Les ha organitzat la Regidoria de Cultura per veure l’Hospital del Coll de Balaguer, el Petit Museu Escola Àster Antonio Bonet, les fortificacions de la Guerra Civil i el Molí de l’oli de Vandellòs.\nPublicat el Dimecres, 30 de març de 2022 10:32h\nCartell de les activitats previstes per aquesta Setmana Santa | Cedida\nPer donar a conèixer el patrimoni històric i cultural del municipi de Vandellòs i l’Hospitalet de l’Infant, l’Ajuntament ha organitzat cinc visites guiades per al període comprès entre el 3 i el 24 d’abril, que inclou les vacances de Setmana Santa: quatre adreçades al públic general (a l’Hospital del Coll de Balaguer; al Petit Museu Escola Àster Antonio Bonet, a les fortificacions de la Guerra Civil al Coll de Balaguer) i al Molí de l’oli de Vandellòs; i una dirigida a les famílies (la gimcana a l’Hospital del Coll de Balaguer). Aquestes visites s’oferiran respectant les mesures de seguretat vigents per evitar la propagació de la COVID-19.\nLa visita guiada a aquest bé patrimonial adreçada a les famílies, del dissabte 16 d’abril a les 12 h, està pensada perquè els pares i els fills aprenguin jugant, d’una manera divertida i amb explicacions adaptades a l’edat dels nens i nenes, mitjançant una gimcana. Està recomanada per als nens i nenes que tenen entre 6 i 12 anys, perquè és convenient que sàpiguen llegir i escriure.\nVisita a les fortificacions de la Guerra Civil\nLa visita guiada anomenada “Última línia de defensa, les fortificacions de la Guerra Civil al Coll de Balaguer”, programada per al diumenge 17 d’abril, a les 11 h, permetrà a les persones participants veure trinxeres, nius de metralladora, refugis, polvorins, etc. que hi va construir l’exèrcit republicà. El nombre i diversitat d’elements fortificats que s’hi troben conformen un dels conjunts històrics fortificats més importants d’aquest període. A més, els i les participants podran conèixer l’experiència de la construcció pels presoners nacionals del Camp de Treball de l’Hospitalet de l’Infant; i dels soldats republicans de l’última línia de defensa de les fortificacions per evitar l’entrada de l’exèrcit nacional pel Coll de Balaguer.\nVisita guiada a l'antic molí d'oli\nUna experiència diferent es brindarà en la visita guiada al Molí de Vandellòs, prevista per als dies 15, 16 i 17 d’abril, a les 12 h. Es tracta d’una visita guiada a l’antic molí, avui dia un centre d’interpretació de l’oli de Vandellòs, on es mostra el procés d’elaboració de l’oli, des de la recollida de les olives fins al seu consum; i on es conserva la maquinària original i diverses eines.


Descens als fonaments de Narcís Monturiol - Diari de Girona\nFigueres commemora els cent anys de l'escultura de la Rambla dedicada a l'inventor del submarí amb una visita al soterrani del passeig · Gent gran, nens i famílies recorren els túnels de la riera\nanna font figueres 04.05.2018 | 07:02\nFa cent anys, el 2 de maig del 1918, Figueres inaugurava el monument dedicat a Narcís Monturiol, que presideix la part baixa de la Rambla. La instal·lació de l'escultura es va emmarcar en la reforma de la Rambla projectada per l'aleshores arquitecte municipal, Ricard Giralt i Casadesús, i va comptar amb una multitudinària inauguració en què hi van assistir autoritats com el president de la Mancomunitat, Josep Puig i Cadafalch. D'aquella inauguració, ahir se'n van celebrar els cent anys.\nLa ciutat va recordar-ho amb una visita guiada a la galeria subterrània que s'amaga sota de la Rambla i on l'escultura dedicada a Monturiol, obra d'Enric Casaonvas, hi té els fonaments.\nL'actual arquitecte municipal, Joan Falgueras, i la historiadora de l'art Mariona Seguranyes van dirigir la visita que va recórrer, en vertical, 200 metres de la Rambla subterrània, des de la part alta fins on es va produir l'esvoranc el 2014. Una cinquantena de persones, gent gran, nens i famílies, van assistir-hi i la gran afluència de públic va obligar a programar una segona visita.\nEl mite de la nova Figueres\nL'escultura a Monturiol «no era un simple monument, sinó el mite de la nova Figueres», va destacar Seguranyes, ja que es tractava d'un projecte de ciutat «molt buscat i en un context de ressorgiment del país», tot plegat emmarcat en la creació d'un relat sobre l'excelència de la ciutat de Figueres a principis del segle XX. Una obra que fins i tot va inspirar Salvador Dalí.\nLa Rambla té la seva raó de ser en la cobertura de la riera iniciada el 1831 per higienitzar aquell tram de la ciutat que, en les dècades posteriors, es convertiria en l'epicentre de la societat. La riera era l'abocador de l'activitat industrial de la ciutat i amb el rec de les aigües netes s'hi barrejaven també les brutes. «S'havia de tapar per no contaminar la vida de la ciutat», va explicar l'arquitecte Joan Falgueras.\nEl 1890 es va crear la primera comissió permanent per recollir fons per l'escultura, es dissolgué i es tornà a impulsar el 1904 amb membres destacats com Josep Pichot, Carles Costa, Juan Maria Bofill i Salvador Dalí Cusí (pare del pintor). Es va obrir un concurs i la proposta d'Enric Casanovas va guanyar.\nL'obra està coronada per la figura de la Fama, agenollada i amb una branca d'olivera a la mà. Al centre, hi ha un retrat de Monturiol contemplant el mar. Un monument que volia donar a l'inventor la fama que no va tenir en vida i amb la «voluntat de fer de Figueres una ciutat de referència a Catalunya», va recordar l'alcaldessa, Marta Felip.\nAvui fa 100 anys d'aquesta fotografia, la inauguració del monument a Narcís Monturiol a la Rambla de #Figueres pic.twitter.com/SClgKVYjq1\n„ Ajuntament Figueres (@ajfigueres) 2 de mayo de 2018\nL'escultura, que també va rebre les crítiques de l'època, que la va qualificar de «destorb i brunyol», ha esdevingut un símbol de la Rambla i la ciutat.\nL'acte es va tancar amb sardanes a càrrec de la cobla Ciutat de Girona, a la placeta baixa de la Rambla.


Desenes de migrants centreamericans arriben a la frontera entre els EUA i Mèxic - À Punt\nDesenes de migrants centreamericans arriben a la frontera entre els EUA i Mèxic\nA l'altre costat de la tanca de Tijuana els agents de la patrulla de fronteres dels EUA vigilen els seus moviments\nUna vintena de migrants ha escalat la tanca que divideix els dos països / Efe\n14 de novembre 2018 - 14:05\nDesenes de migrants centreamericans han arribat ja a la frontera entre els EUA i Mèxic, a la ciutat mexicana de Tijuana, i s'han enfilat a la tanca que divideix els dos països. Han arribat a peu fins a la zona de platges de Tijuana on la tanca fronterera penetra en les aigües del Pacífic.\nDavant de les dificultats per a entrar als Estats Units, els migrants s'han apostat al llarg de la línia i el far, i malgrat la presència dels agents de la patrulla fronterera dels EUA que vigilen els seus moviments, una vintena de migrants s'ha enfilat als pals de metall que fan la funció de mur divisori.\nEI titular del Departament de Defensa dels Estats Units, James Mattis, viatja aquest dimecres a la frontera amb Mèxic per a conéixer l'estat de les tropes desplegades a la zona, la missió de la qual és impedir l'entrada al país d'immigrants indocumentats.\nUn mes de camí a peu\nAquesta caravana va partir el 13 d'octubre de San Pedro Sula, ciutat del nord d'Hondures, i una avançada, formada per un centenar de membres de la comunitat de lesbianes, gais, bisexuals i transsexuals (LGBT), ja està a Tijuana i planeja sol·licitar asil a les autoritats nord-americanes en els pròxims dies. D'altres han arribat a l'estat de Sonora.\nTres caravanes més\nD'altra banda, integrants de la segona caravana d'hondurenys continuen arribant a Ciutat de Mèxic, on han arribat unes 1.200 persones, que descansen en un complex esportiu de la capital.\n2.000 migrants més, procedents en la seua majoria d'El Salvador, han partit de Sayula, a l'estat mexicà oriental de Veracruz, cap a Puebla.\nFinalment, una quarta caravana, també de salvadorencs, està dividida entre els estats mexicans d'Oaxaca i de Veracruz. Es calcula que la integren unes 1.800 persones.


Inici de la temporada estable al Monumental amb un alt nombre d’abonats | Mataró Audiovisual\nL'Hospital de Mataró acumula 22 morts per coronavirus\nInici de la temporada estable al Monumental amb un alt nombre d’abonats\nRedacció dv., 27/09/2019 - 16:29\nEl Teatre Monumental arrenca la temporada estable amb un alt nombre d’abonats per gaudir de les cinc obres previstes entre el 27 de setembre i l’1 de desembre. El teatre compta amb més de 500 abonats i permet veure les cinc obres amb un únic pagament. Tot i això, també es disposa d’entrades per espectacle per a aquelles persones que només vulguin assistir a una obra en concret.\nLa temporada comença amb “Jerusalem”. Una obra dirigida per Julio Manrique, i que comptarà amb la presència de la mataronina Clara de Ramón. Aquesta obra, que parteix d’una cançó amb un missatge obrer, explica la història d’un personatge, El Gall, que viu aïllat al bosc amb la seva autocaravana. Un format que ha fet debut al Teatre Grec i que després d’una llarga temporada aclamada amb bones crítiques, inicia la gira de Catalunya a Mataró. De fet, la tècnica de cultura, Anna Verdaguer, assegura ser un orgull que la gira de “Jerusalem” tingui el tret de sortida a la ciutat.\nLa temporada continua el 12 d’octubre amb “La tendresa”, i “Birdie” el 26. Al novembre arriba un format més conceptual i de dansa, “Set of Sets” i ja al desembre clou la temporada amb “La reina de la bellesa de Leenane”, que també recau la direcció a Julio Manrique.\nInforma: A.Pérez-Vico / C.Salad\nTeatre des de casa, la nova proposta de la Sala Cabanyes


Formació TICs BASIC Tarda | Xarxa Òmnia\nInici > Activitat punt omnia > Formació TICs BASIC Tarda\nFormació TICs BASIC Tarda\nPunt Òmnia Casal Cívic Sant Vicenç dels Horts - Sant Josep\nDia: dimecres 27 de abril de 2022 de 16:00 a 17:30\nComença el: dimecres 27.04.2022 de 16:00 a 17:30\nAcaba: dimecres 20.07.2022 de 16:00 a 17:30\n- Prendre un primer contacte amb les tics i deixar de tenir por a utilitzar l'ordinador. - Tenir un coneixement bàsic i el més autònom possible d'informàtica a la finalització del curs. - Pal·liar la soledat i l'aïllament social. - Crear de vincles interpersonals. - Reforçar de l'autoestima.\nTaller d'iniciació a les Tics, tractament de texts i navegació adreçat a persones, que no tenen coneixements informàtics. La metodologia de treball del curs es basa en el model constructivista i centrat en l’alumnat. L’alumnat aprèn fent, esdevenint així persones actives i involucrades en cos, emocions i ment en el seu propi procés d’ensenyament-aprenentatge. Tinc molt en compte les característiques pròpies del grup i el ritme d'aprenentatge de cada persona. Per un altra banda, el contingut del material esta adaptat a la quotidianitat, als interessos i necessitats dels usuaris. El ritme del taller és dinàmic, simple i accessible a tothom. El fet de treballar en un grup reduït facilita el procés personalitzat, creant un ambient de confiança i tranquil·litat que facilita l'assimilació de continguts i afavoreix l'aprenentatge en un ambient proper.


Gallardo remarca la necessitat que l’aeroport compti amb un punt duaner propi - Altaveu el diari digital d'Andorra\nGallardo remarca la necessitat que l’aeroport compti amb un punt duaner propi\nEl ministre s’ha reunit amb la titular de Transports, Mobilitat i Agenda Urbana d’Espanya, Raquel Sánchez, en el marc de la Trobada Empresarial al Pirineu\n10/06/2022 (21:09 CET)\nEl ministre de Presidència, Economia i Empresa, Jordi Gallardo, ha estat a la cloenda de la Trobada Empresarial al Pirineu. Aprofitant l’ocasió, i que la titular de Transports, Mobilitat i Agenda Urbana d’Espanya, Raquel Sánchez, també es trobava a la Seu d’Urgell, s’ha mantingut una reunió bilateral. Entre altres coses, s’ha parlat de l’aeroport i la connexió existent amb Madrid, i Gallardo ha remarcat la importància de que es pugui comptar amb un punt duaner propi.\nDurant la reunió, Gallardo i Sánchez han reprès diversos punts d’interès i cooperació dels dos Estats. Especialment, aquells referents a transports, que ja es van poder tractar a Madrid, a la reunió que es va donar en iniciar-se els vols entre Andorra – La Seu i Barajas. Així, Gallardo ha reiterat la necessitat que l’aeroport pugui comptar amb un punt duaner propi que permeti l’arribada de turistes de fora de l’espai Schengen.\nAquesta possibilitat, com ja havia explicat amb anterioritat el ministre, facilitaria l’arribada de visitants des d’Anglaterra, una de les línies que s’estava estudiant i que va poder tractar amb diversos empresaris durant una visita a Londres. Així mateix, Gallardo i Sánchez també han fet punt sobre la senyalització que es preveu col·locar a la carretera que porta fins a l’aeroport i que en millorarà l’accés.\nGALLARDO REMARCA LA NECESSITAT “D’INNOVAR EN CLAU DE SOSTENIBILITAT”\nGallardo ha participat en l’acte de cloenda de la 33a Trobada Empresarial al Pirineu, que portava per lema ‘Innovació i sostenibilitat, palanques del creixement empresarial’. Per a Gallardo, un “binomi que, en el cas d’Andorra, ha d’ajudar a contribuir i diversificar la nostra economia”, especialment després que la irrupció de la Covid-19 “ens ha fet adonar més que mai de les nostres fortaleses, però també de les nostres debilitats”. Per al ministre però, la pandèmia també ha accelerat la necessitat del sector públic i privat “d’innovar en clau de sostenibilitat i de reflexionar sobre les implicacions mediambientals que té la nostra manera de viure i créixer, parlant de productivitat”.\nEn aquest sentit, Gallardo ha posat de manifest els diversos avenços que s’han produït durant la darrera legislatura pel que fa al disseny d’un marc normatiu que fomenti el clima empresarial propici per a la diversificació. Ha citat com a exemple la creació d’Andorra Business i la posada en marxa de la estratègia de diversificació, o l’impuls per instal·lar al principat una zona franca comercial i de custòdia de valors.\nGallardo també ha recordat que, per tal d’impulsar la zona, cal fer-ho de manera conjunta amb els veïns: “la interdependència no només es dona entre el sector públic i privat, sinó també entre països”. Així, ha apuntat que ha estat gràcies a l’estreta col·laboració del Govern d’Andorra, la Generalitat de Catalunya i el Govern d’Espanya que s’ha pogut fer realitat el llançament de noves rutes a l’aeroport d’Andorra–La Seu d’Urgell, “una infraestructura tan beneficiosa per a tot el Pirineu, que atrau turistes i afavoreix negocis”.


Joc Baby Cathy Ep23 Summer Camp en línia. Juga gratis\nJoc Baby Cathy Ep23 Summer Camp en línia\nNeteja de vestuari i brillantor\nNeteja del palau brut\nRentatge de plats de nines\nDia de la família de les princeses de gel\nNeteja de la princesa\nLa meva diversió a l'aula de professors\nRentat de cotxes IL·LIMITAT\nHigiene escolar pandèmica a domicili\nPa de pessebre dia del gosset\nMy Fairytale Cérvol\nCura de Baby Panda\nMón màgic de la preparació d'unicorns\nJocs Jocs per nens cuina Neteja Cura dels animals Animals Pantalla tàctil html5 androide\nLa Katie vol anar al casal d'estiu, però fins ara els seus pares no la deixen anar, considerant-la massa jove. Però la noia no es va sorprendre i va decidir organitzar el seu propi campament d'estiu al pati del darrere al costat de la casa del Baby Cathy Ep23 Summer Camp. L'heroïna va decidir fer-ho tot d'acord amb les regles, el que significa que primer cal recollir una motxilla. Ompliu les siluetes fosques de la motxilla amb articles a joc que trobeu als prestatges, als armaris, a la taula, etc. Quan estigui tot arreplegat, aneu al pati i caldrà endreçar-lo abans d'instal·lar-vos. Durant la neteja, es va trobar un conill petit, estava ferit, no pots deixar el nadó, ajuda'l. A continuació, heu de muntar una tenda de campanya i fer foc a Baby Cathy Ep23 Summer Camp.


tota la veritat sobre les estrelles de flip o flop vegas - bristol & aubrey marunde - Estrelles De Televisió\n17 de desembre de 2019 24\n3 Carrera immobiliària\n4 Casar-se amb el combatent MMA Bristol Marunde\n4.1 Qui és Bristol Marunde?\n5 Programa de televisió de realitat de Flip o Flop Las Vegas\nAubrey i Bristol Marunde són famosos per ser la parella casada que acull el popular programa de televisió de realitat 'Flip or Flop Vegas'. Bristol és un antic lluitador mixt d'Arts Marcials (MMA), mentre que Aubrey ha estat en el negoci immobiliari des dels seus primers anys.\nAubrey Buck va néixer el 1983, tot i que manté en secret la data precisa del seu aniversari. Va aparèixer a la família d'un contractista general i una mestressa de casa a Milton, Pennsylvania, EUA. El seu pare va treballar al mercat immobiliari durant més de 30 anys i Aubrey va estar implicada en la seva feina des dels seus primers anys. Li agradava veure el seu pare dissenyar les cases i fer projectes de reconstrucció de cases.\nwiki de billy bryan brown\nNo us podeu equivocar amb una cuina clàssica en blanc i negre! #blackandwhite #kitchendesign\nUna publicació compartida per Aubrey Marunde (@aubreymarunde) el 15 de setembre de 2019 a les 10:58 am PDT\nDes dels seus adolescents va fer esport, i fins i tot va arribar a ser instructora de gimnàstica per a nens petits quan només tenia 14 anys. També va participar molt activament en el seu esport esportiu i va crear el seu propi club d’animacions als 19 anys. A Aubrey també li agradava treure els seus primers anys.\nAubrey es va matricular de la seva escola secundària a Milton, i després es va traslladar a Las Vegas per matricular-se a la Universitat de Nevada, des d'on es va graduar amb una llicenciatura en màrqueting. Mentre estudiava a la universitat, va continuar ajudant el seu pare amb els seus projectes.\nEl 2006 Aubrey va obtenir la seva llicència immobiliària i va començar a assumir projectes propis, en part utilitzant l'experiència observant i treballant amb el seu pare.\nQuan va començar el seu programa de televisió de realitat sobre la remodelació de les cases, la seva cartera incloïa més de 150 projectes, entre els quals cases reconstruïdes i redecorades, cases antigues que van ser adequades per viure, etc. A Aubrey també li agrada treballar amb cases inusuals. situat a zones interessants i fins i tot inesperades de Nevada. Aquests projectes l'inspiren per obtenir noves solucions, ja que en va compartir una vegada Instagram compte. A més d’acollir el programa de televisió de realitat ‘Flip or Flop Las Vegas’, ha aparegut en programes com 'High Stakes Flippers' (2016), 'Harry' (2018), 'Home & Family' (2019) i n’ha estat membre. del jurat del programa 'Germà vs germà' el 2018.\nCasar-se amb el combatent MMA, Bristol Marunde\nAubrey va conèixer el seu futur marit Bristol Marunde el 2009, quan va assistir a un dels partits del Campionat de Lluita Final (UFC). Bristol va ser un competidor actiu de MMA en els dies anteriors, abans de canviar-se per a la propietat immobiliària i el disseny. Aubrey el va conèixer a la festa després de la contesa, presentada per John Guns. La parella va sentir immediatament interès mutu i va començar cites el 22 de maig de 2009, casant-se sis anys després, el 24 de maig de 2015, en una cerimònia privada a Las Vegas, compartint posteriorment fotos del seu casament. Ara tenen dos fills, Kane i Kale, que aparentment gaudeixen d’acompanyar els seus pares a la seva feina, mirar-los reconstruir i redissenyar les cases dels seus projectes.\nQui és Bristol Marunde?\nBristol Marunde va néixer el 20 d'abril de 1982 a Fairbanks, Alaska, Estats Units. Té la nacionalitat nord-americana, i el seu signe del zodíac és Taure. Quan Bristol tenia només un parell d’anys, la seva família es va traslladar a Sequim, comtat de Clallam, Washington, on va passar la major part de la seva infància. Des dels seus primers anys ha estat esportiu, sobretot karate i Muay Thai. Un cop ell i el seu pare es van trobar amb un violador que es va amagar a la casa del seu veí, el van observar i el van detenir abans que arribés la policia, i Bristol fins i tot va utilitzar algunes de les seves tècniques de lluita contra el criminal, convertint-se en un heroi local.\nAquesta nit a HGTV Aubrey i jo vam topar dues cases sorprenents. pic.twitter.com/vnDok5Z5rn\n- Bristol Marunde (@BristolMarunde) 3 de maig de 2019\nMés tard, a ell i al seu pare se li van lliurar premis ciutadans. El germà gran de Bristol, Jesse, va obtenir el segon lloc a la llista del concurs més fort d'home del món de la Xina del 2005, però va morir el 2007 en accident de cotxe. El 2005 Bristol va començar a lluitar professionalment, guanyant el seu primer partit contra Alexei Veselovzorov. Durant la seva carrera va tenir 16 victòries i 10 pèrdues i va ser seleccionat per convertir-se en el participant de 'The Ultimate Fighter: Team Carwin vs. Team Nelson'. Entre els seus campionats i èxits hi ha el ROTR (Rumble on the Ridge) Welterweight Championship i el SCC (Superior Cage Combat) Middleweight Championship.\nEl 2017, Bristol va deixar les baralles actives i es va dedicar al negoci de reconstrucció de cases de la seva dona. Algunes persones properes a la seva família van dir que va prendre la decisió no només de donar suport a la seva dona, sinó també per les lesions i els traumes que havia patit. El 2015 es va trencar la mandíbula en una baralla, de manera que va pensar en deixar de lluitar durant algun temps abans de prendre la decisió.\nPrograma de televisió de realitat de Flip o Flop Las Vegas\nL'1 de març de 2017, la franquícia del programa de televisió 'Flip or Flop' va anunciar la seqüela del programa per a Las Vegas. El 6 d'abril, el primer episodi de la sèrie es va emetre a HGTV, i es va convertir en un èxit instantàniament, repetint l'èxit del programa original, que va començar el 2008 al districte d'Orange, Califòrnia.\nBristol i Aubrey compren cases, les rehabilitzen i després venen a benefici. Segons les estadístiques del programa, mai no aconsegueixen guanyar diners amb les ofertes ingressos dels projectes ha estat de fins a 225.000 dòlars. La tercera temporada 'Flip or Flop Las Vegas' va acabar a finals del 2019; HGTV encara no ha anunciat l'inici de la quarta temporada, tot i que els fans ja esperen impacients els nous episodis. En altres llocs, els amfitrions sovint també són parelles casades, p. 'Flip or Flop Chicago' és a càrrec de Mark i Liz Perez, 'Flip o Flop Atlanta' de la família Corsini, Ken i Anita, mentre que 'Flip o Flop Fort Worth' va ser acollida per Andy i Ashley Williams, tot i que la seva part del la franquícia a Texas només es va emetre una temporada el 2017.\nAubrey és un artista molt experimentat. Dibuixa molt a la feina, però també crea belles imatges per a exposicions personals a Galeria d’art esquerre. Li agrada dibuixar retrats femenins i li agrada representar flors en els cabells dels seus personatges pintats. També li agrada dibuixar els gossos, ja que són les seves mascotes preferides. Els Marundes no només tenen diversos gossos, sinó també gallines (que donar ells ous orgànics), dos periquitos, dues tortugues i molts peixos. Al pati del darrere hi ha diversos arbres fruiters, com poma i pruna, etc. Anant pel nombre de imatges de la seva família, Aubrey comparteix al seu compte d’Instagram, ella i Bristol passen molt de temps amb els seus fills, sovint passejant pel barri, fent menjar, fent excursions, etc. Els agrada viatjar i han visitat recentment Europa gaudint del seu temps a Florència, Itàlia.\nRichard trethewey lesió ocular\nAubrey Marunde Flip o Flop Las Vegas a HGTVOwner, Alter Luxury\npublicat per Alt luxe endavant Dissabte 4 de març del 2017\nAubrey té els cabells llargs rossos i els ulls blaus. Té una longitud de 1,7 m de 5 peus i pesa uns 136 quilòmetres, mentre que el seu marit Bristol té una alçada de 1,85 m i un pes aproximat de 170 kg. Pel que fa al seu estil de roba, a Aubrey li agrada fer vestits d'estiu lleugers amb botes de luxe. També li agraden els vestits llargs femenins i els talons alts.\nA partir del 2019, el valor net conjunt d'Aubrey amb el seu marit Bristol Marunde ronda els 5 milions de dòlars. A mesura que la quarta temporada del seu programa 'Flip o Flop Las Vegas' arribarà aviat al primer trimestre del 2020, el seu patrimoni net augmentarà molt probablement en un futur proper.\nArthel Neville (Fox News) Biografia, Pare, Net Worth, Nens\nBiografia de Matt Gutman (ABC News) Biografia, edat, riquesa, esposa / gai?\non és Billy Bretherton ara\njc (joan celia) llegeix\njulius tennon patrimoni net


Quadern Slow-Draw per a nens "Escorniflant" | Parentalis.com\n> Lleure i cultura>Llibres>Quadern Slow-Draw "Escorniflant"\nQuadern Slow-Draw "Escorniflant"\nDibuixos i làmines creatives "Escorniflant Garrotxa i voltants" amb 52 pàgines per pintar, crear, pensar, tafanejar i divertir-se.\n30 il·lustracions i 10 haikus.\nQuadern Slow-Draw "Escorniflant":\nEl quadern Slow-Draw "Escorniflant Garrotxa i voltants" conté dibuixos i làmines creatives per pintar i pensar a poc a poc i sense presses.\nÉs una eina ideada per potenciar la imaginació i la creativitat dels menuts.\nTambé treballa el coneixement i el respecte per l'entorn, la percepció espaial així com l'expressivitat plàstica.\nS'ha fet amb el desig que els nens i nenes s'ho passin d'allò més bé. Per exemple, entre d'altres activitats, imaginant com distribuir la casa d'un talp, acolorint una mandala o omplint el cabàs del mercat, i els més grans els puguin acompanyar en l'aventura d'aprendre plegats.\nSón 52 pàgines en un format gran i ample, per pintar, crear, pensar, tafanejar i divertir-se amb les 30 il·lustracions i els 10 haikus.\nMida de les pàgines 24,5 x 34 cm.\nPortada en paper òfset de 250 gr.\nInteriors en paper òfset de 120 gr.\nEl nom del quadern, Escorniflant, obeeix al mot tafanejar en parla de La Garrotxa, proposant i fent arribar als més petits i als més grans els costums i tradicions del entorn, els espais d'interès natural, gastronòmic, cultural i social d'aquesta comarca volcànica de Catalunya, La Garrotxa.\nDiferent! Per fer a poc a poc. Recomanable i bon disseny.\nJoan M 2018-08-27\nmoltes gràcies per les làmines de franc


L'etern capità del Barça celebra la victòria contra el Sevilla amb eufòria\nRedacció Març 4, 2021 12:03 am\nLa remuntada del Barça contra el Sevilla a la tornada de les semifinals de Copa del Rei al Camp Nou ha provocat l’eufòria de tot el barcelonisme. El one club man i etern capità Carles Puyol no ha amagat la seva alegria i ha estat molt actiu a les xarxes socials durant els minuts finals del partit. La seva primera piulada ha estat dedicada a la remuntada en sí. Ha celebrat el triomf i la classificació per a la final amb el següent missatge: “Gran remuntada!!! Enhorabona companys!!!”.\nPoc després, Puyol ha recordat una piulada molt ofensiva de Suso, davanter del Sevilla, després del partit d’anada. El futbolista andalús va insinuar que Pedri era un ploramiques per haver reivindicat un possible penal i, de fet, les xarxes socials el van criticar moltíssim. La venjança s’ha servit amb tota la fredor del món: “Bona nit”. Aquestes són les úniques paraules que el de la Pobla de Segur ha dedicat a Suso.\nMalgrat haver rebut algunes crítiques a les xarxes socials i lluny de fer-se enrere, Puyol ha respost aquells qui li han recriminat la piulada com un autèntic senyor. “Sempre s’han de respectar els companys. Pedri no mereixia això i en el futbol tot torna”.\nBarça Camp Nou Carles Puyol Copa del Rei Futbol Pedri Remuntada Suso Twitter Viral


85.045 relats publicats\nÚltim relat publicat el: 22-05-2019\nInici > detall del relat: replay\nUn relat de: Sara Bailac i Ardanuy\n- 2730 Lectures\n- 3 comentaris\n- Valoració de 8.67\nuno lo empieza a comprender más tarde.\nNo sap ben bé quina hora és. De fet, no li interessa saber-ho. Si ho sap haurà d'afanyar-se, es preocuparà, no pensarà en res més i no vol haver-se d'afanyar, ni preocupar-se ni pensar en res més que no sigui ella, per molt tard que sigui. Així que evita mirar el rellotge que presideix la paret de la cuina i acaba de dedicar-se el temps que creu necessari.\nS'havia deslliurat de la pressió que el rellotge de pulsera excercia sobre el seu canell, igual que unes manilles. El rellotge l'empresonava en una cel·la estreta. Feia molt que havia perdut el concepte del temps. De fet, no l'havia perdut, ni oblidat, senzillament l'havia fet fora, es negava a regir-se per ell i aprengué a viure sense necessitar-lo. No és que no fos conscient del pas del temps, de l'evolució, dels canvis que comporta. No és pas que es negués a fer-se gran, a acceptar que es feia gran. És només que s'havia distanciat del temps extern, el que marcaven els rellotges, inalterable, rígid, estricte. La seva vida es regia pel seu propi temps, el seu temps intern. Es llevava quan s'havia refet del dia anterior i menjava quan tenia gana. Es preina el temps que ella creia necessari per al lleure. De fet, el lleure ocupava la major part del seu temps, la resta dormia i menjava.\nEn el seu temps de lleure, ella passejava pel parc ple d'arbres de fulla petita i flors grogues. Llegia tot el que feia cap a les seves mans i col·leccionava engranatges de rellotges antics. Segons el seu temps intern dedicava el mateix a cada una de les seves activitats, per això no acabava de decidir-se sobre quina d'elles li agradava més. De fet, segons el temps extern que haurien marcat les busques dels rellotges de casa seva si no en tingués tan sols els engranatges, a excepció del de la cuina, s'hauria adonat que llegia el triple que passejava i el doble del que dedicava a la col·lecció d'engranatges. Era una mesura objectiva que el seu temps subjectiu no li permetia.\nHavia prés tal domini del temps que era capaç fins i tot d'alterar-lo. De tornar enrera en el seu temps intern i modificar quelcom. Podia reviure situacions, modificar-les o fins i tot inventar-ne de noves. Podia fer-ho en passat, en present, ni tan sols el futur se li escapava. Tirava endavant, enrera tantes vegades com volia. Alguna vegada, però, havia arribat a perdre la noció del temps extern. No sabia si la nova situació que inventava es trobava al present, al passat o al futur. En aquests casos, era quan es mirava a ella i segons la seva aparença (nadó, nena, adolescent, adulta, anciana...) podia deduir-ho. Era per aquest motiu que no utilitzava les visites al passat per guarir ferides de la nostàlgia ni retornava al present després d'haver presenciat el futur per lucrar-se. Ella tan sols vivia uns anys més uns anys menys, amunt i avall en la linia del temps que els límits de la seva vida li permetien. Perquè si la seva mort era, havia de ser, als vuitanta-tres anys, tenia tot aquest període per viure i reviure tantes vegades com volgués.\nEl fet de reviure certs instants, que a vegades eren setmanes, algun cop fins i tot mesos, li feia perdre el temps que ella hauria invertit en el present de manera normal. Però no en tenia cap necessitat de viure al present, si podia fer el mateix, això és, crear noves situacions, en qualsevol època dins d'un període de vuitanta-tres anys a escollir.\nEls dies que es trobava creativa i amb ganes, inventava noves vivències que més tard serien reviscudes, modificades o canviades per d'altres de millors. En una part del seu futur s'havia creat una família, s'havia imaginat vídua amb uns fills ja grans. Havia imaginat que el seu home era mort per no haver de crear-lo aquell dia mateix, que prou engrescada estava fabricant cos i personalitat d'uns fills que passaven la trentena. No havia imaginat tampoc el dia del seu casament, perquè sabia que algun dia el crearia. Val a dir que els moments importants els deixava per les estones que més imaginativa se sentia. Volia crear-los bé a la primera, que no se li escapés cap detall per no haver de refer, en el cas del casament, moltes vegades la cerimònia ja que acabaria oblidant quin dels intents hauria donat per vàlid i hauria de retrocedir fins a la cerimònia cada cop que volgués reunir-se amb els seus néts al voltant de la llar de foc per explicar-los-ho. Perquè aquest era un dels perídoes que també havia imaginat. Es veia ella en una butaca, tapada amb una manta al costat de la llar de foc envoltada per una bona colla de nens que eren els seus néts. Tenia clar, que un cop hagués ideat la seva boda, tornaria a aquell instant envoltada de néts per explicar-los com de feliç havia estat el dia que va casar-se amb el seu home, l'avi dels marrecs que l'observaven menjant galetes de xocolata que ella mateixa hauria fet. Era una decisió que ella considerava d'allò més seriosa, volia fer-ho bé a la primera. Volia imaginar-ho bé des del principi, crear una bonica història per quan un dels seus néts li preguntés, a la vora del foc, com s'havien conegut l'avi i ella.\nDegut als seus viatges avançant i retrocedint, més d'una vegada havia perdut la noció de seu temps, el seu temps biològic. No sabia en quina edat es trobava en el seu present. I era en moments com aquest que hi retornava, trobant-se una de les vegades, l'última que ho feu, en el seu llit de mort. Espantada s'adonà que no podia fugir-ne. Podia viure com volgués les seves últimes hores, però fugir al passat no li hauria servit de res. S'havia exhaurit el seu temps. Per primera vegada deixaria que el temps se li tirés a sobre, la dominés, la portés de cap al final. Acabava la seva vida lliurant-se al seu gran enemic, deixant-se portar, tornant-se submisa. Moriria agenollada, li era igual. M'ho mereixo, pensava. La valoració que va fer de la seva vida, en aquell moment, no va ser massa reconfortant. S'adonà que s'havia passat llargs períodes repetint i refent situacions sense procurar de crear-ne de noves. Sense procurar de viure. I ara, en el present, aquell que un cop es perfilava com a futur però que mai esdevindria passat, intentava recordar. Alguns períodes de la seva vida se li presentaven molt clars, d'altres no tant. Val a dir que entre uns i altres no hi havia una relació lògica. La seva vida havia estat un collage de situacions. I la seva mort n'era una més. Totes les seves ànsies, les seves expectatives acabaven allà, s'escampaven com la llet de la gerra ho feia per terra. Després de córrer en cercles mentre la música sonava es trobava sense cadira. S'havia acabat el joc.\nPerò no és més que la imaginació que corre més depressa que el seu temps. Li agrada la idea d'una mort precipitada, d'una mort submisa, plena d'arrepentiment. Una mort dolça, esperada, mesurada fins l'últim instant. De moment la deixarà així. Però abans de marxar de casa, intenta arreglar-ne algun detall entretenint-s'hi una bona estona. No sap ben bé quina hora és. De fet, no li interessa saber-ho. Si ho sap haurà d'afanyar-se, es preocuparà, no pensarà en res més i no vol haver-se d'afanyar, ni preocupar-se ni pensar en res més que no sigui ella, per molt tard que sigui. Així que evita mirar el rellotge que presideix la paret de la cuina i acaba de dedicar-se el temps que creu necessari.\nSANTI22 | 29-06-2004 | Valoració: 7\nM'agrada, te força i imaginació\nniqmad | 13-04-2004 | Valoració: 9\nM'ha agadat força, en unsmoments se m'ha passat una ideapel cap però: Amb tantes confusions temporals podria ser que fills i nets les notéssin? Així, des de fora, semblaria una àvia amb alzheimer o alguna malaltia senit. En canvi, seria ella la sana, la que veuria les cosesdes d'un altre punt de vista, la que tindria el temps als seus peus...\nValoració mitja: 8.67\nSara Bailac i Ardanuy\nValoració de l'autor: 9.29\nLa veritat, tota la veritat i res més que la veritat a:\nSempre queden coses pendents [Venjança]\nmorir d'un sol tret\nLa llibertat guiant el poble\ndentifrici amb gust a escàndol\nRelats d'assaig (10886)\nRelats biogràfics (13712)\nRelats de ciència-ficció (2200)\nRelats de crítica (5821)\nRelats eròtics (5097)\nRelats fantàstics (7350)\nRelats històrics (3367)\nRelats d'humor (7468)\nRelats juvenils (11124)\nRelats de poesia (45176)\nRelats policíacs (951)\nRelats de política (2281)\nRelats de temàtica social (21718)\nRelats de terror (1702)\nRelats de viatges (6850)


El president de la Generalitat assegura que «quan t'ataquen sistemàticament tens dret a la legítima defensa»\nredacció 05.08.2015 | 15:15\nMas fixa en 68 diputats la xifra mínima per a la victòria de l'independentisme acn\nEl president de la Generalitat, Artur Mas, va culpar ahir l'Estat de la situació a què ha arribat Catalunya, havent de convocar unes eleccions com les del 27 de setembre. I és que per a Mas, els constants enfrontaments i «intents» d'acord entre Catalunya i l'Estat han portat «fins on hem arribat ara», i això fa que els catalans «actuem en legítima defensa» davant dels «atacs sistemàtics a l'autogovern» patits per part de l'Estat. Mas, a més, va replicar el president espanyol, Mariano Rajoy, acusant-lo de «fer trampa» quan nega el caràcter plebiscitari als comicis del 27-S. «Si guanya el no, serà el primer a dir que les eleccions eren plebiscitàries», va defensar.\nNo feia ni 24 hores que s'havia signat el decret de convocatòria per al 27-S, i Artur Mas va comparèixer en roda de premsa per, entre altres coses, justificar la seva decisió. Després de fer un repàs de totes les portes que ha tancat l'Estat des de la sentència del Tribunal Constitucional que va retallar l'Estatut, Mas va recordar que Catalunya arriba al punt de convocar unes eleccions amb caràcter plebiscitari amb motius de sobres. «Hi ha un atac sistemàtic de l'Estat contra l'autogovern de Catalunya que molta gent no està disposada a tolerar. Quan t'ataquen sistemàticament, tens dret a la legítima defensa. Estem fet un país millor, estem actuant en legítima defensa a l'atac de l'Estat», va sentenciar Mas, que va acusar el Govern espanyol de «no només aturar el nostre autogovern, sinó fer que reculem anys en el que havíem avançat».\nTot i aquest panorama que havia pintat, el president de la Generalitat va voler ser optimista i assegurar que «si la gent a Catalunya vol, hi ha sortida». «Serà complicada, res serà fàcil, res es podrà fer amb un petit clic de dits. Però hi ha una bona sortida si la gent a Catalunya ho vol», va sentenciar, tot afegint que per això ell havia engegat el 27-S com «un marc perquè s'aprofiti el millor possible». «La gent tindrà la decisió a les seves mans en forma de vot. I això fa la ciutadania corresponsable i principal responsable de què ens trobarem al nostre país», va resumir.\nEl «recompte» en la nit electoral tindrà «caràcter de plebiscit», segons Mas, ja que «les coses han arribat prou lluny com perquè ara es pugui intentar fer veure que són simplement unes eleccions més».\nDe fet, va fixar en 68 diputats la xifra mínima que l'independentisme hauria d'obtenir per a la victòria en el «plebiscit», a més que es tindrà en compte la majoria obtinguda en escons i no en vots, en no ser un referèndum «en condicions normals». Aquesta xifra estaria avalada també per ERC.\nEn al·lusió a si aquest percentatge seria suficient per tirar endavant i legitimar un procés d'independència, Mas va respondre «fent la pregunta al revés»: «És suficient el 49% per a aturar-lo? Li donarem més pes al 49% que al 51%? Ho trobo una mica inconsistent o incoherent».\nTot i així, va reconèixer que «com més diputats per damunt del 68» i «més vots», més «força i legitimitat», de la mateixa manera que si el resultat fos finalment «just», això no serviria per «parar» el procés, però «s'hauria d'avançar d'una altra manera».\nPreguntat per les «vies polítiques i legals» que havia esmentat dilluns en el missatge institucional que s'hauran d'implementar si el 27-S hi ha una majoria de diputats independentistes, el president va matisar que això fa referència, sobretot, al que faci el Parlament i no només al que pugui fer el Congrés o les lleis de l'Estat.\n«Els marcs legals són marcs legals en plural. I nosaltres actuarem dins de marcs legals. I quan existeix un Parlament, té la facultat de fer marcs legals i lleis, no serà un personatge des del Govern amb caràcter dictatorial. Actuarà un Parlament que crearà lleis», va concretar.\nDavant les possibilitats que, de cara al 27-S, es repeteixin algunes accions que els independentistes consideren impulsades des de l'Estat i que van contra dirigents i partits sobiranistes, Mas va assegurar que «no sorprendria» que es tornessin a donar. «Si crec que hi haurà guerra bruta? No em sorprendria gens», va dir, tot afegint que «espero que com a país també hàgim après alguna cosa de tot això, perquè és molt fàcil acusar i no provar absolutament res».\nDurant la seva intervenció, el president va treure pit de l'acció de govern, que, segons ell, ha deixat Catalunya «millor» que l'any 2010 en qüestions tan sensibles com ocupació, creixement econòmic i èxit escolar tot i les polítiques recentralitzadores de l'Estat, que han «confiscat» eines d'autogestió a la Generalitat.\nMas va assegurar que «allà on Catalunya té autogovern, encara que sigui limitat, on podem fer projecte propi, gairebé sempre ens en sortim i aconseguim un país milloron la gent pot viure millor al dia a dia». Va posar com a exemple els sistemes sanitari i universitari, que creu que són dels millors d'Europa, així com el penitenciari i en matèria de seguretat gràcies a la tasca dels Mossos.\nA més, va recordar que l'Estat «ens ha tret» les eines dissenyades per donar resposta a la situació crítica dels col·lectius més desafavorits. Així, el Tribunal Constitucional -segons va dir- ha tombat les mesures de lluita contra la pobresa energètica, els impostos sobre pisos buits, producció d'energia per via nuclear o l'enlairament d'avions.


Les dones de l’Íbex – CatEi\nLes dones de l’Íbex\nLes 64 conselleres de les empreses de l’índex borsari representen el 12,75% dels òrgans directius, a tocar del 13,7% de mitjana a Europa.\nElls guanyen un 17,3% més que elles.\nQuatre companyies cotitzades no tenen a cap consellera entre els seus membres directius.\nEL PUNT AVUI+ M. Sardà – Les dones de l’Íbex (pdf)\nL’escola de negocis IESE va presentar ahir, a Madrid, un estudi que indica que les dones conselleres de les empreses de l’Íbex-35 –64 en total– representen un 12,75% dels òrgans directius, percentatge molt pròxim al 13,7% que hi ha de mitjana a Europa. Tot i que de les 34 companyies en les quals es basa l’estudi –les que cotitzaven a l’índex el gener passat, després de la sortida de Bankia i Gamesa– només n’hi ha quatre que a dia d’avui no tenen cap dona en els seus òrgans directius, fet que indica clarament que la presència femenina guanya terreny, encara no es poden fer llançar les campanes al vol. Segons un estudi que es presentarà avui a l’escola de negocis Eada, realitzat amb el grup Icsa, els directius –homes– guanyen un 17,3% més que les seves homòlogues femenines. Els mals pensaments porten a relacionar l’augment de les dones en els òrgans directius en què aquestes surten més econòmiques que els seus companys mascles. I això és important en temps de crisi.\nSegons l’estudi de l’IESE, s’assegura que les companyies estan realitzant un esforç per fitxar dones conselleres, però alhora reconeix també que el percentatge ha augmentat gràcies a la tendència de reduir el nombre de membres dels consells directius. Segons l’estudi, mentre el 2008 el nombre de dones directives era de 26 davant de 478 col·legues masculins, el 2013 el nombre de dones ha augmentat fins a 64, mentre el d’homes s’ha reduït a 438. A hores d’ara, segons IESE, tot i que el percentatge de dones conselleres és a tan sols un 0,95% de la mitjana europea, no serà senzill arribar al 2020 amb al menys el 40% dels càrrecs no executius dels consells d’administració ocupats per dones, tal i com va recomanar la Comissió Europea.\nA l’Íbex-35, Caixa Bank i FCC són les empreses amb més dones en els seus òrgans de poder: 5 conselleres, respectivament. A continuació, amb 4 conselleres, Acciona i REE, mentre que Abengoa, Banco Popular, Iberdrola i Indra en presenten 3 cadascun. Sense cap dona en els òrgans directius, 4 empreses: Endesa, Gas Natural Fenosa, Sacyr Vallehermoso i Técnicas Reunidas. I amb una sola dona al consell, les onze restants.\nModels més conservadors\nD’altra banda, però, a l’estudi d’Eada i Icsa s’assegura que la crisi ha fet recuperar els models de gestió conservadors, en els quals prima la presència i la disponibilitat. De l’estudi es desprèn que a la franja més alta de l’organigrama empresarial és on més grans són les diferències retributives, que s’atenuen en els comandaments intermedis –on la diferència baixa fins al 10,5%, que no és poca cosa– i tornen a incrementar-se en l’escala més elemental, la dels empleats, amb unes diferències de fins al 13%.\nSegons l’estudi d’Eada, elaborat a partir de dades retributives de més de 80.000 individus, també es desprèn que en poc més de quatre anys la dona ha perdut gairebé un 50% de la seva quota de presència en la direcció de les empreses.\nAixí, ha passat d’ocupar gairebé el 20% dels càrrecs directius el 2008, al 10,3% el 2013. En resum, les empreses de l’Íbex són petites illes al mig d’un desolat oceà (masculí).\n8 Març 2013 cateinf\tNews, web


Passejos plens en el primer dia d’esport permès a Tarragona | Àngel\nNo en sortirem millors\n«Ens miro al mirall, i no m'agrada gens el que veig. Hem degenerat en una societat més egoista, més crua, més amarga»\nper Toni Cabanillas 04/05/2020 06:00h\nL'altre dia pensava, amb els peus d'aigua salada i sota l'ombra del Castell de Tamarit, que encara tenim sort. Que tota preocupació nostra sigui quadrar l'hora diària de sortir a estirar les cames o a bellugar-te una horeta i respirar aire fresc. Problemes del primer món, que en diuen.\nPensava en això, i en com ens obsessiona aferrar-nos a aquestes molles de llibertat mentre el món se'ns cau a trossos, i en com sembla que tot plegat ens és igual. Pensava també en com les atencions a víctimes de violència masclista s'han disparat un 65% aquest mes i com de desapercebuda ens ha passat la notícia. Que 'prou en tinc amb lo meu', i poc m'interessa el que passi fora de les meves parets.\nPensava també en les famílies vulnerables que es multipliquen i en la metàstasi de pobresa que comencem a albirar. I en com els polítics que han de trobar respostes han convertit el Congrés en un circ de la vergonya amb l'únic objectiu de treure beneficis personals de la tragèdia. Un cop més. Tendeixo a pensar que som una espècie amb la noble capacitat d'aprendre poc.\nI pensava, també, en tantes persones de bona fe que a les vuit del vespre aplaudeixen sense dubtar la valentia sanitària i quan criden a urnes confien la seva papereta a aquells qui ja saps que s'esforçaran a desmuntar el sistema de salut públic que avui aplaudeixes amb ganes. Del vòmit de les xarxes socials en parlarem una altra setmana.\nAquest és, si mal no recordo, el quart bitllet quinzenal que em toca escriure en confinament. I res em fa pensar que els que creuen que «d'aquesta en sortirem millors» estiguin a prop d'encertar-la. Hi ha àngels de la guarda a tots els carrers, vagi per descomptat. I sort en tenim d'ells, que no en queden gaires.\nLes línies generals, però, són fosques. Hem perdut l'empatia. Hem perdut la vergonya, la consciència, el respecte. Hem degenerat en una societat més egoista, més crua, més amarga. Més covarda, m'atreviria a dir. Una societat que no sap enfrontar les seves pors i les respon amb una ràbia que espanta. I no, això no ens portarà de la mà cap als tendres i acolorits arcs de Sant Martí.\nEns miro al mirall, i no m'agrada gens el que veig. Policia de balcó, lliçons de sofà, portaveu de les misèries. I ho deixem passar perquè «en fi, cadascú ho porta com pot». L'altre dia hi pensava, amb els peus d'aigua salada i sota l'ombra del Castell de Tamarit, que d'aquesta n'acabarem sortint, però no millors.


Goteo: La transparència com a part del model de finançament distribuït | CCCB LAB\nEl periodista i psicòleg nord-americà Daniel Goleman va introduir el concepte de la “transparència radical” en el seu influent llibre “Ecological Intelligence: How Knowing the Hidden Impacts of What We Buy Can Change Everything”. “Tant a nivell individual com col.lectiu, si coneguéssim amb precisió (…) els impactes ocults del que comprem, venem o produïm, podríem modelar un futur més positiu fent coincidir les nostres decisions amb els nostres valors. Els mètodes per accedir a aquestes dades ja formen part del sistema. A mesura que aquest coneixement vital arriba a les nostres mans, entrarem en una era de transparència radical. (…) A mesura que el control de les dades canvia de les mans dels venedors als compradors, les companyies haurien de començar a preparar-se pel canvi”.\nAvui, aquest concepte segueix escampant-a gran velocitat en l’esfera econòmica, a mesura que companyies de diferents mides tracten d’adaptar-se a un mercat inestable i amb enormes canvis propiciats per la Xarxa com a paradigma de comunicació entre els seus consumidors.\nWikipedia defineix la transparència radical com “un acostament a la gestió en la que (idealment) totes les decisions es prenen públicament. (…) Goleman parla del potencial de ‘noves tecnologies que revelen a través de la transparència radical l’eco-impacte dels productes que adquirim, amb el potencial de portar els consumidors a prendre millors decisions i a les companyies a reformar les seves pràctiques de negocis.”\nEn una xerrada per a la conferència Turning The Tide el publicista Alex Bogusky estableix una comparació entre el fet de consumir i l’acte de votar, i com aquesta ideal transparència radical podria acabar equiparant l’exercici del vot amb el consum: “La transparència radical té el poder de fer-nos entendre que no només podem actuar de forma progressiva, a petits increments, sinó també de manera constant, cada moment del dia. (…) Aquesta idea que quan comprem, votem, ha existit des de fa temps, però mai no ha funcionat del tot. Votes i després t’adones que t’has equivocat, o que el teu vot no ha anat de la mà dels teus valors. Les cadenes de subministrament són molt complicades i encara que s’especialitzin en una part molt concreta de la cadena és difícil realitzar l’anàlisi pertinent. (…) Les dades per a la transparència radical hi són a fora, cada vegada més a prop, i això és una cosa molt poderós. Si unes la transparència amb aquest desig de convertir cada dòlar que gastes en un vot, obtens el potencial per canviar moltes coses.”\nAquest fenòmen relativament nou que està obligant a canviar certes regles a alguns gegants multinacionals com Walmart o Nike (utilitzat per ells com a eina de màrqueting) és de fet una realitat des de fatemps en nombrosos projectes de software lliure i obert, així com altres projectes col.laboratius a la xarxa (qualsevol sistema wiki), que han implementat tradicionalment una política propera a la transparència radical. En el seu article sobre principis de col.laboració peer-to-peer, The Foundation for P2P Alternatives destaca la transparència en el seu segon article. Com a conclusió a aquest apartat, l’article recalca: “Coses a evitar: dades secretes, processos secrets, membres secrets,resultats secrets.”\nUna cerca a Google amb els termes “transparency business” revela a dia d’avui una creixent preocupació del sector empresarial per transmetre transparència en les seves polítiques corporatives i sobretot les seves relacions públiques. Aquesta tendència (que a jutjar pels articles relacionats sovint no és molt més que una operació de màrqueting) sembla clarament conseqüència de l’eclosió de les xarxes i mitjans socials, en els quals (almenys en teoria) la transparència és un dels pilars de l’entorn.\nEn el context dels nous models d’economia en xarxa (crowdfunding, microcrèdits, p2p lending, etc.) la transparència té un paper important a diversos nivells. Moltes de les plataformes de crowdfunding existents en l’actualitat incideixen en la transparència i la claredat com a factors d’èxit i com requeriments de la seva pròpia xarxa d’individus o institucions. Això implica transparència en totes les fases del procés de finançament (incloent la fase posterior, un cop recaptat el capital). Al web de crowdfunding Kickstart, per exemple, un cop finalitzat el termini establert per al finançament d’un projecte, tota la informació relativa a aquest (des de la seva descripció genèrica fins als detalls del seu finançament) es mantenen online, segons Kickstart, per afavorir la transparència.\nKickstart obliga també als responsables de projecte a comunicar en tot moment al públic el desenvolupament de la seva iniciativa, especialment en el cas que es produeixin decisions que puguin afectar la descripció inicial o les dates previstes per a la realització del projecte. El bloc de Kickstart és la demostració d’un projecte que va aconseguir el seu objectiu econòmic: escanejar els tiquets de despeses per mostrar als backers a on anaven els seus diners (imatges aquí i aquí). Encara que aquest cas és només un gest simbòlic, en realitat constata una preocupació generalitzada per possibles abusos del sistema de donatius / crèdits. Per als llocs de p2p lending, l’ús de la transparència és crucial per eliminar també les sospites de frau que bona part del públic segueix mantenint respecte a ONGs, organitzacions d’ajuda humanitària i institucions de caritat. Organitzacions com Kiva , per exemple, obtenen una millor resposta dels seus usuaris potencials en fer públics totes les seves dades, inclosos els índex de frau i impagaments.\n“Per a molta gent, l’experiència de l’art té forma de producte final. Generalment, el procés de l’artista roman invisible a l’espectador i, francament, aquest és un dels motius que porten al públic a pensar que l’art és simplement un talent, i no un treball ni una qualitat apresa. La nostra intenció era incorporar a aquest procés als amants d’art i els seguidors de l’artista. Per això vam crear la funció ‘Studio’ a society6 . Els seguidors i companys poden entrar a l’estudi virtual de l’artista, on aquest pot compartir tant el procés com el resultat final. Si formen part del desenvolupament dels artistes i la seva obra, creiem que augmentarà el nivell d’apreciació per a ambdós. (Entrevista al cofundador de society6 Justin Wills).\nParal.lelament, la transparència entesa com claredat (amb la que el sol.licitant ha d’explicar la seva iniciativa per aconseguir l’objectiu econòmic necessari) és també crucial al crowdfunding. Tenint en compte la velocitat a la qual se segueixen multiplicant aquestes plataformes, i l’elevat nombre de propostes que alberga cadascuna d’elles, la cultura del crowdfunding ha hagut d’adaptar al seu propi medi un recurs clau del sector empresarial tradicional: la idea de “elevator pitch”. Traduïble com “discurs d’ascensor”, Wikipedia el defineix de la següent manera: “El concepte neix amb la finalitat de donar nom a aquell discurs necessari per explicar en forma breu (el que tarda un viatge en ascensor) tot sobre un negoci, empresa o projecte a qui interessa que estiguin al corrent del tema, inversors, empresaris, accionistes, clients, etc. “L’ascensor és òbviament una figura retòrica, que simbolitza la brevetat del discurs (normalment entre trenta segons i dos minuts). Així, en el context d’una xarxa d’intercanvi d’idees / inversions com Goteo o qualsevol altra plataforma de crowdfunding o microfinançament, un elevator pitch és un element crucial per comunicar una idea de la forma més eficaç possible en el menor temps possible.\nDes de fa uns anys, el MIT celebra anualment un concurs de elevator pitches en què alumnes i investigadors de diversos departaments poden presentar breument la seva idea davant d’un panell d’inversors convidats per aconseguir el suport econòmic que necessiten. Tim Rowe, inversor, jutge del MIT Elevator Pitch Contest i membre del Cambridge Innovation Center explicava en una entrevista per què es va llançar aquesta iniciativa “si et passeges per les sales d’una institució com el MIT, és fàcil trobar-te a un professor amb un visitant que potser sigui un venture capitalist. El professor et presenta a aquest inversor i t’explica que està buscant idees per invertir. Aquest és el teu moment. Escenes com aquesta ocorren literalment cada dia. Si el que t’interessa és purament guanyar diners segurament acabaràs a Wall Street. Però si estàs caçant idees pels passadissos del MIT, i en reunions amb el director del departament de química, és molt possible que siguis el tipus de persona que a més de l’economia s’interessa pels productes resultants. ” El discurs de Rowe al.ludeix al perfil d’inversor estereotípic que pot anar a un d’aquests esdeveniments. Igualment que en altres àmbits (el cas de Wall Street que Rowe esmenta, per exemple) acostar-se a una plataforma determinada a la recerca de projectes és en realitat una declaració de principis en si mateixa, un indicador que l’inversor vol, a més de comprar o invertir en una idea potencialment lucrativa, associar el seu capital a un concepte determinat.\nEn el cas d’un centre amb la trajectòria del MIT, o d’un projecte que tracta de potenciar els àmbits de la innovació cultural / tecnològica i social com Goteo, és fàcil pensar que el perfil de les persones interessades a contribuir col.lectivament a una idea mitjançant donacions estigui estretament vinculat a cert ideal de progrés, d’avenç i innovació social. La clau en aquest model rau sens dubte en la connexió amb els inversors. En oferir la possibilitat d’involucrar activament, encara que sigui mitjançant petites quantitats de diners, en una iniciativa que l’inversor potencial identifica com una causa interessant, gratificant o digna.\nDes dels seus inicis, el moviment de open source (un dels nodes potencials de la xarxa d’usuaris de Goteo) ha fonamentat bona part de les seves estratègies en la col lectivitat i el desenvolupament cooperatiu. Un dels principals obstacles per a les nombroses comunitats estructurades al voltant d’iniciatives de open source en àmbits tan dispars com aplicacions web, creació artística, solucions per a empreses, etc. segueix sent el del finançament inicial i la capacitat de continuada de la seva iniciativa.\nUn cas d’estudi interessant en aquest aspecte és el de Joomla!, un popular sistema de gestió de continguts publicat sota una llicència GPL. Joomla! va sorgir el 2005 d’una modificació d’un projecte previ anomenat Mambo, propietat de la companyia australiana Miro. Aquesta va proposar gestionar el projecte a través d’una organització sense ànim de lucre, però l’equip de desenvolupadors de Mambo va protestar, al.ludint que la base legal de la nova organització violava els valors del codi obert en què s’havia fonamentat fins aleshores el desenvolupament. Mitjançant la creació de la pàgina web OpenSourceMatters.org, els desenvolupadors van exposar la situació a la seva comunitat d’usuaris, dissenyadors, i altres implicats. Durant les setmanes següents, amb el suport de milers d’usuaris individuals i el Software Freedom Law Center, la comunitat va créixer fins al punt de desvincular-se del tot de Miro, donant lloc a Joomla!, nom que prové de la pronunciació en anglès de “jumla” (“tots junts “) en swahili. Durant el primer any d’existència de Joomla!, el sistema va ser descarregat 2.5 milions de vegades, i cinc anys més tard segueix sent molt popular.\nEl procés d’origen de Joomla! és un bon exemple de com una comunitat d’usuaris utilitza una plataforma a la xarxa per intercanviar informació sobre un projecte, organitzar de manera col.lectiva un canvi de direcció i donar suport a una iniciativa en què creuen i confien. Encara més, la creació de OpenSourceMatters.org va fer créixer a la comunitat, atraient a usuaris interessats en la filosofia open source. Una plataforma com Goteo podria funcionar com a solució de finançament distribuït per a col.lectius que requereixen del suport d’una comunitat determinada. Però a més, podria propiciar una sinergia entre aquestes comunitats d’usuaris de diferents projectes, aglutinats per un interès comú més enllà d’iniciatives concretes, i actuar com a paraigües per unir col.lectius, desenvolupadors, ciutadans, usuaris i organismes actius en àrees adjacents de l’àmbit cultural, social o dela innovació tecnològica.\nPlatoniq és una organització internacional de productors culturals i desenvolupadors de software pionera en la producció i distribució de la cultura copyleft. Des de l’any 2001, porten a terme accions i projectes en els quals els usos socials de les Tecnologies de la Informació i la Comunicació (TIC) i el treball en xarxa són aplicats al foment de la comunicació, l’autoformació i l’organització ciutadana. El resultat del seu treball genera innovadores aplicacions informàtiques i metodologies, a més d’un ampli arxiu audiovisual sota llicències lliures a Internet.\nDes del 2003, el col.lectiu és grup col.laborador del Centre de Cultura Contemporània de Barcelona i, en els darrers anys, ha obtingut dos premis internacionals pel seu projecte Burn Station, l’estació copiadora de música copyleft (2004), al Festival Transitio de Mèxic DF i al Festival de Cultura Digital Transmediale de Berlín, a més d’una menció d’honor als UNESCO Digital Arts Awards.\nEntre els seus projectes es troben també Banco Común de Conocimientos (2006), una plataforma d’intercanvi de coneixements, el servidor públic de streaming OpenServer, l’organització de laboratoris temporals de mitjans, Media Space Invaders (2003-2004), i la creació de la primera llicència copyleft en el marc legal espanyol, Aire Incondicional (2004).\nPlatoniq destaca des dels seus inicis per ser pioner en el disseny d’eines d’emancipació ciutadana i innovació social, difoses en congressos d’innovació i festivals de cultura digital i posades en marxa en organitzacions com el Grup Mondragón del País Basc i multitudd’espais educatius d’Europa , Àsia i Llatinoamèrica.\nPlataforma de selecció i producció de projectes que uneixen les noves tecnologies i la cultura.


Disposem de plataformes digitals (Xarxes socials i Butlletí Digital) on us podem ajudar a difondre les activitats de caràcter obert de promoció de l’activitat física i l’esport que organitzeu així com notícies. Xarxes Socials Actualment tenim presència a Instagram, Twitter i Facebook amb un gran nombre de seguidors i participants. El nostre usuari a totes les xarxes és @ceplaestany, etiqueteu-nos, ho compartirem. Butlletí Digital S'envia un o dos cops al mes. Hi publiquem l'agenda de tots els nostres projectes i activitats puntuals relacionades amb la nostra missió i valors. Envieu-nos el contingut que us interessi publicar per mitjà del següent formulari:


Educació Financera - Nosaltres La Veu\nDivendres, 29 d'octubre de 2021 - 06:00h\nL'educació en la Grècia clàssica buscava un equilibri entre el conreu de la ment i el del cos. Poesia i gimnàstica, filosofia i tècnica, convivien en saludable equilibri buscant desenvolupar l'excel·lència de l'individu, que esdevinguera «kalós kai agathós», allò que hui podríem, en paraules d’Emilio Lledó, anomenar decència. S'entenia la formació de l'individu com un projecte global que permetera que el ciutadà pogués interaccionar amb mesura i justícia. Em sembla pertinent aquesta mirada a l'antiguitat, com a inèrcia necessària, i com a pulsió que em possibilite entendre el present, on veig una nebulosa que amaga el debat sobre els objectius de l'educació.\nAmagar i confondre, com en un exercici d'escapisme, són eines claus en la retòrica capitalista, envoltada d'un utilitarisme maniqueu, que ens parla de la improductivitat de sabers com la filosofia, el grec i el llatí.\nGrans institucions com el Consell d'Europa i el Banc d'Espanya insisteixen en la importància que tenen, per a la felicitat de les persones, saber estalviar, planificar despeses, atendre les cites mensuals amb les comissions bancàries i pensar, des de la joventut, en la jubilació. Clar, el ciutadà del segle XXI viurà endeutat tota la seua vida, no tindrà temps per plantejar-se altres coses, com llegir Safo, Píndar o els diàlegs platònics. Que Eros no li agite els sentits.\nNo serà un oxímoron, Glaucó, l’expressió «educació financera»?\nSomni d'una ombra és l'home, escrigué el poeta beoci, que no va conéixer la intenció per part dels bancs centrals d'omplir d'ombres els nostres somnis.


Advocats en Macedònia - Directori - Llistat - Guia - advocats - Macedònia - Lawyertys\nPàgina d'inici › Per país › Advocats en macedònia\nAdvocats en Macedònia recomanades:\nL'advocat és el mediador judicial i extrajudicial entre la llei i el ciutadà. Però si finalment ha de presentar-se davant els tribunals o volen portar a la justícia a algú que, segons la seva opinió ha comès una infracció o la injustícia, mira Advocats en Macedònia de Lawyertys perquè ens garanteixen la qualitat de tots els professionals que integren aquest directori.\nÉs vostè un advocat? Vols que aparegui en els resultats quan les persones busquen Advocats en Macedònia? Es pot triar la categoria a la qual pertany la seva localitat i ingressar totes les seves dades de contacte. Com més completa sigui la informació que poses és, més oportunitats i possibilitats potencials que els clients potencials en contacte amb vostè. Si vostè té un lloc web, en Lawyertys També es pot entrar-hi i d'aquesta manera els seus futurs clients pot tenir accés al seu portal.\nUn òptim grau de satisfacció. Això és el que els clients que contracten els serveis d'advocats de Lawyertys s'obtenen. Si necessita Advocats en Macedònia, no dubti en consultar directament a qualsevol dels advocats anunciades aquí al nostre web. Els seus problemes són alguna cosa important i cal deixar-los en bones mans.\nAdvocats en Macedònia per categoria\nCada any milers de deportacions d'immigrants il·legals ocorren en Macedònia als seus països d'origen. Si estàs en aquesta situació i necessita assessorament legal, buscar i trobar el seu advocat d'immigració en el nostre directori.\nSi vostè està buscant per als advocats de la família amb àmplia experiència i que tracta al seu cas amb diligència i discreció, aquí a Lawyertys té una llista infinita de professionals que compleixen amb aquests requisits. Si es troba a Macedònia, o prop, d'haver introduït la millor pàgina per ajudar a trobar-lo.\nSi el membre difunt de la família té un negoci familiar, què complicar les coses, ja que estem parlant sobre l'ajuda financera de tota una família. Els advocats d'herència en Macedònia el guiarà en tot moment.\nSap vostè quants dies que té per disputar un acomiadament? Només 20 dies. Així que no es demori en la recerca d'un professional que li pot orientar sobre com resoldre els seus problemes relacionats amb acomiadaments o qualsevol altra cosa relacionada amb el treball o l'ambient de treball. Aquí podeu consultar els advocats laborals més propers a Macedònia.\nEls professionals amb excel·lència i prestigi, especialistes en dret penal en Macedònia, que han portat a un gran nombre de casos amb molt bones resolucions. Tant si el tema a tractar és un delicte menor, així com si és una de les principals, els advocats d'aquest directori es treballen sense descans per aconseguir la seva satisfacció com a client.\nMostrant 56 Advocats en Macedònia\nAdvocats en Macedònia per ciutat important\nA la vida moltes situacions poden ocórrer quan vostè necessita un advocat, com ara un divorci, una voluntat, una adopció, etc. Si vostè es troba en una d'aquestes situacions no dubti en consultar la nostra guia d'advocat en Skopje.\nSi acaba per exemple, va patir un accident de trànsit a prop de Kumanovo i necessiten amb urgència un advocat entra aquí i buscar l'advocat més a prop de ser capaç de resoldre els seus problemes d'una manera discreta i eficient.\nEn una població com Bitola amb una estimació de 86528 les persones que hi viuen, cada dia diferents situacions possibles que poden fer que vostè necessita un advocat. Gràcies a la nostra xarxa de professionals seus problemes es poden resoldre ràpidament.\nPrilep amb una població estimada de 73814 persones, és una regió de macedònia en la qual és possible que vostè podria tenir un problema en una visita o que hi viuen. Si és el cas, els advocats de la nostra guia serà capaç d'ajudar.\nSol·licitar informació i una cita de qualsevol dels advocats que es troba en Tetovo (macedònia) sense cap tipus de compromís. Tenim un gran nombre de professionals a la nostra llista per ser capaç de resoldre els seus problemes.\nVeles és una ciutat que pertany al país macedònia, amb una població de 57873 habitants. Amb aquestes característiques, és possible que pugui necessitar un advocat especialitzat. Podem oferir un professional amb molts mèrits i el respecte en aquesta ciutat.\nAdvocats en Macedònia per l'estat\nVeure tot: Advocats en Macedònia per l'estat\nMés destacats Advocats en Macedònia\n8 udarna brigada, skopje, macedonia (fyrom) 1000 Skopje ,Karpoš ,Karpoš ,macedònia .\nBULEVAR PARTIZANSKI 1000 Skopje ,Karpoš ,Karpoš ,macedònia .\nfranklin ruzvelt 63a, skopje 1000, macedonia (fyrom), karpos 1000, macedonia (fyrom) 1000 Skopje ,Karpoš ,Karpoš ,macedònia .


Adoptar un gos cec: manual d'instruccions | Consumer\nAdoptar un gos cec: manual d’instruccions\nMantenir la casa ordenada, utilitzar senyals sonors i donar confiança són algunes claus perquè l'adopció d'un gos cec sigui un èxit\nAcollir a un animal cec requereix tenir en compte certes atencions especials. Adoptar un gos és una responsabilitat, no un capritx. Cal aconseguir que l’arribada del nostre amic invident sigui el més agradable possible. Per a això, es deu: mantenir la casa ordenada, donar confiança al gos a través de l’olor i enganxar-se un objecte sonor a la sabata durant les primeres setmanes.\nPetits canvis a casa per adaptar-la a l’animal cec\nCada gos, com cada persona, és especial. Per aquest motiu, acollir a un gos invident precisa fer alguns canvis en la llar perquè el nostre amic se senti còmode. En certa manera, és comparable a tenir un bebè: la llar ha d’adaptar-se a la peculiaritat del gos, com s’adapta als nens.\nEn les llars on regni el desordre, l’animal cec ensopegarà repetides vegades amb els objectes que hi hagi pel sòl, per la qual cosa convé tenir la casa en ordre. A més, els canvis de decoració o el fet de modificar la posició dels mobles pot resultar un problema. Això explica que sigui important no realitzar modificacions notables en la disposició dels mobles, almenys, mentre el gos s’adapta a la seva nova llar.\nDonar confiança al gos a través de l’olor\nDeixar un rastre sonor dels nostres passos durant les primeres setmanes afavorirà que l’animal se situï\nUna alternativa interessant per aconseguir que la nostra mascota cega se senti més còmoda quan arribi a casa és oferir-li, durant la nostra visita al centre d’adopció, un objecte personal amb la nostra olor. Pot valer una samarreta usada del dia anterior.\nEl sentit de l’olfacte és essencial per a la major part dels cans, però especialment per a un gos cec: reconèixer la nostra olor una vegada que visqui a casa li ajudarà a sentir-se més confiat.\nGuiar al gos invident a través del so\nUna altra pràctica per afavorir que el ca se senti més còmode a casa consisteix a nuar-se un objecte sonor (un cascavell) amb una corda a la sabata o a la cama. El nostre gos percebrà amb claredat quan ens apropem i li ajudarem a detectar-nos.\nDeixar un rastre sonor dels nostres passos durant les primeres setmanes tambien facilitarà que l’animal se situï en ella millor i que ens reconegui. De forma general, això estreny a més la relació amb el nostre nou amic.\nFinalment, la paraula és una de les claus perquè el gos cec s’acostumi a nosaltres. No deixi de parlar-li i dir-li paraules amables. En poc temps, el seu gos cec adoptat es convertirà en un amic inseparable.\nAdoptar a un gos cec: ajuda als centres d’acolliment\nAdoptar un gos cec pot ser un repte bell per a un amant dels cans\nAdoptar a un gos cec pot ser un repte bell per a un amant dels cans. A més, qui ho fa no està sol. Quan es decideix adoptar un gos cec, sovint es compta amb l’ajuda dels veterinaris, adiestradores i psicòlegs canins que treballen als centres d’acolliment d’animals. Aquests poden assessorar amb detall sobre la discapacitat del gos: com actuar i com tractar-la. No obstant això, el treball dels adiestradores i veterinaris d’aquests centres no sempre acaba aquí. Els adoptantes poden comptar amb ells per a consultes posteriors.\nMalgrat tot, abans d’adoptar un gos, amb discapacitat o sense ella, hi ha certes preguntes que convé plantejar-se. És recomanable respondre amb honestedat qüestionis com les següents: per què vull tenir un gos?, tinc temps per compartir amb un animal?, compto amb diners per cobrir les seves necessitats? Aquestes són algunes de les preguntes que ha de fer-se qualsevol persona abans d’acollir a un animal.\nPer adoptar a un gos amb discapacitat (també coneguda com a adopció especial), convé a més assessorar-se amb detall sobre les limitacions de l’animal. No és el mateix optar per un ca amb sordera (que precisarà un ensinistrament especial per comportar-se amb l’amo sense usar els sons), que triar un animal cec.\nDonar una oportunitat al ca cec\nL’adoptante ha de saber que, en acollir a un gos cec, ofereix una oportunitat a un animal que té menys possibilitats que uns altres de trobar una llar on li vulguin i li tractin amb l’afecte que mereix.\nEn qualsevol cas, en plantejar-se acollir a un gos invident, convé tenir en compte que la ceguesa no implica que sigui incapaç d’estimar. Més aviat el contrari. Un gos amb aquesta discapacitat pot convertir-se en un company fidel amb qui compartir innombrables aventures i experiències, tant dins com fora de casa.\nAdoptar un gos cec pot ser un bell repte per a un amant dels cans. L’adoptante ha de saber que dona una oportunitat a un animal que té menys possibilitats de trobar una llar on li vulguin com es mereix.\nÉs important no realitzar modificacions notables en la disposició dels mobles a casa, almenys, mentre la mascota invident s’adapta a la seva nova llar.\nUna alternativa interessant per aconseguir que la nostra mascota cega se senti més còmoda quan arribi a casa és oferir-li, durant la nostra visita al centre d’adopció, un objecte personal amb la nostra olor.\nNuar-se un objecte sonor (un cascavell) amb una corda a la sabata o a la cama també ajuda al fet que el ca se senti millor.\nadopció discapacitat perros-ca


Seat atura la producció de respiradors arran de la descongestió de les UCI - Empordà\nLa companyia ja ha entregat més de 500 unitats del model OxyGEN i reprendrà la fabricació en cas d'un rebrot\nACN 11.04.2020 | 11:55\nOperari Seat. ACN\nSeat aturarà la producció de respiradors d'emergència OxyGEN a la planta de Martorell arran de la descongestió progressiva de les UCI als hospitals, segons han informat fonts de la companyia. Ja s'han entregat més de 500 unitats del model –que es va començar a fabricar el passat 3 d'abril després de rebre el vistiplau de l'Agència Espanyola del Medicament- i es reprendrà la seva fabricació en cas d'un rebrot de la pandèmia de coronavirus i la necessitat de més respiradors d'emergència a les urgències dels centres hospitalaris. Els 150 empleats voluntaris de Seat que han participat en el projecte OxyGEN –dissenyat per l'empresa Protofy.xyz- estaran exempts de l'ERTO i rebran un permís retribuït per part de l'automobilística.\nSota la direcció dels doctors Manel Puig de l'Institut d'Investigació Germans Trias i Pujol; Oriol Estrada de l'Hospital Germans Trias i Pujol i de Josep Maria Nicolás de l'Hospital Clínic, els respiradors OxyGEN compten amb més de 80 components electrònics i mecànics i adapten el motor d'un neteja parabrises. L'objectiu d'OxyGEN és ajudar a la ventilació en situació d'absència de respiradors convencionals en aquells pacients amb problemes respiratoris severs, com els provocats per la covid-19. Només es contempla per al seu ús transitori en situació d'emergència i d'absència d'un ventilador convencional disponible.\nEs tracta d'un dispositiu d'emergència que permet automatitzar els balons ressuscitadors manuals (tipus AMBU), de manera mecanitzada i autònoma, per utilitzar-los com a suport a la respiració. Així mateix, permet controlar la freqüència respiratòria, el volum corrent i la ràtio inspiració/expiració de forma constant i objectiva proporcionant al pacient un suport que, d'una altra manera, no tindria. Seat precisa que no tancarà la línia de producció de respiradors OxyGEN –situada a la planta 9, la del Seat León- davant la possibilitat que hi hagi un repunt de casos de la covid-19 i es necessitin més aparells d'emergència arreu de l'Estat.\nTrilla avisa que els contagis creixeran quan la gent torni a treballar .


Erasmus Archivos | Les Muntanyes | Diari de l'Alcoià i les comarques centrals valencianes\nInici » Missatges marcats amb » Erasmus\nL’IES Pare Vitòria d’Alcoi participa en el programa Erasmus+ en la convocatòria 2019 amb quatre projectes, dos per a l’alumnat i el personal d’Educació secundària i dos per als de Formació Professional. Erasmus+ (2014-2020) és el programa integrat de la Unió Europea (UE) en els àmbits de la formació i de l’educació que ofereix oportunitats […]\nL’Àgora d’Alcoi ha acollit les IV Jornades Erasmus +, on 200 joves es van reunir a per tal de comentar i conéixer l’experiència de pràctiques a l’estranger dels companys. Una iniciativa organitzada per la regidoria d’Empresa, Formació i Innovació de l’ajuntament d’Alcoi i el CIP FP Batoi, on també van intervenir centres d’Alcoi que imparteixen […]\nSetmana de convivència a Islàndia del col·legi Salesianos Sant Vicent Ferrer d’Alcoi\n6 alumnes i 3 professors del col·legi Salesianos Sant Vicent Ferrer es van desplaçar fins a la ciutat de Selfoss, Islàndia, dis del projecte europeu Erasmus + “H2O Not wasted”. L’objectiu ha sigut realitzar una sèrie d’activitats relacionades amb la temàtica de l’aigua. Alumnes i professors van poder gaudir d’una enriquidora setmana de convivència amb els seus socis islandesos i […]\nHan tingut lloc a l’Àgora les III Jornades Erasmus +, organitzades pel CIPFP BATOI i la Regidoria d’Empresa, Formació i Innovació. Una jornada dirigida específicament per als joves que estudien Formació Professional i estan interessats en participar al programa Erasmus+, programa de la Unió Europea per a l’educació, la formació, la joventut i l’esport. Durant […]\nEl Pare Vitòria acull des del passat 15 i fins el pròxim 30 de gener a un grup d’estudiants provinents d’Holanda, Alemanya i Italia. La importancia d’este tipus d’intercanvis resideix no només en la part acadèmica, sinó també en la part social i cultural. Els joves van vore un vídeo que els va mostrar tots […]\n21 de gener de 2016ComentarLlegir més\nEls Salesians acull l’encontre de professors d’un projecte europeu\nErasmus+ 2015, és una iniciativa pensada per a tres cursos acadèmics 2015-18, que pretén augmentar la qualitat de l’educació de FP a través de la motivació de professors de matemàtiques i mòduls professionals per a modernitzar els mètodes d’ensenyament amb un fort ús dels mitjans digitals. Els Salesians acull aquest primer encontre titulat Erasmus+ 2015 ‘Teaching in the digital […]


Joan Mora: "si la fusió de les escoles és una imposició hi lluitarem en contra" | Mataró Ràdio\nJoan Mora: "si la fusió de les escoles és una imposició hi lluitarem en contra"\nDc, 08/05/2013 - 14:25\nLa resposta de la Consellera d’Ensenyament, Irene Rigau, és una deslleialtat i una imposició. És la contundència amb la que l’alcalde, Joan Mora, ha contestat a la notícia que saltava a mig matí: “La Generalitat integrarà en un sol centre les escoles Angeleta Ferrer i Joan Coromines”. Aquesta ha estat la resposta que ha donat per escrit la consellera a una pregunta feta per la candidatura d’unitat popular, la CUP al Parlament. De fet, Mora s’ha mostrat sorprès per la resposta que es pot llegir al Butlletí Oficial del Parlament. En aquest sentit, l’alcalde nega que aquesta unificació dels centres sigui un fet consumat i reclama buscar el consens, entre totes les parts: Generalitat, Ajuntament i Comunitats Educatives, per poder dur a terme les actuacions necessàries.\nPer Mora, la consellera ha patinat donant aquesta resposta a les preguntes formulades per la Candidatura d’Unitat Popular. Mora ha reclamat ja explicacions a la decisió expressada per escrit per Irene Rigau. De tota manera, també ha avançat que les demanarà directament a la consellera per escrit. Li demanarà una rectificació a les seves paraules i en cas que confirmi la decisió ho considera una imposició i una deslleialtat de la Consellera i el Departament.\nDavant la situació generada des de mig matí, quan s’ha conegut la notícia, l’alcalde ha reclamat que el departament treballi millor, perquè en cap cas és el poscionament que s’havia parlat en les reunions dutes a terme al llarg d’aquest any.\nensenyament, Angeleta Ferrer, escola Joan Coromines


Ajuntament d'Arenys de Mar - El Calamarenys torna a apostar per la mostra gastronòmica com a proposta central\nEl Calamarenys torna a apostar per la mostra gastronòmica com a proposta central\nLes Jornades gastronòmiques del calamar d'Arenys de Mar, més conegudes com a Calamarenys, arriben enguany a la 23a edició i ho fan amb la mateixa filosofia de sempre: promocionar la gastronomia i el sector de l'hostaleria de la vila a través d'un producte autòcton i de qualitat com és el calamar que es pesca durant el mes d´octubre a la nostra costa.\nCom l'any passat, l'Ajuntament ha apostat per la celebració d'una mostra gastronòmica a la part nova coberta de la Riera com a principal activitat de cara al públic, amb diversos restaurants de la vila que oferiran plats especialment creats per a la mostra. Serà el pròxim 5 d'octubre, de les 20 a les 23h, amb l'acompanyament musical d'Ananda i Ramon.\nPerò a banda de la mostra gastronòmica, que tan bona acollida va tenir l'any passat en la seva primera edició, enguany també s'ha programat la ja clàssica subhasta pública de peix. Es farà el dissabte 6 d'octubre, a les 11.30h, al pati del C.C. Calisay i tornarà a anar a càrrec de Josep Masdeu. Es tracta d'una subhasta de peix oberta a tota la població que es farà talment com dècades enrere: ensenyant el producte en cistelles de vímet i amb el subhastador cantant els preus a la baixa fins que algú compri.\nD'altra banda, el Calamarenys 2018 també inclou la ruta teatralitzada L'Arenys de punta i cotó, a càrrec de les germanes Felicianes, que ens guiaran per la història i pels carrers d'Arenys de Mar mentre ens faran partícips de la seva òpera prima: La fotonovel·la "Dones de punta i cotó". Es tracta d'una activitat gratuïta que tindrà lloc el 21 d'octubre al matí i cal inscriure's prèviament a l'Oficina de Turisme.\nA més, s'ha programat una Hora del Conte de la Biblioteca especial del Calamarenys pel dijous 11 d'octubre i la sessió de tapes al Mercat prevista pel 26 d'octubre estarà dedicada al Calamarenys amb tapes de calamar a preus populars que oferiran paradistes i restauradors de la vila.\nPel que fa als restaurants participants al Calamarenys 2018, enguany seran una vintena els que oferiran menús i/o plats especialment preparats amb el calamar d'Arenys com a ingredient principal. Podeu consultar el llistat, plats i preus en aquest enllaç.\nTrobareu tota la informació del Calamarenys en aquest apartat específic del web municipal.\nPublicat el 21 de setembre de 2018


Recentment gestalten ha publicat el llibre ‘visions of architecture’ – Ricardo Bofill Taller de Arquitectura\nHotels i Resorts\nReconversions Edificis Industrials\nOficines i Seus\nParcs y Jardins\nComerç i Mix use\nVivenda Social / Protegida\nInfraestructures de Transport\nRecentment gestalten ha publicat el llibre ‘visions of architecture’\npublicat recentment per gestalten, la monografia de “visions d’arquitectura” recull l’estil arquitectònic únic i atrevit de l’arquitecte espanyol, ricardo bofill. nascut el 1939 a barcelona, bofill s’ha reconegut per la seva aproximació radical als projectes. aquesta extensa publicació mostra amb bellesa les seves obres més grans, com ara la muralla roja, walden 7, la fàbrica i abraxas.\nAquesta pàgina web utilitza cookies per millorar la seva experiència. Considerem que si segueix navegant accepta el seu ús. Acceptar Llegir més


Ses Majestats els Reis Mags d’Orient treballen per a arribar a temps a la gran Cavalcada que recorrerà els principals carrers de Nàquera la vesprada del 5 de gener. Després que els seus Patges Reals arrepleguen des de fa setmanes, i en diferents actes, les cartes dels més xicotets, la vespra de la festivitat encara podran lliurar-les els qui no hagen tingut l’oportunitat. Com mana la tradició, els Reis arribaran a la localitat des de Bétera i faran la seua entrada pel carrer València, a partir de les 18 hores, després d’arribar fins a la Glorieta de Saint-Germain Laprade tornaran a baixar fins a la plaça de l’Ajuntament.\nL’acte, organitzat per la regidoria de Festes, comptarà amb la col·laboració especial dels voluntaris de Protecció Civil, l’Associació de Jubilats i Pensionistes Sant Joaquín i Santa Ana, el AMPA Emilio Lluch i la Junta Local Fallera. A més SSMM comptaran amb la inestimable col·laboració d’uns Patges molt especials com seran la Reina de les Festes, Laura Urrea, i la seua Cort d’Honor al complet.\nLa cita finalitzarà en la Plaça de l’Ajuntament amb la tradicional recepció de Melchor, Gaspar i Baltasar per part de la Corporació Municipal i la salutació des de la balconada del consistori a tots els xiquets. Des d’allí les seues Majestats partiran per a visitar les cases dels xiquets i repartir els regals en una nit que, sens dubte, serà màgica per a tots ells.\nTots els pares que vulguen que els visiten les seues majestats la nit de reis hauran d’inscriure’s en el Registre d’Entrada de l’Ajuntament.


Colla DE DOLÇAINERS I TABALETERS DE CASTELLÓ | FestaPèdia, la gran enciclopèdia de les Festes de Castelló\nEnviat per Jbeltran el Dv, 02/11/2011 - 18:42\nCap a l´any 1981 va nàixer la colla de DOLÇAINERS I TABALETERS DE CASTELLÓ, donat que la dolçaina i el tabalet han estat sempre dos instruments ben arrelats a la nostra terra.\nA casa nostra ja fa molts anys, la dolçaina i el tabalet han estat els instruments bàsics a les festes. Aquest conjunt musical va sempre davant en tots els actes festius, la funció més important del qual és avisar i cridar a la festa, fent sonar melodies populars. La vespra de festes hi havia el costum de fer una cercavila del poble alhora que, a la plaça Major, tiraven trons. A les cavalcades i processons hi anaven al davant i així feien eixir la gent al carrer per veure l´acte i el que portaven al darrera. A les despertades avisaven que un nou dia de festa havia començat i, a més a més d´aquesta funció tant important, en tenien una altra que es feia palesa en les danses, on els balladors ballaven al seu ritme.\nLa dolçaina en aquesta època pertanyia més a l´ambient cortesà a culte que no pas al popular. Era un instrument indispensable en les festes cortesanes. No sabíem en quin moment la dolçaina passà de ser un instrument culte a ser un instrument popular. Probablement es va convertir en popular quan es va introduir en la celebració de festes comunitàries i, també, als casaments.\nAvui hi ha un redescobriment de la doçaina i, pertot arreu, estan apareixen dolçainers i escoles de dolçainers fet aquest que assegura la continuïtat de l´instrument.\nLa primera referència escrita sobre aquest instrument la trobem al segle XIII, en un códex que pertany a les Cantigas en loor a Nuestra Señora del rei Alfons X.\nLa por perquè aquests dos instruments desapareguessen, donat que a Castelló no hi havia cap grup de dolçainers i tabaleters, va fer aplegar un grup de gent –avui un gran grup d’amics- en un intent de recuperar, tant els instruments com les peces tradicionals que es tocaven amb ells.\nAquest grup d´amics, volien ser els hereus d´aquells antics dolçainers i tabaleters, per això van posar el seu nom a la denominació del grup, perquè traballant amb constància volien ser mereixedors i dignes representants seus en els temps moderns. Tan sols faltava identificar el grup en un lloc, per això van agafar el de Castelló, ja que en aquell moment eren l´única colla de la ciutat i se´n sentien representants.


Els responsables de Desenvolupament Local visiten Alaró - Consell de Mallorca\nnull Els responsables de Desenvolupament Local visiten Alaró\nL’Ajuntament d’Alaró ha sol·licitat un ajut a Cooperació Local per a la millora de l’accessibilitat i seguretat del camp de futbol 7 del poliesportiu municipal.\nEl conseller Alzamora ha visitat els accessos al camp de futbol 7 d'Alaró que l'Ajuntament vol millorar amb un ajut de Cooperació Local.\nEls responsables de Desenvolupament Local visiten Alaró\nEl conseller de Promoció Econòmica i Desenvolupament Local, Jaume Alzamora, i el director insular de Cooperació Local i Caça, Jaume Tomàs, han visitat Alaró i s’han reunit amb el batle Llorenç Perelló i regidors de l’equip de govern.\nL’objectiu de la trobada ha estat doble: per una banda, explicar les línies d’acció del Departament amb els nous pressupostos per a 2020; per l’altra, escoltar els suggeriments dels consistoris respecte als projectes subvencionables amb el pla especial d’inversió municipal de Cooperació Local. Amb l’aprovació inicial dels nous pressupostos el passat dilluns, el Consell ha garantit 10 milions d’euros per aquesta línia d’ajuts que beneficia tots els municipis i que pretén millorar les infraestructures municipals d’arreu de Mallorca.\nPrecisament, els representants del Consell han pogut conèixer el projecte que l’Ajuntament d’Alaró ha presentat per ser finançat pel Pla especial d’ajudes per a obres i serveis de competència municipal de 2019. Actualment, el personal de Cooperació Local està valorant la sol·licitud d’Alaró, que consisteix en la millora de l’accessibilitat i seguretat del camp de futbol 7 del poliesportiu municipal.\nTal com han explicat els representants del consistori alaroner, es vol fer una nova pavimentació de l’entorn del camp i l’adaptació dels accessos per tal d’aconseguir un recorregut totalment accessible per a persones amb mobilitat reduïda. A més de pavimentar, el projecte preveu la recollida d’aigües pluvials. L’ajut del Consell per aquest projecte seria de 150.000 €.\nEl programa de la Direcció Insular d’Esports «Foment de l'esport mitjançant ajudes al manteniment i millora d'instal·lacions esportives públiques de Mallorca» ha concedit una subvenció de 162.456 euros a l’Ajuntament d’Alaró per dur a terme la disposició de la gespa i l’acabat d’aquest camp de futbol 7. Les actuacions culminaran amb les millores d’accessibilitat a la superfície que envolta el camp.


AM.- Escaldes es converteix en espai de proves tecnològiques de la Fundació ActuaTech i el MIT\nLa primera prova pilot a Europa del Persuasive Electric Vehicle, que funciona de manera autònoma i ha estat desenvolupat per científics i investigadors del Massachusetts Institute of Technology (MIT), tindrà lloc aquest dissabte al matí a Escades-Engordany, concretament a Vivand. Estarà oberta a tothom i de fet els seus impulsors, entre ells el líder de l'equip del MIT, Kent Larson, respondran les preguntes que puguin tenir els assistents. Aquesta pionera iniciativa, que projecta Andorr dins d'una «imatge de modernitat i noves tecnologies entorn del ciutadà», tal com ha explicat el secretari d'Estat de Diversificació Econòmica, Josep Maria Missé, és el primer fruit de l'acord signat entre la Fundació ActuaTech i el Comú d'Escaldes-Engordany.\nLa formalització del conveni ha tingut lloc aquest divendres al matí al comú escaldenc. Permetrà a la parròquia convertir-se en espai de proves tecnològiques i relacionades amb la innovació científica. «L’objectiu és que Escaldes esdevingui el centre on desenvolupar aquests projectes, sempre per mirar de millorar la qualitat de vida dels nostres ciutadans així com per ensenyar-los al món», ha destacat la cònsol major, Trini Marín, afegint que quan Missé els va fer la proposta, «no vam dubtar» a acceptar-la.\nA la signatura del conveni hi ha estat present el propi Larson, a qui Missé, que també és el president de la Fundació ActuaTech -amb qui tenen establert un conveni de col·laboració-, ha volgut agrair la seva aposta per Andorra. El conveni «estableix un marc de referència i permet regular molts projectes», ha destacat Missé. Pel que fa al vehicle autònom, no ha volgut desvetllar molts detalls. És un projecte que s'integra dins «una cursa de fonts molt llarga» i la prova pilot de demà és «molt modesta», ha explicat. El vehicle té aspecte de bicicleta i només s’ha pogut veure abans en públic a Taiwan.\nEl que sí que ha avançat Missé és que ja treballen en noves iniciatives per a desenvolupar a la parròquia, algunes de les quals tindran lloc les properes setmanes.\nArtículo anteriorL'ENA proposa dansa vertical sobre la façana del Centre cultural lauredià per reflexionar sobre l'essència de les persones\nArtículo siguienteLos verdaderos motivos de la dimisión del presidente de la Liga


El 26 de juny, entrem al joc republicà\nPublicat el Divendres, 20 Mai 2016 11:44\nSí. Els polítics han fet un ridícul clamorós després del 20 de desembre. L’electorat no ens mereixem una nova convocatòria d’eleccions i encara menys viure una campanya amb missatges simplificats i cops d’efecte per cridar l’atenció. Els catalans, i els independentistes encara més, sabem que la raó implícita del fracàs d’aquesta legislatura ha estat el teló d’acer que els principals partits espanyols han posat davant el dret d’autodeterminació de Catalunya.\nLa República d’ahir i la de demà\nPublicat el Dimecres, 27 abril 2016 13:26\nHan passat 85 anys des del moment en què a les balconades de les principals ciutats de l'Estat espanyol es proclamava la República. Després d’unes eleccions municipals plebiscitàries, Alfons XIII no va necessitar un referèndum per entendre que el seu temps havia acabat.\nA Catalunya també vam proclamar la república, concretament la República catalana. Perquè no es podia obviar que la lluita per les llibertats i la democràcia havia de venir acompanyada de la recuperació de la sobirania segrestada a cop de canó, 217 anys enrere. Tot això, sense renunciar a la solidaritat amb la resta de pobles de l'Estat amb els quals manteníem i mantenim llaços culturals i emocionals.\nNeix el Casal Republicà Can Xic Corder\nPublicat el Dimecres, 06 abril 2016 13:37\nLa Garriga comptarà amb un nou espai de debat polític. El Casal Republicà Can Xic Corder comença la seva activitat el proper dijous 14 d’abril amb l’acte inaugural encapçalat per Anna Simó, vicepresidenta del Parlament de Catalunya. La inauguració començarà a les 19.30h al número 5 del carrer de Can Xic Corder.\nPublicat el Dilluns, 07 Març 2016 08:28\nFets de Vitòria, 40 anys emmudint les veus de la memòria\nPublicat el Dimarts, 01 Març 2016 18:00\nEls cinc assassinats del 3 de març de 1976 a Vitòria són una de les vergonyes més grans del regne d’Espanya per l’omissió de l’exercici de la memòria. Cal denunciar, després de 40 anys, un crim d’estat mancat d’una revisió crítica del relat històric, com molts d’altres comesos pel franquisme.\nMalgrat la instauració d’un estat ‘de dret’ i el pas de diversos colors polítics pel govern d’Espanya, no es materialitza el perdó ni la reparació al poble de Vitòria i als familiars de Pedro María Martínez Oci, Francisco Aznar Clemente, Romualdo Barroso Chaparro, José Castillo, Bienvenido Pereda i dels seixanta ferits greus pels trets de bala de la policia.\nJordi Filbà, president d'ERC la Garriga\nPublicat el Dimecres, 20 Gener 2016 17:57\nL'assemblea d'Esquerra Republicana de Catalunya (ERC) de la Garriga ha escollit Jodi Filbà com a president de la secció local. Conegut per la seva intensa trajectòria al capdavant de les JERC garriguenques, Filbà relleva Oriol Ramon després de vuit anys de mandat.\nLa renovació de l'executiva republicana afecta també la secretaria d'organització: Daniel Morales pren el relleu de Ferran Pratginestós a la Secretaria d’Organització, i Núria Pardo assumeix les secretaries de Finances i de la Dona. David Ramon repeteix com a secretari d'Imatge i Comunicació i Lluís Marco es manté a l'equip com a secretari de Política Municipal. Júlia Mumany és la portaveu de les JERC. Oriol Ramon, actual president d'ERC de Vallès Oriental, es manté com a vocal, igual que Ferran Pratginestós. La secció local de la Garriga integra també la militància i vocalies de l’Ametlla del Vallès, a l’espera de la fundació de la secció local del poble veí.\nPropostes il·lusionants per la Garriga\nPublicat el Dijous, 14 Mai 2015 09:24\nLa setmana passada parlava de la vàlua de les persones que conformem la candidatura d’Acord. En aquesta ocasió, us presento les línies generals de la proposta electoral i pels propers anys a la Garriga. És un programa fet de forma participada, aprovat per les assemblees d’Acord Independentista per la Garriga i la secció local d’Esquerra Republicana de Catalunya. Posem a la vostra elecció un projecte a l’alçada de l’inici de la República catalana des dels ajuntaments, i amb l’ambició de donar un impuls il·lusionant a les necessitats del poble. Proposem cinc eixos o prioritats bàsics:\nPublicat el Dijous, 07 Mai 2015 10:19\nNeus Marrodán detalla la llista electoral d’Acord+ERC pel 24 de maig\nNeus Marrodán: “Hem de lligar els valors de la Garriga amb els polígons industrials buits”