especialitat d'educació física, per tenir la qualificació d'esportista d'alt nivell, d'acord amb el Reial decret 1856/1995, de 17 de novembre, 0,5000 punts.\n3.2.5 Per participar en daltres activitats de formació o perfeccionament no recollides en lapartat 2.\nPer participar com a ponent, professor o formador, director, coordinador o tutor de cursos de formació convocats pels òrgans corresponents de les Administracions educatives, així com per les Universitats (màxim 1,0000)\n3.2.6 Per la tutorització de pràctiques en centres educatius i serveis educatius de lalumnat en període de formació inicial o de lalumnat de cursos despecialització sassignaran 0,1500 punts per cada període de pràctiques.\nDocuments justificatius: fotocòpia compulsada dels certificats expedits per les institucions o entitats responsables daquestes activitats, en els quals sindiquin els períodes.\n3.2.7 Valoració del projecte vinculat al departament didàctic, de formació professional o desports, de lespecialitat (màxim 1,0000 punts).\nPautes i criteris delaboració del projecte docent vinculat al departament didàctic de lespecialitat.\nCada aspirant desenvoluparà una de les tres opcions següents:\n1.- Un projecte docent dinnovació i investigació didàctica a realitzar en el propi centre, consistent en un treball original de recerca directament relacionat amb el lloc de treball de la seva especialitat docent.\n2.- Un projecte de direcció de lacollida i la formació en pràctiques dels professors de nou ingrés que sincorporin al seu departament didàctic o de formació professional o desports.\n3.- Un projecte de formació contínua del professorat a desenvolupar dintre del seu departament didàctic o de formació professional o desports.\n1.- El projecte dinnovació i investigació didàctica estarà relacionat amb el propi centre en el qual estigui destinat laspirant, i consistirà en un treball original de recerca directament relacionat amb el lloc de treball de la seva especialitat, per dur a terme al llarg dun mínim dun any.\nPer desenvolupar el contingut del projecte docent sobre lespecialitat shaurà de tractar una de les temàtiques incloses en els àmbits següents: escola inclusiva (acollida de lalumnat nouvingut, coeducació, mediació i convivència en els centres, alumnat amb risc de marginació social), currículum i innovacions (competències instrumentals i estratègies daprenentatge, didàctica de lespecialitat, ensenyament en llengües estrangeres en matèries no lingüístiques, recursos de lentorn relacionats amb la matèria), tecnologies de laprenentatge i el coneixement (projectes col·laboratius utilitzant les TIC) utilització de recursos TIC per a làrea, gestió del departament didàctic, actualització tècnica, adequació del perfil professional a lentorn, mesures flexibilitzadores de la formació professional.\nPer les especialitats de formació professional el contingut del projecte docent sobre lespecialitat haurà de tractar: currículum i innovacions (actualització tècnica, globalització i interrelació de continguts per donar millor resposta al perfil professional, atenció a la diversitat dalumnat, atenció a col·lectius específics, aplicació de mesures flexibilitzadores, competències professionals, estratègies daprenentatge, didàctica de lespecialitat, ensenyament en llengües estrangeres en crèdits no lingüístics, orientació professional i itineraris formatius), i la gestió del departament de formació professional o densenyaments desports.\n2.- El projecte de direcció de la formació en pràctiques inclourà un pla dactuació dun curs dirigit a la formació dels professors de nou ingrés que sincorporin al seu departament didàctic, de formació professional o densenyaments desports, diferenciant les activitats dirigides als funcionaris en pràctiques de les que sadrecen als interins novells, i detallarà el següent: activitats formatives i de seguiment del tutor responsable del professor de nou ingrés, activitats de formació específiques del professorat amb poca experiència professional (avaluació dels alumnes, programació de les activitats de classe, definició dels objectius i continguts del currículum de lespecialitat), sessions i activitats del departament expressament dirigides a la formació del professorat novell i criteris per a lavaluació de la formació.\n3.- El projecte de formació contínua del professorat de la mateixa especialitat estarà dissenyat de forma que es pugui desenvolupar dintre del seu departament didàctic, de formació professional o densenyaments desports al llarg de quatre cursos i estarà dirigit a tots els seus membres. En aquest sentit, el projecte de formació estarà relacionat amb el projecte educatiu del centre i amb el pla de formació de zona o la formació dirigida al professorat dFP i el Pla Marc de Formació 2005-2010 del Departament dEducació, haurà de contemplar ladequació dels coneixements i mètodes del professorat a levolució de les ciències, de la tecnologia i de les didàctiques específiques, la utilització de les TIC així com tots aquells altres aspectes de coordinació, orientació, tutoria, atenció educativa a la diversitat i organització, dirigits a millorar la qualitat de lensenyament i el funcionament dels centres, i haurà de preveure criteris per a lavaluació de la formació.


\tSELENA GÓMEZ DIU QUE JUSTIN BIEBER VA SER ABUSIU EMOCIONALMENT - GENT FAMOSA\nSelena Gómez: Justin Bieber va ser abusiu emocionalment\nEn una entrevista sobre 'Rare', Gómez va utilitzar el terme per primera vegada.\nSelena Gómez va publicar el seu nou disc Rar fa unes setmanes. És un disc brutalment vulnerable, gran part del qual tracta de manera transparent sobre la seva ruptura amb Justin Bieber, amb qui va sortir i va sortir durant vuit anys.\nRelacionat | 'Rar' és l'autèntic ressorgiment de Selena Gómez\nParlant d’això Rar amb NPR , l'estrella del pop de 27 anys va utilitzar específicament el terme 'abús emocional' quan l'entrevistadora Lulu Garcia-Navarro li va preguntar sobre el single de retorn 'Lose You To Love Em'. Fa referència clarament a Bieber a la pista: 'Em vas enderrocar i ara es mostra / En dos mesos ens vas substituir'. (Bieber i Gómez es van involucrar per última vegada el març del 2018 i sortia públicament amb la seva ara dona Hailey Baldwin al juny).\n'Ara té un significat diferent de quan el vaig escriure', va dir Gómez. '... Tenia una cosa bonica i mai negaria que no fos això. Va ser molt difícil i estic content que s’hagi acabat. I em va semblar que era una manera fantàstica de dir ... Estic entrant en un capítol completament diferent.\nRelacionat | Mira Selena Gómez ara\n'Hi he trobat la força', va afegir el cantant, quan Garcia-Navarro li va preguntar si parlava de Bieber. 'És perillós mantenir-se en la mentalitat d'una víctima. I no sóc irrespectuós, sento víctima de certs abusos ...\n'Voleu dir abús emocional?' va aclarir el reporter.\nLa resposta decisiva de Gómez va ser 'Sí'. Ella va continuar: «Havia de trobar la manera d’entendre-ho com a adult. I vaig haver d’entendre les decisions que estava prenent.\nAquesta és la primera vegada que Gómez descriu Bieber com a abusiu emocionalment, tot i que es va entendre que la seva relació era volàtil.\nGomez diu que es va posar de manifest sobre les 'proves i tribulacions de la seva vida, perquè la gent ja anava a narrar-ho per a ella'. No obstant això, 'definitivament [no] vol passar la resta de la meva vida parlant d'això'.\n'Estic molt orgullosa de poder dir que em sento el més fort que he sentit i he trobat la manera de recórrer-lo amb tota la gràcia possible', va concloure.\nEscolta l’entrevista completa aquí .\ntorna icarly després d'igoodbye


Jornades Liber: cap a una nova indústria editorial - Observatori Beat\nPublicat el dilluns, d’octubre 01, 2012\nJornades Liber: cap a una nova indústria editorial\nUs informem que Beat participarà en el programa d'activitats professionals de les Jornades Liber: cap a una nova indústria editorial, organitzades i coordinades per Arantxa Mellado. Les Jornades tenen lloc en el marc de la Fira Internacional del Llibre Liber (Fira Barcelona).\nEn Josep M.Vinyes ens oferirà una ponència titulada:\n"Llibres digitals, llibres enriquits i aplicacions: què són i què no són"\nLloc: Centre de Convencions, Sala 1.4\nRecinte Firal Gran Via (l'Hospitalet)\nDia: 5 d'octubre\nHorari: 12:15h - 13:15h\nAquí teniu el programa complet on segur que trobareu molts temes i activitats d'interès al llarg de les 54 ponències, tallers i taules rodones previstes del 3 al 5 d'octubre. Les sessions són gratuïtes prèvia acreditació. Val a dir que l'entrada al Liber aquest any és de pagament (costa 25 € si us enregistreu al web abans que comenci la Fira, i 30 € si es compra l'entrada a la mateixa Fira).\n8 d’octubre de 2012, a les 0:46\nFelicitats per la ponència de Josep M. Vinyes. Molt didàctica i molt útil.\nEs pot accedir a les diapositives que hi va presentar? Vaig prendre molts apunts però m'ajudaria molt a repassar la ponència si pogués tenir-hi accés i estudiar-m'ho més a fons.\nMoltíssimes gràcies per una visió tan clara de com ha evolucionat el llibre digital des que va aparèixer fins ara.\n21 d’octubre de 2012, a les 9:12\nGràcies Marta Albertí,\nVaig cercar el teu correu per passar-te la presentació i no el vaig saber trobar. Copio aquí l'enllaç: http://portal.sliderocket.com/AJSYX/librosdigitales . A més, incloc la presentació en la columna lateral de l'Observatori.


La importància de la Vitamina D en el nostre organisme. T'ho expliquem.\nEn un dels nostres articles anteriors vam estar parlant sobre quina era l’aportació de les vitamines en l’alimentació i la importància que tenien les mateixes per a la nostra salut. Avui, en aquestes properes línies, comentarem en profunditat d’elles: la vitamina D. Què és? Quines són les seves funcions principals? Quines conseqüències podem tenir si no la prenem en compte? Quins grups la necessiten més? En l’article d’avui resoldrem totes aquestes qüestions i a més us donarem alguns consells a tenir en compte per poder mantenir una bona salut.\nLa vitamina D és una vitamina liposoluble essencial per a la formació dels nostres ossos i dents i perquè, d’aquesta manera, el nostre organisme pugui absorbir el calci pel que fa al nivell intestinal.\nPer contra, un baix nivell d’aquesta vitamina, el que pot provocar en el nostre cos és que es produeixin malalties com l’osteoporosi o el raquitisme i que aquestes ens portin a unes conseqüències negatives per a la salut.\nÉs obvi que la vitamina D és molt important perquè es formin els ossos amb una total normalitat. No obstant això, aquesta vitamina no únicament és essencial per a l’absorció de calci, sinó que a més hem de tenir en compte que és important i molt necessària per a les següents funcions:\nEl moviment dels músculs.\nEl reforç del nostre sistema immunitari.\nLa defensa dels bacteris i els virus que puguin atacar al nostre organisme.\nLa transmissió dels impulsos que van principalment des del nostre cervell fins a arribar al cos.\nGrups que necessiten més vitamina D\nLa vitamina D és essencial per a tots, encara que és important recalcar que hi ha algunes etapes de la nostra vida en què algunes persones la necessiten més que potser altres. Quines són? A continuació, us ho expliquem.\nLes persones nounades necessiten la llet materna com a principal font de nutrients. Per aquesta raó, la vitamina D és essencial per a ells i no únicament mitjançant l’exposició al sol, sinó amb un altre tipus d’additius perquè es produeixi una bona salut per al nadó.\nQuan arribem a certa edat, és més complicat que es produeixi en el nostre cos els nivells adequats de vitamina D, de manera que no n’hi ha prou amb exposar-los al sol o mitjançant una bona alimentació. En aquest cas, hem de tenir en compte suplements addicionals perquè no es debiliti la densitat òssia i la fractura dels nostres ossos no es produeixi en gran manera.\nPersones amb malalties hepàtiques\nEs recomana que les persones que pateixen malalties com ara l’hepatitis, que afecten el fetge, prenguin el sol almenys durant 15 minuts al dia per reduir la inflamació de fetge. A més, és important que mantinguin una dieta equilibrada, basada en ous, làctics i peix.\nPersones amb obesitat\nPer si no ho sabies, el fet de prendre aquesta vitamina evita també l’augment de pes. Per aquesta raó, és aconsellable i fonamental que aquestes persones tinguin en compte la vitamina D per així activar el metabolisme i el desenvolupament dels músculs, i al mateix temps evitar la diabetis, l’augment de greix i la seva acumulació.\nConsells per obtenir un nivell adequat de vitamina D\nHa quedat clar que per obtenir els nivells adequats d’aquesta vitamina és imprescindible l’exposició al sol durant, almenys, una estona al dia. No obstant això, no és únicament el que hem de tenir en compte. Per completar el procés i mantenir així mateix una bona salut, hi ha certs aliments que podem consumir per aconseguir-ho. Quins són? Us ho mostrem.\nLlet i cereals.\nSalmó, tonyina, o sardines.\nRovell d’ou i formatge.\nJa veus que la salut és molt important per a tots i és una cosa que hem de controlar amb regularitat, a través dels diferents aliments i les vitamines essencials. Esperem que aquest article sobre la vitamina D i la seva importància t’hagi servit de gran ajuda i la tinguis en compte. Si vols saber més sobre això, en Linkia FP tenim un curs de Grau Superior de Dietètica a distància. No dubtis a consultar tota la informació amb nosaltres i et resoldrem qualsevol mena de dubte. Estem a la teva disposició!\n« Tècniques de relaxació per a un examen: Aprèn com no posar-te nerviós\nPer què és important l’ús de les TIC en l’educació? »\nRequisits per accedir a un Grau Mitjà\nHas acabat els teus estudis d’Educació Secundària Obligatòria (ESO) o Batxillerat i has decidit optar per seguir formant-te en un cicle? Deixa’ns dir-te que has fet bé, ja que la…\nQuant cobra un Tècnic de Farmàcia?\nT’agradaria dedicar-te professionalment al sector farmacèutic, però tens certs dubtes sobre algunes qüestions concretes de l’ofici? No et preocupis. Avui, en aquestes properes línies que venen a continuació, parlarem d’un…


EL PRINCIPI DE REALITAT I LA CUP |\nLa Generalitat està a la UVI, amb assistència i degoteig del FLA (Fons de Liquiditat Autonòmica). Els pressupostos i els deutes salten. Únicament es pot practicar una política d’ajustaments. Si es vol que l’ajust sigui social i reparador per a les persones, aleshores la CUP hauria d’incidir en les partides i en els programes. Qualsevol altra opció aparta la CUP de les institucions i els torna a les barricades.


Sfamília: de maig 2012\nQuè falla en la trasmissió de la fe?\nA càrrec del Pare Hèctor Vall\nAquesta trobada ecumènica entre germans cristians s'ha celebrat aquest any a la nostra parròquia. Mn. Josep Esplugas ha iniciat l'activitat amb una pregària i cants.\nDesprés, el pare Hèctor Vall ha parlat sobre la crisi en la transmissió de la fe, presentant el procés de secularització i les dificultats en la transmissió de la fe. Posteriorment ha parlat dels mitjans que facilitarien aquesta transmissió, basada principalment en la vivència de la fe com esperança, alegria i llibertat, valors que avui són molt necessaris. Hi ha hagut treball en grup per poder compartint reflexions.\nLa paella ha conclòs aquesta agradable trobada.\nPublicat per Sfamília a dilluns, de maig 14, 2012 1 comentari:\nClicant a sobre la imatge trobareu tota la informació de les activitats que organitzen els joves de la nostra parròquia durant l'estiu.\nPublicat per Sfamília a dijous, de maig 10, 2012 Cap comentari:\nUn any més, ahir, primer diumenge de maig, vam tornar a celebrar la festa de la Santa Creu i de l’Arbre de Maig. L’Esbart Terrassa n’és l’organitzador i hi participen molts grups de cultura popular de la ciutat.\nEn començar l’ofertori els gegants ballen a l’interior del temple i després de la comunió es fa la benedicció dels pans de la Santa creu, que són distribuïts entre els assistents a l’Eucaristia. Enguany s’ha beneït també el gegantó creat en homenatge a Antoni Messeguer, que va morir el 23 d’octubre del 2010, Sent president de la colla de geganters.\nUs deixem algunes fotografies de la celebració.\nPublicat per Sfamília a dilluns, de maig 07, 2012 Cap comentari:\nPª MdD del Carme\nSopar amb autor. Dr. Francesc Torralba: “Jesucrist 2.0”\nPª de Sant Josep\nEscola de pregària arxiprestal per a adults: “Una jornada amb Jesucrist”, dirigida per Mercè Galí, presidenta de Càritas arxiprestal\nDe les 11 a les 16\nCasal parroquial de la Sagrada Família\nPaella ecumènica: “Què falla en la trasmissió de la fe?”, a càrrec del Pare Hèctor Vall\nDe les 20 a les 23\nSantuari de la MdD de la Salut\nTrobada diocesana de joves i Escola Diocesana de pregària.\nConsell de preveres de l’arxiprestat.\nPª Sant Pere\nRecés mensual organitzat pel grup Avant\nDia de l’Apostolat seglar. Conferència: “I tu, saps que ets apostolat seglar?”, a càrrec d’Antonio Cartagena\nDia de l’Apostolat seglar. Missa presidida pel bisbe diocesà\nDiòcesi de Milà\nVII trobada mundial de famílies. “La Família, el treball i la festa”\nPublicat per Sfamília a dissabte, de maig 05, 2012 Cap comentari:\nPublicat per Sfamília a dimarts, de maig 01, 2012 Cap comentari:


Amb el cervell reblanit i els ulls tapats » Firmas del día » Opinión » Menorca.info - Es diari\nAmb el cervell reblanit i els ulls tapats\nEmili Pons | 08/03/2017\nPotser és que ens ha caigut tanta merda damunt, que finalment se mos ha reblanit el cervell. Perquè a pesar d’anar d’escàndol en escàndol, la impressió és que vivim enmig de les seques de gener. Ja ni reacionam.\nPerò potser la cosa bull per davall i és qüestió de temps que rebenti. Recorda aquell temps de la transició en què el dictador es moria al llit de ca seva, envoltat de metges que les males llengües diven que el torturaven –clínicament parlant-- per fer-lo viure ni que fos un dia més... Perquè encara no sabien què haurien de fer quan el tinguessin de cos present.\nAquella transició de la dictadura a la democràcia que ara és tan fàcil de criticar però que la majoria dels que la vam viure, la trobàvem positiva. O al manco possibilista. Els que s’havien engreixat amb el règim, van renunciar a continuar-lo mantenint per la força. I, a canvi, els que l’havien patit van renunciar a la memòria de tants d’anys d’indignitat.\nClar que aquesta és la lectura blana per als llibres escolars. La realitat, com sempre, era més rostida. El franquisme ho tenia magre per continuar sobrevivint enmig de les democràcies europees. I l’oposició –clandestina encara- ho tenia costerut per arrabassar el poder. I així és que la Constitució la van escriure els partidaris de la democràcia, però amb els militars franquistes a l’habitació de davant censurant tot allò que no els agradava.\nSembla que han passat molts anys des d’aquelles dècades dels setanta i els vuitanta que van transformar Espanya en un estat modern, si més no aparentment. Però ara toca recordar que si no es fa net, el mal sempre torna. Com es pot explicar a les noves generacions que encara hi hagi cadàvers anònims enterrats per les carreteres? O que el Valle de los Caídos, la bogeria de Franco construïda amb la mà d’obra dels presoners republicans, continuï com si res?\nO que la placa del dictador que encara hi havia Maó, i que ningú no recordava, no s’hagi pogut retirar amb el vot unànime de tots regidors elegits per la ciutat?\nPerò més preocupant que aquests fets, ho és la voluntat d’oblidar les raons de la transició i que s’hagi convertit la Constitució en una caricatura d’ella mateixa, defensada pels mateixos que en aquell temps no la volien.\nPatim un autèntic assalt a les convencions d’un sistema democràtic, amb l’ajuda d’uns mitjans de comunicació que es fan dir nacionals i que són considerats els més pocs fiables d’Europa. Per capgirar l’opinió pública, aquí es poden tergiversar notícies o inventar-les fins i tot, si cal amb informes anònims de la policia, i amb total impunitat.\nNo queda més ben parada la justícia, subjecta a través de la Fiscalia al poder polític, fins al punt de ser considerada una de les més poc independents del món democràtic. En aquesta pedregada constant que patim, fins i tot hem hagut sentir la confessió involuntària d’un ministre, que explicava la seva habilitat per «afinar» els fiscals. Però el més preocupant no és que el senyor Fernández Díaz no presentàs la dimissió quan es van fer públiques les seves paraules. El més preocupant és que ell considera una cosa normal dir açò, i pel que s’ha vist, també el seu president.\nSembla que en l’Espanya actual ja tot és possible, i que ningú no se n’empegueeix. Que el president del Tribunal Constitucional sigui militant de partit. Que a la reialesa les dones no s’entemin de la feina dels marits. Que tant de xoriço polític sentenciat es passi més temps al carrer que a la presó. Que el partit que governa destrueixi proves compromeses a cop de martell. Que es barati de fiscal si aquest intenta investigar el president de Múrcia. Que un al·lot homosexual estigui a la presó sentenciat per la violació d’una jove. Que per una mateixa causa el fiscal investigui o no segons quina sigui la ideologia de l’autor, com acaba de succeir al Parlament de Catalunya...\nTot és possible, encara que sigui pagar amb doblers públics les inversions privades, quan fracassen, o emprar el fons de pensions per enganar la comptabilitat europea. I per a més escarni nacional, les enquestes asseguren –si és que mos les podem creure- que el partit responsable de totes aquestes malifetes, és el que més espanyols tornarien a votar. La Itàlia de Berlusconi, era una broma.\nI mentrestant, el partit que va tenir a les mans poder-ho resoldre, continua entonat. Incapaç d’acceptar, per més que la conegui, la veritat: que quan en un país milions de persones reclamen un referèndum, alguna cosa greu està succeint. I que en democràcia, es pot estar radicalment a favor o en contra d’una opció, però mai prohibir que els ciutadans es pronunciïn.\nAmb aquesta veritat, el PSOE hauria tingut majoria al Congrés, hauria acabat amb el desastre actual i hauria recuperat el seu pes a Catalunya. I ara es podria dedicar, amb tots els honors de la democràcia, a fer la més contundent campanya en contra de la independència catalana i en favor d’una ordenació més justa d’Espanya.\nI aquesta continua essent l’única acció política –democràtica- que podria despertar el país i obrir-li els ulls a la realitat que, amb tanta mentida i tanta claveguera, li volen ocultar.


Francesc Juanich i March\nData actualització: 14-02-2017\nAquest passat dia 9 de febrer, la Galeria de Metges Catalans ha estat notícia en dues publicacions de comarques. Una amb motiu de la presentació de la Galeria a la Delegació Comarcal del Vallès Oriental, Ara Granollers destaca el metge granollerí Francesc Juanich. L'altra, la revista La Comarca d'Olot avança que ben aviat el metge Evelí Barnadas s'inclourà a la Galeria de Metges i ens avança la figura d'aquest prohom olotí. Us recomanem la visita d'aquestes notícies i de molts altres que es venen publicant des que el 25 d'abril del 2012 es va presentar al públic la Galeria de Metges Catalans.\nA punt de complir-se cinc anys, visiteu l'arxiu anual des de la banda de navegació dalt d'aquesta pàgina, des de NOVETATS/Recull de Premsa.\nData actualització: 03-02-2017\nUna vida d’èpica - Francesc Dalmau: el doctor de Palamós, un vídeo editat en dues parts per Ràdio Palamós amb la col·laboració de l’historiador tarragoní Francesc Marco Palau, autor del llibre ‘’Francesc Dalmau. De Normandia a Palamós”, publicat per la Fundació Josep Irla el 2015. Aquests vídeos ens mostren el doctor Francesc Dalmau Norat, un metge empordanès amb una història d’èpica vinculada a la Segona Guerra Mundial i al catalanisme del segle XX, un personatge singular, valent i lluitardor que val la pena descobrir gràcies a unes imatges inèdites i de la seva pròpia veu. Agraïm la tramesa al nostre col·laborador Francesc Marco.\nData actualització: 02-02-2017\nNo hi ha un sense dos i una aportació, en genera una altra. Així ha estat en comunicar la inclusió d’unes fotografies inèdites a l’espai biogràfic del Dr. Alfons Trias i Maxencs a la seva família. La seva néta, Paloma Trias, ens ha enviat dues fotografies: una de 1916, on el jove estudiant fa una classe pràctica a l’Acadèmia i Laboratori de Ciències Mèdiques de Catalunya. L’altra del 1918 correspon a un grup d’estudiants i professors que han participat al II Congrés Universitari Català. Sens dubte, una instantània històrica que desconeixíem del futur pediatre, estudiant brillant i compromès amb la professió, la llengua i el país.\nData actualització: 25-01-2017\nLa família Coroleu Lletget ens ha cedit digitalment diverses imatges que il·lustren la seva intensa vida acadèmica i, també, la pau familiar de l'avi. Destaquem les fotografies de l'expedició mèdica a Alemanya que emprenen un nombrós grup de metges i farmacèutics espanyols l'agost de 1925. Amb ells, un grup d'il·lustres metges catalans que viatgen per lliurar els seus treballs de recerca: el descobridor de la vacuna del còlera Jaume Ferran, el cirurgià Manuel Corachán, el president de l'Acadèmia Frederic Corominas, el dirigent de Metges de Catalunya Josep Moll Gimferrer i, entre d'altres, el doctor Turull. Una sèrie d'imatges que il·lustren una època daurada de la nostra Medicina.\nData actualització: 18-01-2017\nLes fotografies del metge, dirigent del Sindicat de Metges de Catalunya i, també, artista Alfons Trias i Maxencs són escasses i de quan era molt jove. Ara, gràcies a l'Arxiu B. Xifré Morros, podem mostrar un doctor Trias Maxencs gairebé desconegut que ens el mostra alt, robust, afable i distès entre els membres d'Art Vivent durant l'acte d'homenatge que el grup dedica a l'artista i marxant d'art B Xifré Morrós.


La llima de la candidata | El Món de Reus\n← Fito Luri “El Conqueridor”\nI el Fito ens va conquerir →\nLa llima de la candidata\nPosted on 16 gener 2015\tby Josep Baiges\nNoemí Llauradó al Diari de Tarragona (Alba Mariné)\nNoemí Llauradó al delcamp.tv\nFinalment no ha fet falta recórrer al nostre vident i/o preceptiu de capçalera, el Carles Esteller, per descobrir el gran enigma polític del Món de Reus d’aquest 2015. Un altre vident, en aquest cas periodístic i amb pinzellades esotèriques, la Bèstia Ramos-Salvat, s’encarregava dimecres de desvetllar el misteri al ReusDiari.cat: Noemí Llauradó té tots els números per convertir-se en la futura candidata dels republicans a les municipals.\nCom era de preveure d’ençà la publicació de la notícia, la candidata ha centrat tots els focus informatius. Ahir mateix el Francesc Gras la treia a passejar pel carrer Llovera, on la retratava l’Alba Mariné pel Diari de Tarragona. “L’assemblea va parlar i ara només hem de mirar de cara al futur” li comentava Llauradó al periodista més “in” del Món de Reus, volent passar pàgina al sorprenent afer Pitarch.\nPerò la primera entrevista de la flamant candidata l’oferia als micròfons del reaparegut locutor-cuiner, el Jordi Escoda, que fa poques setmanes a reobert els seus fogons informatius a l’escalf del delcamp.cat. L’Escoda també la va retratar, asseguda a la taula de l’estudi i amb els auriculars –renoi, quins auriculars!- ben calçats. Llauradó va demostrar tenir ben aprés el seu paper atenent les circumstàncies actuals: veu ferma, respostes curtes i previsibles, i assumint pocs riscos per superar el tràmit d’aquesta primera conversa radiofònica. Devia pensar que hores d’ara el patí republicà ja està prou esvalotat amb tot el que ha passat per deixar anar algun titular sorollós.\nI això que l’Escoda ho va intentar. “Aquests últims dies ha notat la tensió sobre Esquerra?” va preguntar l’inquiet locutor. “Més que tensió, atenció. Està bé que el nostre partit sigui focus d’atenció” va respondre la candidata, fent seu allò d’Oscar Wilde de “Només hi ha una cosa pitjor que parlin malament de tu; que no se’n parli.” Però l’Escoda tenia ganes de xup-xup: “creu que podran llimar les desavinences?”. I la candidata va ser políticament correcte: “Jo sempre considero que parlant i escoltant molt, es poden llimar totes les desavinences, i espero que aquesta no sigui una excepció”.\nI en aquest punt l’Escoda va decidir posar un mica de sal i pebre, recordant alguns dels afers judicials que també esquitxen a antics regidors republicans. Llauradó va recordar que els acusats són “presumptes” i que ella i la seva gent són d’una altra generació “i volem encarar el futur amb una nova manera de fer. No tenim cap vici damunt nostre. En aquest sentit començarem amb energies renovades per fer noves polítiques aprofitant el que s’ha fet bé”. “Però sap que aquests casos es convertiran en una arma de campanya?” va insistir el locutor-cuiner que ja tenia l’arròs caldós. “Miri, les nostres armes són escoltar, fer bona política i ser propers a la gent” va rematar Llauradó.\nI així es va acabar l’entrevista. I un servidor va començar a pensar amb la referència de la llima i les desavinències que apuntava la candidata. Una bona llima per corregir defectes i mitigar asprors. En aquest sentit l’eina pot ser útil, però tenint en compte la magnitud de les desavinences republicanes, potser el que faria falta seria un bon ribot.


Catalunya Film Festivals#EntrevistaCFF | Donem la benvinguda al Manlleu Film Festival - Catalunya Film Festivals\n#EntrevistaCFF | Donem la benvinguda al Manlleu Film Festival\nFotografia d’Èric Motjer, director del Manlleu Film Festival\nDes de la Catalunya Film Festivals anunciem la incorporació del Manlleu Film Festival a la nostra comunitat, que ja acull 48 mostres i festivals de tot Catalunya. En aquesta comunitat cada mostra i festival associat aporta els seus propis trets diferencials. Això ens converteix en una entitat molt diversa, plural i singular.\nHem parlat amb el director del Manlleu Film Festival, Èric Motjer, perquè ens parli sobre el tarannà del festival i el perquè de l’associació amb la Catalunya Film Festival. L’Èric fa més de 10 anys que treballa en el camp dels mitjans de comunicació i es va incorporar a l’equip del festival el 2013, fins a esdevenir el seu director el 2018.\nBenvinguts i benvingudes a la Catalunya Film Festivals! Per a qui no us conegui: què és el Manlleu Film Festival?\nEl Manlleu Film Festival és un festival de curtmetratges competitiu que se celebra a l’aire lliure a mitjans de juliol. La voluntat amb què va néixer el festival el 2003 continua sent la mateixa avui en dia, i és la de continuar apropant un cinema que rarament podria arribar als espectadors pels canals habituals.\nCom definiu el tarannà i el caràcter del vostre festival? Quina és la característica més rellevant d’aquest?\nEl MFF és un festival proper, accessible, que convida a la reflexió i de titularitat pública, un tret distintiu cada vegada menys comú en el mapa de festivals del país. Pel que fa a la programació, el tret distintiu principal és que se centra en propostes cinematogràfiques que exploren noves narratives i que naveguen sovint entre la ficció i la no-ficció.\nQuin és el tret diferencial del Manlleu Film Festival respecte dels festivals de cinema coexistents a la zona?\nEl 2018 el MFF va passar a celebrar-se a l’aire lliure, davant del Museu del Ter, una zona molt concorreguda a l’estiu. I ho vam fer principalment perquè, tenint com tenim un públic cinèfil consolidat que coneix el festival des de fa molts anys, ens volíem apropar a un públic potencial que decideix quedar-se a la projecció i que moltes vegades descobreix un cinema que fins aquell moment desconeixia totalment. La gratuïtat de les projeccions també és un dels pilars que defineixen l’ADN del festival i que contribueix a sustentar la idea. I per últim, l’elaboració d’una programació que recull obres molt diverses però que els uneix aquesta relació especial que tenen amb la realitat.\nPer què us heu decidit en formar part de la comunitat de la Catalunya Film Festival?\nCreiem que és important formar part d’un col·lectiu que agrupa els festivals de cinema que hi ha a Catalunya i que exerceix de cadena de transmissió entre el sector i l’administració. Per altra banda també és important contribuïr en la divulgació dels festivals de cinema com a eina de reflexió, com a espais de cultura i com a esdeveniments amb valor afegit.\nQuè creieu que pot aportar el vostre festival dins de la Catalunya Film Festivals, que està formada per quasi 50 festivals de tot el territori català? En què destaqueu?\nEl MFF no és un festival amb desenes de milers d’espectadors. Forma part d’aquest grup de festivals petits o mitjans que també necessiten ser escoltats per l’ecosistema cultural, així com beure del coneixement adquirit pels més grans. Com molts altres festivals que formen part de la CFF, el nostre festival té lloc en una ciutat de 20.000 habitants i no en una gran ciutat, i aquest és probablement el fet més determinant a l’hora de projectar el festival en tots els àmbits.\nQuè espereu de l’entitat?\nN’esperem que continuï amb la bona feina feta al llarg de tots aquests anys i que en uns temps tan complicats com els que estem vivint, continuï exercint de hub entre els festivals del país.\nEns podríeu donar alguna idea o pista de com voleu plantejar la dinovena edició del Manlleu Film Festival, que es celebrarà del 8 al 11 de juliol?\nEn el context actual, es fa molt difícil fer previsions a mig any vista, però la 19a edició estarà marcada per la creació d’un jurat jove, que és un projecte que volíem incorporar des de feia anys i que finalment es farà realitat aquest 2021. I per altra banda, el fet que puguem celebrar algunes projeccions del festival al renovat Teatre Centre de Manlleu i que per tant incorporem una segona seu al MFF. La resta de novetats que tenen més a veure amb la programació, les anirem anunciant els propers mesos.\nI per últim, en una frase: per vosaltres què significa formar part de la comunitat CFF?\nPel MFF, formar part de la CFF significa passar a formar part d’un espai de debat i d’intercanvi de coneixement que contribuirà a seguir fent créixer el festival en els propers anys.\nEls festivals i mostres que formen part de Catalunya Film Festivals passen per un procés d’avaluació basat en els valors del codi deontològic de l’entitat. Us recordem que qualsevol festival i mostra de cinema que s’identifiqui amb aquests valors, i vulgui formar part de la nostra comunitat, pot presentar la seva candidatura al correu de Catalunya Film Festivals.


Quiche d'espàrrecs i salmó\nEl farcit de la quiche, es pot fer amb molta variació d'ingredients, avui la farem amb espàrrecs verds i salmó fumat.\nper un motlle de 25 a 30cm. (per a 8 persones)\n125gr. de salmó fumat\n200gr. de formatge Camembert\n50gr. de mozzarel-la rallada\nEsteneu la pasta de full damunt del motlle, (entre motlle i pasta, poseu el mateix paper en que està embolicada).\nPunxeu la pasta amb una forquilla i deixeu-la 10 minuts a la nevera.\nBulliu o coeu al vapor els espàrrecs. Refredeu i partiu-los per la meitat.\nTalleu el formatge a talls.\nPoseu els talls de salmó damunt de la pasta, i el formatge i els espàrrecs intercalats...\nEn un bol, bateu els ous amb la crema de llet i pebre i aboqueu-ho damunt, empolseu amb la mozzarel-la...\nEnforneu i coeu de 20 a 25 minuts.\n0.90 € 35 min aperitiu berenars masses


zombies | M.A.Confidential\nPosted by Martí on 26 de gener de 2011\nPosted in: Sèries TV.\tTagged: Andrew Lincoln, Frank Darabont, Jon Bernthal, Sarah Wayne Callies, sèrie, terror, zombies.\t5 comentaris\nIntèrprets: Andrew Lincoln, Jon Bernthal, Sarah Wayne Callies, Steven Yeoun, Laurie Holden, Jeffrey DeMunn.\nGènere: Terror, ciència-ficció. USA, 2010. 1a temporada – 6 capítols de 45 min.\nL’agent de policia Rick Grimes es desperta a l’hospital després d’haver caigut greument ferit per dos trets de bala en una persecució. Poc a poc, descobreix que l’edifici està completament buit i mig destrossat, mentre a fora hi ha desenes de cadàvers embolicats al terra. De seguida es dirigeix a casa seva per buscar la seva dona i el se fill, però no hi ha ningú. Els carrers només són ocupats per zombis que deambulen i ataquen a qualsevol ésser viu.\nL’actualitat televisiva de les últimes setmanes ha estat pràcticament un monòleg sobre la sèrie que, segons deien, obriria una nova era en el gènere de zombis. Gràcies al poc marge de temps entre la seva emissió a Estats Units (novembre i desembre de 2010) i a Espanya (acaba de finalitzar), poca gent no coneix The Walking Dead a aquestes altures. Ha estat la curiositat, doncs, la que m’ha portat a comprovar si realment n’hi havia per tant i si em trobaria amb un punt d’inflexió en una temàtica que, sincerament, trobo desgastada i repetitiva. La resposta, tal com em temia, és negativa. Tot i el prometedor i talentós inici amb el pilot dirigit per Frank Darabont (Cadena Perpétua, La Milla Verde), la sèrie decau sensiblement, sobretot a partir del tercer capítol, i desemboca en un descol·locador final de temporada que posa de manifest la falta de cohesió entre els capítols i la incapacitat per transmetre una idea clara sobre què ens volen explicar.\nI és que no sembla que els responsables de la sèrie tinguin les coses massa clares sobre l’element que ha de portar el veritable pes de la sèrie. Fent bona la dita de “qui molt abraça, poc estreny”, la preocupació per altres conflictes, sub-trames i personatges fa que fins i tot en alguna ocasió ens oblidem que hi ha uns quants zombis pel carrer que en teoria eren els protagonistes de tot plegat. Considerant que els personatges són totalment plans i sense cap gràcia, i que les sub-trames i conflictes no duen enlloc, no és d’estranyar que la sèrie decaigui en interès i originalitat. Així doncs, la brillantor narrativa i de posada en escena del primer capítol es converteix en un miratge i la resta de capítols no estan, ni molt menys, a l’altura. En aquest sentit, la brevetat de la temporada (tan sols sis capítols) ajuda a prendre voluntat per acabar-la, però més per inèrcia que no pas pels nivells d’intriga que pugui generar l’acció.\nEls últims quatre capítols són un despropòsit en matèria de guió. No només per la simplicitat dels diàlegs i l’escassa originalitat dels fets, també pel desconcert que generen les decisions dels personatges i la nul·la empatia que generen. Però el principal problema és la descarada grandiloqüència que la sèrie vol transmetre, posant en boca de tots els protagonistes grans frases transcendentals que no tenen cap mena de versemblança i sobretot a través d’un últim capítol de dramatisme imposat que no s’aguanta per enlloc. The Walking Dead cau en aquesta mania tan “hollywoodiana” de subratllar fins la sacietat que allò que estem veient és molt important i que com a espectadors ens hi hem d’implicar emocionalment, i a mi això em provoca tot el contrari. Així doncs, el que al principi semblava realment una bona sèrie de zombis, s’acaba convencionalitzant i perdent la seva identitat.\nLes actuacions es veuen condicionades per aquesta poca connexió que els personatges tenen amb l’espectador, però tampoc és que els intèrprets hi ajudin gaire. Andrew Lincoln és un d’aquells protagonistes que ni fu ni fa, solvent en les escenes d’acció, però sense cap raó perquè ens caigui especialment simpàtic. Jon Bernthal està simplement correcte en el paper de suposat company del protagonista i Sarah Wayne Callies (que molts identificaran com la Dra. Sara Tancredi a Prison Break) apareix preocupantment sosa, amb la mateixa cara d’espantada pràcticament al llarg de tota la temporada i fins el punt de fer una mica de ràbia i tot. De la resya de secundaris, molts cauen en la sobre-actuació, però potser es podria destacar Steven Yeoun, l’únic que genera comptats tocs d’humor i transmet certa simpatia. En realitat, alguns dels zombis semblen actuar millor que alguns dels actors “vius”.\nNo es pot negar que l’ambientació està treballada i que els zombis estan força ben aconseguits, i també em sembla bé que la sèrie no escatimi imatges amb un punt “gore” per donar realisme a l’acció. El problema és que The Walking Dead s’equivoca de camí quan aparta els zombis del primer pla i passa a preocupar-se exclusivament dels vius. No perquè aquesta sigui una mala decisió de per si, sinó perquè els vius no ens ofereixen gaire cosa interessant. Queda clar, doncs, que no és The Walking Dead aquesta entrada a una nova era del gènere de zombis, potser precisament perquè la pròpia sèrie es creu millor del que és arrel d’aquest sobredimensionament que s’ha produït. El gran èxit d’audiència ha propiciat que hi hagi prevista una segona temporada amb 13 capítols. Dubto molt que la miri.