Més paradetes que mai en l'edició de la Fira-Mercat de Tardor | Mataró Ràdio\nMés paradetes que mai en l'edició de la Fira-Mercat de Tardor\nDs, 05/11/2016 - 18:53\nProp de 50 expositors s’han repartit al llarg de la Plaça de l’Ajuntament aquest cap de setmana en una nova edició de La Fira de Tardor. Enguany, s'ha renovat el format de les paradetes unificant-ne l'estructura per donar una imatge més homogènia. Àusias Ballart, mànager de l’empresa 7 vetes, una empresa dedicada a la organització d’esdeveniments i que aquest any, amb la col•laboració de l’Ajuntament de Mataró, ha organitzat la Fira de Tardor, considera que amb aquesta homogeneïtzació s'ha millorat la imatge del conjunt de la Fira.\nTots els estands conformaven l’espai que, enguany, cobria un ventall més ampli de productes. Menjars típics de tardor, licors artesans, peces de bijuteria fetes a mà i, fins i tot, una forja. Aquesta fira també ha vingut acompanyada de la tradicional Exposició de Bolets, instal•lada a una carpa més gran. Tot i així, els més menuts també han pogut gaudir d’activitats, com ara un taller de cuina.\nLa Fira de Tardor està instal·lada tot el cap de setmana amb un horari ininterromput de 10:30h a 21h.


Carta oberta del CAE a la presidenta de la Comissió Europea | Associació d'Escriptors en Llengua Catalana\nCarta oberta del CAE a la presidenta de la Comissió Europea\nCulture Action Europe (CAE) envia una carta oberta a Ursula von der Leyen, presidenta de la Comissió Europea, després que cultura no hagi estat inclosa explícitament en cap dels títols de les noves carteres. Dels 26 títols proposats per la presidenta, el de "cultura" com a tal ha desaparegut. Von der Leyen encomana a la comissària Mariya Gabriel la Direcció General de Recerca i Innovació, així com la Direcció General d'Educació, Joventut, Esport i Cultura. Tanmateix, la paraula cultura no figura en el títol de la seva nova cartera, "Innovació i joventut", com tampoc no ho fan recerca i l’educació.\nÉs per aquest motiu que Culture Action Europe ha escrit una carta a la presidenta de la Comissió Europea demanant:\nLa recuperació de cultura com a títol, ja que és un pilar fonamental per a qualsevol esforç col·lectiu\nLa crida a un mandat específic per fomentar el diàleg i sincronitzar les accions amb altres comissaris que tracten qüestions relacionades amb cultura\nLlegeix la carta sencera en anglès\nL'Associació d'Escriptors en Llengua Catalana ha signat la carta juntament amb d'altres entitats. Culture Action Europe també ha obert una petició en línia que es pot signar fins al 23 de setembre per donar suport a la crida i demanar que es canviï el títol a "Innovació, joventut i cultura".\nOrganització que treballa per a la promoció de la cultura i les arts a les institucions europees, amb l'objectiu de fer-los un element central del projecte comú europeu. Funciona com a lobby o grup d'influència sobre les polítiques culturals europees, per tal d'augmentar i millorar l'accés a la cultura i les arts dins i fora d'Europa. Des de l'any 1992 Culture Action Europe –abans de 2001 s'anomenava European Forum for the Arts and Heritage (EFAH)– ha estat treballant activament en les polítiques culturals europees. CAE té accés immediat als responsables europeus en polítiques culturals, i és majoritàriament reconegut com el principal interlocutor en matèria cultural a nivell europeu. CAE és la plataforma que agrupa més organitzacions del sector cultural en l'àmbit europeu.\nL'Associació d'Escriptors en Llengua Catalana és una de les tres organitzacions de l'Estat espanyol que en formen part. Pots llegir aquí les institucions i organismes nacionals, estatals i internacionals dels quals l'AELC en forma part.


UMH - Programa de Doctorat en Neurociències\nPDI: Programa de Doctorat en Neurociències\nPlaces oferides: 25\nEl nou Programa de Doctorat prové del programa de Doctorat de Neurociències impartit per l'Institut de Neurociències, centre mixt de la Universitat Miguel Hernández i del Consell Superior d'Investigacions Científiques (UMH-CSIC) que s'ha vingut desenvolupant en l'Institut i que compta amb l'Esment cap a l'excel·lència. La Universitat Miguel Hernández d'Elx està organitzada en quatre campus, estant l'Institut de Neurociències al campus de Sant Joan d'Alacant, dedicat fonamentalment al Ciències de la Salut. El Programa de Doctorat de Neurociències està integrat en l'estratègia d'i+D+i de la Universitat Miguel Hernández i del Consell Superior d'Investigacions Científiques.\nEl Programa de Doctorat forma part del Network of European Neuroscience Schools (NENS). Aquest network compte en l'actualitat amb aproximadament 150 programes MSc i PhD europeus, constituint un node central d'intercanvi d'informació. També té un paper fonamental a facilitar l'intercanvi d'estudiants per a l'assistència a cursos específics o estades breus en altres laboratoris a través d'un programa de beques.\nEl substrat del Programa de Doctorat està constituït per les línies d'investigació de l'Institut de Neurociéncies, que se centren en la generació de coneixement entorn del desenvolupament, el funcionament normal i les alteracions del sistema nerviós.\nDonades les característiques del treball experimental que es realitza en l'Institut, i l'associació del doctorand a una beca d'investigació amb un temps limitat, les places oferides són de dedicació a temps complet.\nLa projecció del programa de Doctorat de l'Institut ha sigut posada de manifest en la valoració global de l'Institut (100/100) per part del Comité Científic Avaluador dels Centres Sever Ochoa:\nScientific committe score: 100.0 Comments The Institut de Neurosciencias in Alacant has developed in only a few years into the premier Spanish institute in the field of neuroscience, as reflected in high-impact publications in the best international journals. The centre has developed excellent infrastructure, a highly successful international PhD training programme, and obtained significant funding from national and international public and private sources. The centre has attracted and promoted young scientists, 4 of which have obtained ERC starting grants recently in addition to an ERC advanced grant. Through a Consolider-Enginy award, the centre has established a strong internal and external management structure to support excellence. It has proposed an ambitious, well-structured yet feasible research, technology development and training programme that will further impact the field. The centre has the potential to become one of the top European neuroscience institutes in the next 5 years.\nGARCIA HERNANDEZ, RAQUEL\nLÍNIA 1. Neurobiologia del Desenvolupament. Equip 1.1. Embriologia experimental: Estudi dels mecanismes moleculars i cel·lulars que dirigeixen la regionalització del tub neural, la proliferació, la diferenciació i la migració cel·lular en el Sistema Nerviós Central. de Puelles, Eduardo: Professor contractat Dr. UMH, 2 sexennis actius, Tesis dirigides 2007-2012: 1 Echevarria Aza, Diego: Professor contractat Dr. UMH, 3 sexennis actius, Tesis dirigides 2007-2012: 1 Martínez Pérez, Salvador: Catedràtic d'Universitat UMH, 4 sexennis actius, Tesis dirigides 2007-2012: 4 Equip 1.2. Morfogènesi: Estudi dels gens i mecanismes que regulen i coordinen el creixement i les decisions de les cèl·lules progenitores quant a proliferar, diferenciar-se, migrar o morir. Domínguez Castellano, María: Professora d'investigació CSIC, 3 sexennis. Últim sexenni: 2009. Tesis dirigides 2007-2012: 4. García Alonso, Luis: Científic Titular CSIC. 2 sexennis. Últim sexenni: 2009. Tesis dirigides 2007-2012: 1. Nieto Toledà, Ángela: Professora d'investigació CSIC, 4 sexennis, Últim sexenni 2007. Tesis dirigides 2007-2012: 1 Equip 1.3. Desenvolupament Cortical: Estudi dels mecanismes moleculars i cel·lulars que regulen la correcta organització de les capes corticals i els canvis morf-funcionals als quals donen lloc les alteracions aquests mecanismes. L'equip d'investigació està format per: Borrell Franco, Víctor: Científic Titular CSIC, 3 sexennis. Últim sexenni 2009. Tesis dirigides 2007-2012: 1. Fairén Carrión, Alfonso: Professor d'Investigació CSIC, 6 sexennis (màxim), Tesis dirigides 2007-2012: 3. Marín Parra, Óscar: Professor d'Investigació CSIC, 3 sexennis, últim sexenni 2012. Tesis dirigides 2007-2012: 3. Altres doctors en la Línia Neurobiologia del Desenvolupament amb vinculació permanent a l'institut: Constantino Sotelo Martínez: Professor Investigació UMH (Carrera professional realitzada a França on no existeixen els sexennis d'investigació) Tesis dirigides 2007-2012. Juan Manuel Galcerán Sáez: Científic Titular CSIC, sexennis 4. Últim sexenni: 2008, Tesis dirigides 2007-12: 0.LÍNIA 2. Neurobiologia molecular Equip 2.1. Assemblatge i remodelació de circuits: Estudi dels mecanismes de guia axonal i establiment i refinament de circuits des del punt de vista molecular i cel·lular. López Bendito, Guillermina: Científic Titular CSIC, 2 sexennis. Últim sexenni 2011. Tesis dirigides 2007-2012: 2. Rico Gozalo, Beatriz: Científic Titular CSIC, 2 sexennis. Últim sexenni 2008. Tesis dirigides 2007-2012: 2. Teixidor Rescalvo, Francisco: Investigador Científic CSIC, 5 sexennis. Últim sexenni 2010. Tesis dirigides 2007-2012: 1. Equip 2.2. Transmissió sinàptica i plasticitat: En aquesta línia s'estudien els mecanismes implicats en la comunicació neuronal a nivell pre i postsinàptic i els canvis d'expressió gènica que tenen lloc en els processos de plasticitat. Barco Guerrero, Ángel: Investigador Científic CSIC, 3 sexennis. Últim sexenni 2010. Tesis dirigides 2007-2012: 3. Criat Herrero, Manuel: Catedràtic d'Universitat UMH, 5 sexennis. Últim sexenni 2006. Tesis dirigides 2007-2012: 1. Gutiérrez Pérez, Luis Miguel: Catedràtic d'Universitat UMH, 4 sexennis. Últim sexenni 2010. Tesis dirigides 2007-2012: 2. Altres doctors de la Línia Neurobiologia molecular amb vinculació permanent a l'institut: Eloisa Herrera Glez. De Molina (Investigador Científic CSIC, sexennis 2, Últim sexenni: 2008 Tesis dirigides (2007-12): 0). Ana Carmena De la Creu (Investigador Científic CSIC, sexennis 2, Últim sexenni: 2008 Tesis dirigides (2007-12): 1). Fernando Moya Rodríguez (Professor titular d'Universitat UMH, sexennis 3, Últim sexenni: 2000, Tesis dirigides (2007-12): 0). Miguel Angel Valdeolmillos (Catedràtic d'Universitat UMH, sexennis 4, Últim sexenni: 2004 (3), Tesis dirigides (2007-12): 1. Francisco Sala Merchán (Catedràtic d'Universitat UMH, sexennis 4, Últim sexenni: 2009, Tesis dirigides (2007-12): Salvador Sala Pla (Professor titular d'Universitat UMH, sexennis 4, Últim sexenni: 2009, Tesis dirigides (2007-12): 0)LÍNIA 3. Neurobiologia Cel·lular i de Sistemes Equip 3.1. Transducció sensorial: Estudi de les bases moleculars i cel·lulars de la transducció i codificació d'estímuls mecànics i tèrmics per les neurones sensorials perifèriques de mamífers. Belmonte Martínez, Carlos: Catedràtic d'Universitat UMH, 6 sexennis (màxim) Tesis dirigides 2007-2012: 3. Gallego Fernández, Roberto: Catedràtic d'Universitat UMH, 5 sexennis. Últim sexenni 2007, Tesis dirigides: 2007-2012: 1. Viana de l'Església, Félix: Científic Titular CSIC, 3 sexennis. Últim sexenni 2004. Tesis dirigides 2007-2012: 4. Equip 3.2. Neurobiologia de sistemes: Estudi dels mecanismes d'integració de senyals a nivell de circuits emprant tècniques electrofisiològiques. Moleculars, d'imatge i computacionals. Geijo Barrientos, Emilio: Catedràtic d'Universitat UMH, 4 sexennis. Últim sexenni 2009. Tesis dirigides 2007-2012: 2. Lerma Gómez, Juan: Professor d'Investigació CSIC, 5 sexennis. Últim sexenni 2010. Tesis dirigides 2007-2012: 1. Maravall Rodríguez, Miguel: Científic Titular CSIC, 3 sexennis. Últim sexenni 2004. Tesis dirigides 2007-2012: 1 Equip 3.3. Neuropatologia i farmacologia de sistemes moduladors: Estudi dels mecanismes subjacents a l'acció del sistema opioide en models de malalties neurològiques i psiquiàtriques. Ballesta Payá, Juan José: Professor Titular d'Universitat UMH, 4 sexennis. Últim sexenni 2011. Tesis dirigides 2007-2012: 1. Manzanares Robles, Jorge: Catedràtic d'Universitat UMH, 4 sexennis. Últim sexenni 2012. Tesis dirigides 2007-2012: 3. Sáez Valero, Javier: Professor Titular Universitat UMH, 3 sexennis. Últim sexenni 2008. Tesis dirigides 2007-2012: 2.\nMORENILLA PALAO, MARIA CRUZ\n+34 96 591 9594\nDE SANTIS ., SILVIA\nMARCO MARTÍNEZ, SONIA\nSEÑARIS RODRIGUEZ, ROSA MARIA\nSerà necessari estar en possessió dels títols oficials espanyols de Grau, o equivalent, i de Màster Universitari. Així mateix podran accedir els qui es troben en algun dels següents suposats:\n- Estar en possessió d'un títol universitari oficial espanyol, o d'un altre país integrant de l'Espai Europeu d'Educació Superior, que habilite per a l'accés a Màster i haver superat un mínim de 300 crèdits ECTS en el conjunt d'estudis universitaris oficials, dels quals, almenys 60, hauran de ser de nivell de Màster.\n- Els titulats universitaris que, prèvia obtenció de plaça en formació en la corresponent prova d'accés a places de formació sanitària especialitzada, hagen superat amb avaluació positiva almenys dos anys de formació d'un programa per a l'obtenció del títol oficial d'alguna de les especialitats en Ciències de la Salut.\n- Estar en possessió d'un títol obtingut conforme a sistemes educatius estrangers, sense necessitat de la seua homologació, prèvia comprovació per la universitat que aquest acredita un nivell de formació equivalent a la del títol oficial espanyol de Màster Universitari i que faculta al país expedidor del títol per a l'accés a estudis de doctorat.\nAquesta admissió no implicarà, en cap cas, l'homologació del títol previ del qual estiga en possessió l'interessat ni el seu reconeixement a altres efectes que el de l'accés a ensenyaments de Doctorat.\nAixí mateix, podran ser admesos als estudis de doctorat els Llicenciats, Arquitectes o Enginyers que estiguera en possessió del Diploma d'Estudis Avançats obtingut d'acord amb el que es disposa en el Reial decret 778/1998, de 30 d'abril, o hagueren aconseguit la suficiència investigadora regulada pel Reial decret 185/1985, de 23 de gener.\nEl doctorat està orientat fonamentalment a estudiants en ciències de la salut i de la vida com són: Medicina, Biologia, Biotecnologia, Farmàcia i Psicologia. No obstant això, donat el caràcter interdisciplinari de la Investigació en Neurociències i dels grups d'investigació de l'Institut, el programa també està obert a estudiants amb altres itineraris formatius, com els de ciències exactes, físiques o procedents d'enginyeries que hagen cursat un Màster en Biotecnologia, Biomedicina, Neurociències etc.\nDe manera orientativa, el nivell de coneixements previs en neurociències és el reflectit en els continguts del Màster en Neurociències per la UMH impartit per l'Institut de Neurociències i els continguts del qual poden consultar-se en la web de la Universitat Miguel Hernández.\nL'Òrgan encarregat del procés d'admissió serà la Comissió Acadèmica del Programa de Doctorat la composició del qual s'especifica al final d'aquest apartat, i que també és l'òrgan responsable de realitzar la valoració del progrés i els resultats d'aprenentatge dels/les estudiants.\nEn el cas que el nombre de sol·licituds supere el nombre de places oferides, la comissió Acadèmica del Programa de Doctorat establirà un ordre de prelació d'acord amb els següents criteris:\n-Valoració de l'expedient acadèmic (70%)\n- Experiència prèvia (30%). L'experiència prèvia es refereix a activitats que l'estudiant haja realitzat en laboratoris d'investigació com a activitat complementària i independent de les pràctiques obligatòries del seu itinerari docent. En aquest apartat també es valorarà la presentació de comunicacions a Congressos d'Estudiants o la realització de treballs de documentació.\nPel fet que les activitats del Programa es desenvolupen en engonals, es requereix un nivell A2 de coneixement d'aquesta llengua segons el Marc Comú europeu de Referència per a les Llengües. En el cas que no es puga acreditar aquest nivell de coneixements, la Comissió Acadèmica del Programa de Doctorat avaluarà els coneixements mitjançant una prova escrita de comprensió d'un text científic en anglés.\n1- Activitat Investigadora i el seu finançament (60 hores) Oferida per la UMH semestralment. Duració: 6 crèdits ECTS. Planificació temporal: Primer semestre del primer any Sistema d'avaluació: Avaluació objectiva. En el cas d'Estudiants de Doctorat a temps parcial, la seqüència temporal de les activitats formatives s'adaptarà a les seues necessitats sense menyscapte de la realització d'aquestes. 2- Seminaris d'Investigació de l'Institut de Neurociencias (40 hores) 1 seminari setmanal durant el curs acadèmic. Sistema d'avaluació: Elaboració d'una memòria anual amb el resum de dos seminaris. En el cas d'estudiants a temps parcial el resum serà d'un seminari. En el cas d'Estudiants de Doctorat a temps parcial, la seqüència temporal de les activitats formatives s'adaptarà a les seues necessitats sense menyscapte de la realització d'aquestes. 3- Presentació i discussió del Projecte de Tesi (8 hores) Detall i planificació d'aquesta: Al començament del segon semestre del primer any els estudiants fan una presentació pública del projecte de Tesi Doctoral. L'objectiu és discutir la coherència del mateix i suggerir millores. La presentació i discussió es realitza en anglés. Aquesta activitat es desenvolupa en el programa actual en el segon any. Planificació temporal: Segon Semestre, primer any Sistema d'avaluació: Avaluació de la presentació i de la incorporació de millores. En el cas d'Estudiants de Doctorat a temps parcial, la seqüència temporal de les activitats formatives s'adaptarà a les seues necessitats sense menyscapte de la realització d'aquestes.4- Seminaris d'Unitat (40 hores) Detall i planificació d'aquesta: Cadascuna de les tres unitats d'investigació del INA, organitza seminaris quinzenalment en els quals un component d'un grup -generalment estudiants de doctorat en fases finals i investigadors postdoctorals- presenta resultats experimentals en fase de desenvolupament. L'objectiu és discutir els resultats des d'un punt de vista conceptual i metodològic i suggerir millores. La presentació i discussió es realitza en anglés. Duració: 30 minuts, sessió de seminaris Sistema d'avaluació: Presentació de resultats propis. En el cas d'Estudiants de Doctorat a temps parcial, la seqüència temporal de les activitats formatives s'adaptarà a les seues necessitats sense menyscapte de la realització d'aquestes. 5- Seminaris de Grup (50 hores) Detall i planificació d'aquesta: La majoria dels grups d'investigació organitza seminaris en els quals es discuteix la marxa dels experiments i s'analitzen les últimes publicacions en el camp. Aquest tipus de reunions està dissenyat -entre altres motius- per a permetre que els doctorands adquirisquen habilitats de discussió i comunicació. La freqüència sol ser setmanal i la presentació i discussió es realitza en anglés. Planificació temporal: Un seminari setmanal durant el curs acadèmic Sistema d'avaluació: Presentació de resultats propis En el cas d'Estudiants de Doctorat a temps parcial, la seqüència temporal de les activitats formatives s'adaptarà a les seues necessitats sense menyscapte de la realització d'aquestes. 6- Participació en congressos Nacionals i Internacionals (60 hores) Detall i planificació d'aquesta: Els estudiants de Doctorat generalment assisteixen a dos congressos de Neurociències. Donada l'alternança anual del congrés de la FENS (Ferderation of European Neuroscience Societies) i la Societat Espanyola de Neurociencia (SENC) generalment completen el seu doctorat amb una comunicació (generalment en forma de poster) en un congrés nacional i un congrés internacional. A més, els estudiants tenen l'oportunitat de presentar de nou el poster de cara a l'Institut de Neurociències durant una sessió de posters que té lloc durant el Winter Meeting que organitza l'institut. Planificació temporal: Segon semestre, segon i tercer anys. Sistema d'avaluació: Elaboració d'un resum En el cas d'Estudiants de Doctorat a temps parcial, la seqüència temporal de les activitats formatives s'adaptarà a les seues necessitats sense menyscapte de la realització d'aquestes.7- Participació en Activitats científiques de l'Institut (10 hores) Detall i planificació d'aquesta: Dins de l'activitat científica de l'Institut es realitzen Congressos, seminaris i simposis en els quals participen els estudiants de doctorat. Aquest tipus d'activitats és variable en la seua freqüència i temàtica però algunes d'elles són continuades en el temps, tal és el cas del Congrés 5p sobre malalties neurològiques estranyes o el Simposium Prometeu sobre Anomalies del Desenvolupament de l'Escorça Cerebral, els continguts de la qual s'adjunten en els fitxers pdf. Planificació temporal: Primer semestre, segon i tercer anys. Sistema d'avaluació: Elaboració d'un resum. En el cas d'Estudiants de Doctorat a temps parcial, la seqüència temporal de les activitats formatives s'adaptarà a les seues necessitats sense menyscapte de la realització d'aquestes. 8- Participació en activitats de divulgació (10 hores) Detall i planificació d'aquesta: Una de les activitats que desenvolupa l'IN per a donar a conéixer la Neurociència al públic consisteix en l'organització de la setmana del cervell durant la qual s'organitzen sessions de portes obertes en les quals s'explica el tipus d'investigació que es desenvolupa en l'Institut. Aquest tipus d'activitats que s'estén a exposicions al carrer compta amb una dedicació molt significativa per part dels estudiants de doctorat. S'adjunta un pdf amb la informació referida a aquesta activitat el curs passat. Planificació temporal: Primer semestre del tercer any. Sistema d'avaluació: Elaboració d'un resum En el cas d'Estudiants de Doctorat a temps parcial, la seqüència temporal de les activitats formatives s'adaptarà a les seues necessitats sense menyscapte de la realització d'aquestes. 9- Participació en Cursos de Neurociències oferits per la Societat Espanyola de Neurociències i societats internacionals (FENS, IBRO, Society for Neuroscience) (10 hores) Detall i planificació d'aquesta: El fet que l'Institut forme part del Network European Neuroscience Schools (NENS) possibilita als estudiants sobre cursos de Neurociència a Europa i facilita l'accés a beques d'assistència a aquests. D'altra banda els investigadors de l'Institut organitzen diferents cursos al llarg de l'any que solen comptar amb una important participació d'estudiants de doctorat. Per exemple, en col·laboració amb la Universitat Internacional Menéndez Pelayo s'ha organitzat la quarta (2011) edició del cicle "Els Reptes de la Neurociència en el seguisc XXI" amb el tòpic Interfícies cervell-maquina. Planificació temporal: Dependent de l'oferta. Sistema d'avaluació: Elaboració d'un resum En el cas d'Estudiants de Doctorat a temps parcial, la seqüència temporal de les activitats formatives s'adaptarà a les seues necessitats sense menyscapte de la realització d'aquestes. 10- Estades en laboratoris externs (60 hores) Detall i planificació d'aquesta: És molt probable que durant el desenvolupament del treball experimental es requerisca l'aprenentatge d'una tècnica específica. Això dona l'oportunitat al doctorand d'interaccionar amb altres grups d'investigació tant en el territori nacional com a l'estranger. Planificació temporal: variable, entre 7 i 15 dies, depenent de les necessitats. Sistema d'avaluació: Realització d'una presentació amb un resum dels coneixements adquirits. En el cas d'Estudiants de Doctorat a temps parcial, la seqüència temporal de les activitats formatives s'adaptarà a les seues necessitats sense menyscapte de la realització d'aquestes.\nS'ha establit una col·laboració amb el Dr. Andrea Mele (Center for Reasearch in Neurobiology, Department of Biology and Biotechnology) per a establir col·laboracions per al Cors vaig donar laurea magistrale in Neurobiología (Facoltà di Scienze matematiche, fisiche e naturali) Sapienza University of Rome, a fi de facilitar l'intercanvi d'estudiants.


AMPLI: Prohibit cantar en públic: Una petita recopilació per escoltar Afganistan\nProhibit cantar en públic: Una petita recopilació per escoltar Afganistan\nQue després de 20 anys de guerra, els talibans tornessin a recuperar el poder sense trobar cap oposició, només les dones han gosat alçar la veus, ens hauria de fer emmudir. Per si de cas no ha estat així, els talibans ja han prohibit la música en públic. La comunitat internacional ja s'ha fet la sorda amb les peticions dels afganesos i el camp de Samos segur que no serà una festa. Per no oblidar els afganesos quan l'actualitat arraconi el seu país dels titulars, els podem recordar amb la seva música. Tot i no tenir-ne ni idea, aquí va una petita recopilació de música afgana. Sentireu que tenen elements en comú amb la música de Paquistan, l'Índia o Pèrsia, per la proximitat geogràfica. La majoria de discos triats són del segell Smithsonian Folkways Recordings i Nonesuch. La resta són recopilacions del col·leccionista danès Mads Nimann Jensen. Al Museu de la Música de Barcelona podeu veure instruments típics afganesos. Potser els discos més assequibles per començar són: "The Tea House Music Of Afghanistan", "Radio Kaboul", "Afghanistan: Crossroads of Asia" (Text i selecció: Lídia Noguerol).\nDones afganeses durant els anys 60 i 70\nMusic of Afghanistan - Various Artists (1961)\nNotes sobre l'àlbum\nAfghanistan: Music During The Civil War (1979 - 2001)\nThe Traditional Music Of Herât\nMahwash va ser la primera dona que va rebre el títol d'Ustad (mestre).\nTea House Music Of Afghanistan - VVAA (1977)\nAfghanistan: Music From The Crossroads of Asia\n(Nonesuch, Re, 1977)\nLloyd Miller & University Utah Afghan Ensemble - Impressions of Afghanistan\nLloyd Miller també té un disc amb els Heliocentrics\nL'estrella del pop afganès va aconseguir fugir de Kabul l'agost d'enguany\nLA COL·LECCIÓ DE MADS NIMANN JENSEN\nEl vaig trobar per casualitat buscant singles al discogs. És un col·leccionista danès especialitzat en discos d'Afganistan, concretament en 78's i 45's de Radio Kabul gravats per el segell soviètic Melodiya. També col·lecciona cassets d'aquesta discogràfica. El seu canal de you tube és per embogir si a més d'escoltar la música us agrada mirar les galetes i les portades dels discos. I seu mixcloud és una molt bona introducció a la música afgana tant de compositors famosos com de música més pop.\nA més de les notes sobre els àlbums que podeu llegir a la pàgina de Smithsonian Folkways Recordings , afegim una breu selecció de llibres sobre Afganistan.\nVaig conéixer la Mònica Bernabé gràcies al programa de Miquel Calçada Afers Exteriors. Bernabé ha estat corresponsal a l'Agfanistan durant vuit anys. També va protagonitzar el documental Vestida de negre (2015).\nJuntament amb el fotògraf Gervasio Sánchez, Mònica Bernabé recull el testimoni de 250 dones afganeses.\nDonde los hombres alcanzan toda gloria. Jon Krakauer. Capitán Swing. 2015\nDesprés del atemptats de les Torres Bessones, Pat Tillman va renunciar a un contracte milionari de l'NFL i es va allistar a l'exèrcit per anar a lluitar a l'Afganistan. Dos anys després va morir en acte de servei en aquest país. L'administració Bush va fer servir Tillman per ennoblir una guerra que es començava a allargar. Jon Krakauer demostra en aquest llibre que la història de Pat Tillman va ser una altra.\nLes fotografies de l'11S fetes per la policia de Nova York\nUn dels últims discos de Sonic Youth s'anomena "Murray Street", un carrer on va caure un motor d'un dels avions. Doncs aquest motor surt al llibre abans esmentat.\nPortada del disc de Sonic Youth\nPublicat per Dra. Goldfoot a 19:29\nEtiquetes de comentaris: Afganistan, Afghanistan, Música, Talibans


Roger Mas oferirà un concert especial en format elèctric a l'Apolo\nEl cantautor recuperarà el 20 de novembre les cançons del que havia de ser el seu segon disc i que, finalment, va ser rebutjat per la discogràfica\n1 min. Barcelona 10/11/2014 17:50\nEl músic Roger Mas realitzarà un concert especial amb format elèctric el 20 de novembre en un concert a la Sala Apolo de Barcelona. El cantautor reinterpretarà temes emblemàtics del seu repertori, però també temes menys coneguts i algunes composicions inèdites.\nEl concert forma part de la gira 'Torna pel camí de les Serps' en què, després de la col·laboració amb la Cobla Sant Jordi o el projecte 'Les cançons tel·lúriques, Roger Mas passa del gran format a la banda, i de la guitarra acústica a l'elèctrica. La formació comptarà amb Mas en la veu i la guitarra; Arcadi Marcet en el baix, i Marc Mujal en la bateria.\nMas recupera d'aquesta manera el que havia d'haver estat el segon disc de la seva trajectòria i que, després de ser rebutjat el 1998 per la discogràfica. Les cançons d'aquest treball van acabar apareixent en successius discos, però fins ara no s'havien pogut escoltar en el seu context original. Entre les cançons que sonaran a la gira hi haurà 'La senyora dels guants vermells', 'Les maragdes', 'Sang', 'Després de la tempesta', 'Tinc un blau brut d'abril eixut', i 'La dansa de la serp'.


FACUA alerta d'un frau mitjançant trucades des de línies de tarifació addicionals estrangeres\nTipus 803,806 i 807\nDeixen trucades perdudes des de telèfons estrangers amb prefixos d'Albània (355), Costa d'Ivori (225), Ghana (233) o Nigèria (234).\nFACUA-Consumidors en Acció adverteix als consumidors d'un frau mitjançant trucades perdudes. L'estafa consisteix que l'usuari retorna una trucada que ha rebut des de línies estrangeres de tarifació addicional. El timador obté com a benefici un alt percentatge del cost d'aquesta, ja que els nombres en qüestió equivalen a Espanya als quals porten els prefixos 803, 806 i 807, que tenen un recàrrec afegit.\nL'associació aconsella als usuaris que no retornin la trucada si es tracta d'un nombre no conegut i que contingui prefixos de països com Albània (355), Costa d'Ivori (225), Ghana (233) o Nigèria (234).\nFACUA recorda als consumidors que si el nombre que crida porta davant un signe + correspon a una línia de l'estranger.\nL'associació recomana que es comprovi la procedència del nombre que truca. Una manera de poder fer-ho és introduint en un cercador d'Internet, on apareixerà el país d'origen de la trucada i si ha estat denunciat anteriorment.\nFACUA indica que, una vegada detectat el frau, resulta aconsellable guardar el nombre en l'agenda amb el nom d'"estafa" o "no agafar", per exemple.\nL'associació aconsella als afectats per aquest frau que presentin una reclamació a la seva companyia de telecomunicacions per advertir de les irregularitats i sol·licitar que no els carreguin el sobrecost de les trucades.


Serrallers ciutat vella Cerrajero ciutat vella Cambiar cerraduras ciutat vella\nSerrallers ciutat vella Cerrajero ciutat vella\nSerrallers Ciutat Vella - Cerrajero Ciutat Vella 24H\nObertures Ciutat Vella\nPersianes metàl·liques Ciutat Vella\nMotorització Ciutat Vella\nReixes Ciutat Vella\nPortes Ciutat Vella\nPanys Ciutat Vella\n1 Serrallers Ciutat Vella\n2 Obertures de PORTES-HABITATGES I CAIXES FORTES Ciutat Vella\n3 Obertura de persianes a Ciutat Vella\n4 Reparació i arranjament de persianes Ciutat Vella\nEn els últims anys, la preocupació dels ciutadans de Ciutat Vella sobre el tema de la seguretat ve augmentant. La ciutat com és comú en moltes de les grans ciutats, pateix els efectes dels robatoris a habitatges, trencaments de panys Ciutat Vella, robatoris en locals i destrucció de portes i panys Ciutat Vella. És recomanat llegir els consells de la guàrdia urbana de Ciutat Vella sobre com evitar els robatoris i com actuar quan passen.\nEls nostres serrallers Ciutat Vella, coneixen bé aquesta realitat i més de professionals experts, també entenen que l’estat emocional d’un client que ha passat per aquesta malament experiència, exigeix rapidesa i comprensió en aquests moments difícils. Aquest és segurament un servei afegit que ofereix la nostra serralleria Ciutat Vella.\nObertures de PORTES-HABITATGES I CAIXES FORTES Ciutat Vella\nRealitzem tot tipus d’obertures de PORTES-HABITATGES I CAIXES FORTES Ciutat Vella.\nObertura de persianes a Ciutat Vella\nObertura de persianes a Ciutat Vella. En primer lloc, tenim el nostre servei d’obertura de persianes. Amb aquest servei, no tindràs problemes si el teu persiana s’ha quedat ancorada i no pot pujar o baixar. Truca’ns, i ens encarregarem d’arreglar-en un temps rècord, a qualsevol hora del dia.\ntant per a persianes de llar com per a les persianes de negocis en Ciutat Vella. Estem en condicions de poder obrir els dos tipus sense cap dificultat.\nReparació i arranjament de persianes Ciutat Vella\nSom professionals realment ben preparats en la reparació i arranjament de persianes Ciutat Vella, motoritzacions i substitució d’eixos i politges. Podrà sol·licita els nostres serveis en qualsevol moment del dia gràcies a la nostra assistència de reparació de persianes 24 hores a Ciutat Vella, ja que la identitat de la nostra empresa es basa en complaure al client de forma ràpida i eficaç, fent que aquest quedi totalment satisfet.\nEn persianes Barcelona duem a terme tot el relacionat amb la reparació d’eixos i politges avariats, persianes despenjades i motorització de les mateixes a Ciutat Vella, Barcelona i província. Atenem la seva crida a l’instant i en menys de 25 minuts des de la seva cridada un persianer expert li solucionarà qualsevol problema que pogués estar passant amb la seva persiana de local comercial.\n✅Oferir el servei de serrallers 24 hores a ciutat vella barcelona?\nSi, els nostres serrallers 24 hores i 365 dies a l'any fins i tot festius a ciutat vella barcelona. Truqui'ns i l'atendrem sense compromís a ciutat vella barcelona.\n🚀Quant triga els serrallers a arribar a ciutat vella barcelona?\nArribem en 20 minuts a casa seva a ciutat vella barcelona. Depèn de molts factors i transit, ens vam arribar trigar més o menys a ciutat vella barcelona.\n💶Puc pagar amb Targeta a ciutat vella barcelona?\nSi, Amb targeta com en efectiu a ciutat vella barcelona.\n➡Quin és el preu de servei un manyà d'urgència i no urgència a ciutat vella barcelona?\nLa nostra empresa són serrallers a tota província de barcelona mes economic a ciutat vella barcelona. Els nostres preus depèn de si l'obertura i canvi de panys és simple o complexa a ciutat vella barcelona. Crida i et vam informar.\n✅Com reparar i canviar dispositiu de seguretat per a persianes a ciutat vella barcelona?\nServeis de reparació i canvi de dispositiu de seguretat per a persianes a ciutat vella barcelona. Crida i et vam informar.\n✅Com reparar i canviar bombin i cilindre de seguretat a ciutat vella barcelona?\nServeis de reparació i canvi de bombin i cilindre de seguretat a ciutat vella barcelona. Crida i et vam informar.


maltracte – estructura difractada\nel meu procés d’independència\nPosted on 6 de novembre de 2017 6 de novembre de 2017 by wuwei\nEl procés d’independència de Catalunya ha acaparat totalment la paraula ‘procés’; ara dius ‘procés’ i sembla que no es pugui estar parlant d’alguna altra cosa. Jo sempre he sigut (i sóc) una gran amant dels processos: en una societat que està obsessionada amb els resultats, les metes, o les finalitats, ens oblidem totalment i constantment dels camins i dels processos que passem per arribar a totes aquestes metes. El procés és important, i la finalitat només és un punt situat de forma una mica borrosa al final del camí. En la nostra societat la finalitat no és creada amb la idea de que pugui canviar massa (canvia algunes vegades, però no està pensada ni plantejada amb la idea de que canviï). Però quan et sensibilitzes més en els processos que en les finalitats, aquestes últimes acaben sent mal·leables, canviants, adaptades als propis canvis que porta el procés o camí en sí mateix. La forma, el camí, és important, i marca la diferència ideològica. Creure que el camí no és important és també una ideologia, i va molt lligada al capitalisme i a totes les estructures que vivim, perquè resulta que quan no et preocupes pel camí, aquest acaba sorgint com està estipulat per les normes.\nCom ja he comentat, jo sóc una gran amant del processos: jo molt sovint em defineixo com un procés constant. Paral·lelament a tot el que ha estat passant a Catalunya, jo també he estat passant per processos relacionats amb una ruptura. Fa tres anys més o menys vaig començar un procés de ruptura d’una relació de maltracte, tot i que jo en aquell moment no sabia molt bé que estava iniciant una ruptura, ni de qui tipus, ni tenia molt clar el que estava passant ni a on volia arribar. Com he comentat, per a mi l’important són els processos i només sabia que necessitava travessar un munt de situacions de les que volia sortir i entendre com volia començar a construir relacions. Vaig repetir-me molts cops aquell any que jo volia construir relacions ‘políticament conscients’, un concepte que no tenia molt clar el que significava, i que ara sí entenc més. Dóna la casualitat que la finalització d’aquest procés d’entendre com construir relacions políticament conscients ha acaba en un procés d’independència/ruptura/autodeterminació/autonomia.\nUna de les característiques d’aquella relació que vaig viure va ser la constant apropiació de les meves emocions i voluntats. L’apropiació va totalment en contra del propi dret a poder decidir, ja que el que fa és apoderar-se de la teva voluntat: no ets tu qui decideixes, és l’altra que ho fa per a tu (directa o indirectament). I, hagués donat igual que se m’hagués preguntat si estava o no d’acord amb el que estava passant, a mode de referèndum, o que se’m preguntés què volia plantejant-me vàries opcions/resultats: tenir dret a vot no et dóna automàticament veu en les coses que t’afecten. A més, la relació estava basada en la mentida i la manipulació constants amb la intenció de que jo acabés sempre escollint allò que l’altre volia de mi. Aquest acte d’objectificació no només em robava la veu i l’opinió, sinó també em robava la pròpia voluntat.\nLes normes socials que privilegien certes formes de relacionar-se fa que no veiem aquests actes com actes de violència. Aquestes normes, que repetim totes i que són les ‘lleis’ i la ‘legalitat’ de les relacions, conformen tot tipus de relacions i en la nostra cultura (que també s’ha imposat sobre altres) es basen en l’objectificació cap a les altres persones que comentava en l’apartat anterior. No seguir les normes, a més, sempre té unes conseqüències: aïllament, més maltracte, culpabilització, victimització de l’agressor, entre moltes altres. Una cosa ens ha de quedar clara d’aquestes lleis socials és que sempre beneficiaran al privilegi (i d’aquí surt la pròpia definició de privilegi).\nPoder deixar una relació així no és gens fàcil, no només per tots els mecanismes socials amb els que t’han educat i que t’han portat a aquella relació que has d’aconseguir deconstruir (feinada), i de les faltes amb les que t’han construït a tu mateixa, sinó també perquè es desperten molts mecanismes socials per a que la teva decisió no pugui ser respectada, i que, en una constant empatització cap al privilegi (és molt més fàcil empatitzar amb la ‘norma’), sempre se t’exigeixi una demanda constant de diàleg i de fer les coses ‘bé’, ‘boniques’, o ‘de bones’, que tinguis paciència, i que siguis comprensiva. Quantes vegades hauré sentit allò de ‘has de deixar les relacions amb amor’? Una afirmació que m’encanta però que hauria d’anar sempre acompanyada d’un aclariment per a diferenciar entre tipus de relacions. Moltes vegades l’única forma de poder deixar una relació de poder és utilitzant moltes tècniques considerades ‘lletges’ o poc ‘boniques’: com per exemple, fugir sense dialogar. Voler deixar ‘relacions de poder amb amor’ acostuma a ser un sinònim de no aconseguir deixar-les mai. És més, per què dialogar amb qui per defecte et treu la veu en tot allò que t’afecta?\nPosted in estructures de poder, masclisme/sexisme, monogamia/no-monogamia, per wuwei (natàlia) Tagged dominació, estructures de poder, maltracte, manipulació, mentides, tècniques de dominació Leave a comment


Els Mossos tenien dades policials de l'imam però ho van negar - La Valira\nEls Mossos tenien dades policials de l’imam però ho van negar\nEls Mossos d’Esquadra admeten ara que es van equivocar. Asseguren que va ser un error posar per escrit, en un informe sobre els atemptats a Barcelona i Cambrils, que l’imam de Ripoll no tenia antecedents. Segons diversos mitjans, els Mossos han confirmat que sí que coneixen la detenció d’Abdelbaki es-Satty per tràfic de drogues i que, per tant, es van equivocar en omplir la documentació.\nDe fet, apunten a un possible error humà a l’hora d’escriure el nom a les bases de dades o perquè no van incloure l’historial delictiu.\nPer tant, els Mossos ja sabien durant les hores després dels atemptats que l’imam havia passat quatre anys a la presó de Castelló. Això xoca amb l’informe del 21 d’agost on no consta que Abdelbaki es-Satty tingui algun antecedent. Un error que s’ha arrossegat en el sumari judicial des de fa, pràcticament, un any.\nUnes hores abans que els Mossos admetessin l’error, el conseller d’Interior acusava els cossos policials espanyols d’amagar informació. Miquel Buch demanava coordinació entre cossos perquè, segons ell, està en joc la seguretat de la gent.\nEls Mossos continuen fora de la base de dades de la lluita antiterrorista, tot i l’acord entre la Generalitat i el govern espanyol per incorporar-los.


Més de 4 mil euros d´estalvi energètic a les escoles de Sant Vicenç de Montalt | La Clau -Revista gratuïta del Maresme\nMés de 4 mil euros d´estalvi energètic a les escoles de Sant Vicenç de Montalt\nCom informa el consistori de la localitat, aquest projecte promou l´estalvi energètic a través de petites accions portades a terme dins l´escola. També promou una reducció significativa d´emissions de CO2, contribuint a l´objectiu fixat per la Unió Europea d’un 20% menys de gasos d´efecte hivernacle pel 2020.\nL´estalvi dels 4.161,51 euros s´ha aconseguit gràcies a la implicació i l´esforç del conjunt de la comunitat educativa: alumnes, mestres, direcció, AMPA, personal de consergeria, neteja i menjador de les escoles. I l´estalvi es tradueix en un retorn a l´escola per part de l´Ajuntament.\nDurant l’any 2015 a l’escola Sot del Camp hi ha hagut un important estalvi energètic, a nivell de consum elèctric i sobretot de gas natural. S’han estalviat 9.490 kwh en electricitat, que correspon a un estalvi econòmic de 843,52€, i 41.187 kwh en gas, que correspon a un estalvi de 2.262€. Per tot plegat, l’escola Sot del Camp tindrà un retorn del 50% de l’estalvi aconseguit, equivalent a 1.552,90€.\nA l’escola Sant Jordi hi ha hagut estalvi energètic en el consum elèctric, però en canvi la reducció en el consum de gas natural ha estat baixa. Han estalviat 8.488 kwh en electricitat, equivalent a un estalvi econòmic de 1.025,68€, mentre que en el consum de gas l’estalvi ha estat de 232 kwh, que correspon a un estalvi de 33,03 euros. El retorn del 50% aconseguit per l’escola Sant Jordi, equival a 529,35 euros.\nD´acord amb la filosofia d´Euronet 50/50 els estalvis aconseguits de les mesures d´eficiència energètica posades en pràctica pels centres i dels canvis d´hàbits són retornats monetàriament a les escoles, mentre que el 50% restant representa un estalvi per l´Ajuntament. El resultat és que tothom hi guanya; les escoles milloren l´ús de l´energia i reben un retorn econòmic per invertir-lo en les seves necessitats, l´Ajuntament té menys costos energètics, i la societat es beneficia de l´impacte ambiental.\nDes de les regidories de Gestió Energètica i d´Ensenyament de l´Ajuntament s´agraeix la implicació de les escoles Sant Jordi i Sot del Camp en el projecte Euronet 50/50.


L'equip ja fa feina per trencar la mala ratxa\n25 febrer 2021 18:17\nTemes del dia #llenguacatalana#AinaMoll#cultura#IEB#Illescena#Parlament#MÉSperMallorca#catalàTVE#mobilitat#SetmanaSanta#Covid19#PGE#PodemMallorca#HotelFormentor#Airbnb#STEI#FP#diadelesillesbalears#ElPi#Porreres#Fosses#TSJIB#Restauració#MallorcaActiva#Covid-19\nManzano disposa per avui una doble sessió preparatòria després d'un dia i mig de descans\nJOAN SANS | 19 febrer 2003\nLa plantilla del Reial Mallorca ha gaudit d'un dia i mig de descans després del partit de diumenge al Vicente Calderón i, després del suau entrenament d'ahir capvespre, avui intensificarà en una doble sessió la preparació de l'important partit de Lliga que d'aquí a quatre dies té davant l'Athletic de Bilbao. El Reial Mallorca vol trencar la seva mala ratxa de resultats -quatre derrotes consecutives- davant el rival contra el qual sumà els tres primers punts de la temporada i d'aquesta manera repetiria exactament els resultats assolits a la primera volta del campionat.\nGregorio Manzano haurà de fer front a molts contratemps, com són els ja coneguts dels lesionats, als quals s'han afegit els tres jugadors sancionats diumenge passat al Vicente Calderón: Lozano (que veié la vermella), Lussenhoff i David Cortés (que acumularen la seva cinquena targeta groga). Un altre dels punts sobre el qual el preparador andalús haurà de treballar serà en una manera més efectiva de substituir un Albert Riera que també es podria perdre el matx, tot i que des dels serveis mèdics del club vermellenc no s'ha volgut avançar res.\nD'aquesta manera, la zona més damnificada per la xacra de lesions i sancions serà novament la defensa, on Manzano tan sols podrà comptar amb Niño, Poli, Miquel Soler i un Alejandro Campano que s'ha d'habituar a jugar en el lateral dret. Quant al partit de diumenge, serà dirigit pel col·legiat Rodríguez Santiago i ha estat avançat dues hores respecte ded l'horari inicialment previst a petició del club biscaí (17 hores).\nFinalment, un episodi força curiós tingué lloc ahir horabaixa a la ciutat esportiva Son Bibiloni durant l'entrenament del Reial Mallorca. El protagonista del cas va ser el migcampista manacorí Albert Riera, que s'acostà fins als camps d'entrenament per seguir les evolucions dels seus companys. En el moment d'abandonar el recinte, el futbolista es dirigí al company Tomàs Monserrat, que es disposava a retratar-lo amb la fèdula protectora que porta a la mà esquerra i li demanà que no li fes cap foto «perquè el metge no ho vol».\nVidal reclama la defensa de Cabrera, l'estatus d'insularitat i una mediació per al Sàhara\nPer què ens serveix Europa? Per reforçar l'Espanya única i indivisible?\nEl Govern destina 15.000 euros per a activitats que «dinamitzin la vida universitària»\nEls bars podran obrir les terrasses fins les 17.00 hores i amb un 50% d'ocupació\nMallorca i Formentera passen al nivell 3 d'alerta sanitària i Menorca al nivell 2


Cinegènere aFFaC 17/12/20 - Participa aFFaC\nUn procés participatiu és una seqüència d'activitats participatives (primer omplir una enquesta, fer propostes, participar en debats, etc.) amb l'objectiu de debatre, acordar o analitzar un tema en concret.\nAquest procés pertany a Tallers de cinegènere aFFaC\nProjecció de la pel·lícula Carmen y Lola amb debat posterior.\nAmb la col·laboració de: Col·lectiu LGTBI+ de Mataró.\nA partir del film, les participants poden debatre i reflexionar al voltant de temes com la identitat, els estereotips, els prejudicis, les múltiples formes de violència vers el col·lectiu LGTBI+ i també sobre empoderament, autoacceptació, empatia i sororitat. Les sessions estan dinamitzades per persones expertes en gènere, que aportaran context i guiaran les reflexions que sorgeixin del grup.\nFITXA TÈCNICA DEL FILM:\nTítol original: Carmen y Lola\nGuió: Arantxa Echevarría\nProducció: Arantxa Echevarría, Pilar Sánchez Díaz (TVTEC)\nFotografia: Pilar Sánchez Díaz\nDuració: 1h 43 min\nIntèrprets: Zaira Morales, Rosy Rodriguez, Bruno Moreno, Carolina Yuste, Rafaela León.\nSINOPSIS : Carmen viu en una comunitat gitana a les afores de Madrid. Com totes les dones que ha conegut a la comunitat, està destinada a reproduir un patró que es repeteix de generació en generació: casar-se i criar tants fills com sigui possible, fins al dia que coneix a Lola. Aquesta última, també gitana, somia amb anar a la universitat, fa pintades d’ocells i estima les noies. Carmen desenvolupa ràpidament un vincle amb Lola i descobreixen un món que, inevitablement, els porta a ser rebutjats per les seves famílies.\n1 1 seguidora Seguir Cinegènere aFFaC 17/12/20\nData d'inici 17 de Desembre de 2020\nData de finalització 18 de Desembre de 2020\n


Música, teatre, dansa i esport per inaugurar aquest diumenge el nou parc de la Serreta - Societat - Rubí TV\nMúsica, teatre, dansa i esport per inaugurar aquest diumenge el nou parc de la Serreta\nLa festa arrencarà a les 10:15h amb una tabalada a càrrec del grup Explosió Rítmica de la Colla de Diables de Rubí\nEl nou parc de La Serreta s'inaugurarà aquest diumenge al matí amb una gran festa participativa. L'Ajuntament de Rubí ha organitzat diverses activitats pensades per a tota la família, especialment pels més petits, que inclouen un espectacle d'acrobàcia i malabars, actuacions d'animació i de hip hop i diverses propostes esportives.\nLa festa arrencarà a les 10:15h amb una tabalada a càrrec del grup Explosió Rítmica de la Colla de Diables de Rubí. A les 11h, la companyia Latte Makiato presentarà STEP, un espectacle que barreja acrobàcies, swing i malabars i on el públic es converteix en el còmplice de la divertida història entre els dos personatges protagonistes.\nA les 12h tindran lloc els parlaments institucionals. L'alcaldessa de Rubí, Ana María Martínez, dirigirà unes paraules als assistents, mentre que membres del Consell dels Infants, que fa uns dies van visitar el parc en primícia, expressaran les idees que van consensuar en el marc d'aquesta visita guiada.\nDesprés dels parlaments, a les 12:15h, un grup d'alumnes de l'Institut La Serreta oferirà una actuació de hip hop. I finalment, a les 12:30 h s'han organitzat diverses activitats esportives, en col·laboració amb diverses entitats de la ciutat: bàsquet 3x3, amb la participació del Club Esportiu de Bàsquet Sant Jordi; rocòdrom, amb la implicació de l'Escola Regina Carmeli; activitats a la recta d'atletisme, en col·laboració amb la Unió Atlètica Rubí, i xuts a porteria, amb la participació d'alumnes de futbol sala de l'Institut La Serreta.\nEl nou parc de La Serreta, un espai llargament reivindicat pels veïns de la zona, té unes característiques que el fan singular: a banda de ser un dels més grans de Rubí, és el primer en incorporar de manera integral un disseny amb multitud de jocs i activitats inclusives. També s'ha cercat la màxima eficiència energètica, la minimització de l'ús de recursos no renovables i el mínim impacte ambiental en la seva construcció i posterior ús i manteniment. Amb aquesta actuació, inclosa al Pla d'inversions financerament sostenible 2014-2015, l'Ajuntament ha volgut recuperar una zona verda al municipi i reordenar un espai que estava degradat, dotant-lo d'usos lúdics i esportius.\nUn total de cinc àvies i dos avis d'aquest centre han comprovat in situ les característiques d'aquest nou equipament de la ciutat, el seu disseny i construcció, que han valorat molt positivament.\nGrácias a aquells/ es que van participar a Barris al dia. I als pressupostes participatius. Que no són tants, peró amb la seva paciéncia. Buscan lo millor per Rubí (a veure si participeu per expressar d'alló que volem 75.000 habitants...!!!)\nBeatificacio Ya! Si la envidia fuera tiña ..... Qué mala es la envidia ..... Asumir de una vez que no podéis competir con esta pedazo de Alcaldesa y su equipo!! GRACIAS ANA MARÍA!!!\ncom que gracias Ana Maria?¿?\naixo be del passat govern i de tots els partits q van aprobar el pla de millorar Rubí lany passat ...\ninformenos abans de dir gracies a gent que no sho mereix\nGran iniciativa la de crear un parque con diversas actividades para los pequeños y los no tanto, y me encanta k este cerca de casa, ahora a cuidarlo entre todos\nEtiquetes: Nou parc de la serreta, inauguració, Ajuntament, Ana Maria Martinez,


Deixebles missioners - Nostra Senyora de la Mercè de Solsona\nQuina és la missió de l’Església? Per respondre a aquesta pregunta cal que anem als últims versets de l’ Evangeli segons Sant Mateu, a l’episodi conegut com el Gran Enviament (Mt 28,19-20). És allà on Jesús diu als seus deixebles: “Aneu, doncs, a tots els pobles i feulos deixebles meus, batejant-los en el nom del Pare i del Fill i de l’Esperit Sant i ensenyeu-los a guardar tot allò que us he manat”.\nAquesta és la missió principal de l’Església “fer deixebles missioners”. Les traduccions del text varien lleugerament, però és obvi que Jesús va donar a la seva Església naixent quatre tasques: Aneu, feu deixebles, bategeu i ensenyeu a guardar els manaments.\nUn d’aquests verbs és el centre gramàtic de la frase i, per tant, el centre teològic. És el verb “fer” —literalment “feu deixebles” (math-eteusate). Aquesta tasca és la més important del Gran Enviament i tots els altres aspectes missionals de l’Església —anar, batejar i ensenyar— giren entorn del fet de fer deixebles. Però, què volem dir quan diem fer deixebles? La paraula “deixeble” —en grec mathetes, que prové del verb manthanein— significa “el qui aprèn”. Així, doncs, ser un deixeble és ser un alumne. Ser un deixeble de Jesús és estar compromès en un procés d’aprenentatge de tota la vida, el qual té per objectiu aprendre de Jesús, el professor, el mestre.\nAixí, doncs, el deixeble no és el qui rep cursos de formació cristiana, sinó el que aprèn de Jesús a esdevenir com ell, la seva manera de ser. El terme català “deixeble” ve del llatí discipulos i té la connotació que aquest procés d’aprenentatge no s’improvisa, sinó que és intencionat i disciplinat. Fer-se deixeble és comprometre’s amb aquest procés de creixement. Les nostres parròquies tenen aquesta gran necessitat de que sorgeixin deixebles missioners, t’animes!!!


Alacant acollirà la VIII Conferència Internacional sobre Carboni per a l'Emmagatzematge d'Energia i Protecció del Medi Ambient. Actualitat Universitària\nAlacant acollirà la VIII Conferènci..nergia i Protecció del Medi Ambient\nAlacant acollirà la VIII Conferència Internacional sobre Carboni per a l'Emmagatzematge d'Energia i Protecció del Medi Ambient\nLa trobada tindrà lloc entre el 20 i el 24 d’octubre i està organitzat pel Grup Espanyol del Carboni (GEC) i l’Institut de Materials de la Universitat d’Alacant\nEl rector de la UA, Manuel Palomar, inaugurarà la trobada dilluns 21 a les 8.30 hores a l’hotel Alicante Golf\nAlacant. Divendres, 18 d’octubre de 2019\nEl CESEP’19, la VIII Conferència Internacional sobre Carboni per a l’Emmagatzematge d’Energia i la Protecció del Medi Ambient, té com a objectiu reunir els científics, enginyers i tecnòlegs i té la intenció de proporcionar un fòrum de debat sobre els aspectes científics fonamentals i tecnològics de les aplicacions de carboni relacionats amb l’emmagatzematge d’energia i protecció del medi ambient. La trobada té entre els seus objectius estimular un debat fructífer, noves idees i col·laboracions entre especialistes de diversos àmbits.\nEl congrés té, aproximadament, 140 participants i al voltant de 150 contribucions, entre les quals s’impartiran dues conferències plenàries sobre l’ús de materials de carboni per a l’emmagatzematge i generació d’energia. Aquests són dos exemples representatius de l’alta qualitat de les contribucions que s’orienten essencialment cap al desenvolupament d’un medi ambient més net i sostenible que puga disminuir la petjada de carboni.\nEl congrés està organitzat pel Grup Espanyol del Carboni (GEC) i l’Institut de Materials de la Universitat d’Alacant. Els materials de carboni constitueixen una gran família de diverses estructures i textures que subjauen a una gamma d’aplicacions creixent, com es dedueix de l’impressionant nombre d’articles d’investigació publicats sobre aquest tema. Fins avui, els materials de carboni participen en un gran nombre d’aplicacions altament especialitzades. Aplicacions relatives a la protecció del medi ambient –com l’eliminació de contaminants en l’aire i l’aigua i captura de CO%u2082–, emmagatzematge i generació d’energia, semiconductors, transparent materials conductors, materials estructurals, biomaterials, sensors químics, biosensors, catàlisi i fotocatàlisi. Un resum de la majoria dels camps en què la presència de materials de carboni fa un paper essencial. Un exemple excel·lent de la importància del tema del congrés és el Premi Nobel de Química 2019 atorgat pel desenvolupament de bateries de ions de liti.


El tifó Faxai passa per damunt de Tòquio i deixa un mort i una trentena de ferits - El temps\nAlberto Alcántara 09/09/2019 - 09.26 Actualitzat 09/09/2019 - 09.43\nEl tifó Faxai ha passat per damunt del Japó, on ha deixat almenys un mort i més d'una trentena de ferits. El tifó ha tocat terra a la prefectura de Chiba, a tocar de Tòquio.\n James Reynolds (@EarthUncutTV) September 8, 2019\nEl tifó ha deixat alguns cops de vent rècord a la zona, de més de 200 km/h. Uns 900.000 habitatges s'han quedat sense llum. El transport públic ha quedat interromput a Tòquio i s'han cancel·lat més de 160 vols.\n Sayaka Mori (@sayakasofiamori) September 8, 2019\n kawaii Arcade Masters (@Micaiah1416) September 8, 2019\nLes autoritats han publicat avisos d'evacuació no obligatoris que afecten més de 390.000 persones a les prefectures de Kanagawa, Shizuoka i Tòquio, davant d'un pronòstic de pluges de fins a 300 mm i dels vents sostinguts del tifó.\n Alex Lamers (@AlexJLamers) September 8, 2019\nEl tifó Faxai és un dels més forts que ha assolat la capital japonesa en una dècada. Malgrat que ja ha abandonat l'illa de Honsu, encara hi ha risc d'inundacions i esllavissades. Aquesta és la trajectòria prevista per Tropical Storm Risk:\nUn mort al Japó després del pas del tifó Faxai


L'EMPORDÀ sorteja dos lots de llibres per Sant Jordi - Empordà\nL'EMPORDÀ sorteja dos lots de llibres per Sant Jordi\nMantenim viu l'esperit del Dia del Llibre convidant els nostres seguidors d'Instagram a participar\nEMPORDA.INFO 12.04.2021 | 19:17\nAmb motiu de la celebració de Sant Jordi, el Setmanari de l'Alt Empordà sorteja, entre els seus seguidors a Instagram, dos lots de llibres publicats per les editorials empordaneses Brau, Cal·lígraf, Úrsula Llibres i WunderKammer.\nPer participar només cal seguir el perfil @emporda_info, citar una persona amb qui compartiries una bona lectura i que aquesta també segueixi el nostre compte d'Instagram. Seran vàlides les participacions publicades entre el 16 d'abril i el dia de Sant Jordi a mitjanit. El nom dels dos participants guanyadors dels dos lots de quatre llibres es faran públics el dilluns 27 d'abril.\nUna publicación compartida de Setmanari de l'Alt Empordà (@emporda_info)


L’Associació de Veïns de Porto Cristo demana la compra de la zona verge del Riuet – Revista07500\non 15/06/2022 15/06/2022 actualitat porto cristo\nL’Associació de Veïns de Porto Cristo demana la compra de la zona verge del Riuet\nL’Associació de Veïns de Porto Cristo ha demanat a l’ajuntament de Manacor que sol·liciti al Govern la compra pública de la zona del Riuet de Porto Cristo fins al port romà, per així convertir-lo en un parc natural. Així ho explica el seu president, Kiko Gil, en un escrit registrat al consistori després de la reunió de la Junta de veïns celebrada el passat dia 9 de juny, on la demanada es va aprovar per unanimitat.\nPer a dur-ho a terme l’associació demana que el pressupost surti dels ingressos generats per la Taxa Turística i s’inclogui ja dins un futur pla d’inversions. “No cal dir que l’aprovació d’aquesta proposta per part de l’Ajuntament ens ompliria de satisfacció i representaria una millora evident per tota la zona, i com no per Porto Cristo. És absolutament necessari lluitar-la a fons”.\nPrevious Article Rafa Nadal i Mery Perelló esperen el seu primer fill\nNext Article Aquest ha estat el cost de cada una de les figures del Manacor Encantat d'enguany


IB3N | El tancament de bars, un malson per a les persones amb incontinència i ostomies\nIB3 Notícies > societat > El tancament de bars, un malson per a les persones amb incontinència i ostomies\nEl tancament de bars, un malson per a les persones amb incontinència i ostomies\nLa falta de banys públics s'evidencia ara pels pacients de malalties que causen una necessitat incontrolable d'anar als serveis, com les inflamacions intestinals\nAlgunes malalties causen una necessitat incontrolable i recurrent d’anar al bany. Pacients amb inflamacions intestinals o incontinència han d’emprar sovint els serveis de bars i restaurants. Però ara, estan tancats. Per això, denuncien la falta d’una bona xarxa de banys públics.\nYolanda Fernández ha de demanar que la deixin entrar urgentment als banys d’un institut. “M’han deixat!”, exclama en sortir. Ha pogut, però no sempre té tanta sort. És osmotitzada. L’orina li surt per una obertura creada quirúrgicament i se li acumula a una bossa. D’ençà que els bars estan tancats es troben moltes vegades sense bany. Ella és presidenta de l’Associació Balear de Pacients de Crohn, Colitis Ulcerosa i Ostomitzades (ABACCO).\nPrecisament l’Ajuntament de Palma ha instal·lat banys portàtils pels treballadors de serveis com l’ORA, que ja no poden fer les seves necessitats a cafeteries. “Estan tancats, no hi podem entrar”, lamenta. Explica que ABACCO, junt amb l’Associació per la Incontinència (ASIA), duen anys reclamant una xarxa de banys públics.\nAlguns bars són comprensius i les deixen passar, però molts s’excusen en què només atenen per endur-se’n per no deixar-les passar. “I t’has de canviar tota la roba, els bolquers i les compreses”, explica Joana Bauzà, delegada d’ASIA a Balears. Això fa que alguna gent quedi a casa i no s’atreveixi ni a fer un passeig.


COM DEFUGIR I EVITAR SER VÍCTIMA DELS FALSOS SERRALLERS - Gremi de Serrallers de Catalunya\nSi es té la necessitat de trucar a un manyà és summament important assegurar-se que es tracta d’un manyà professional, evitant així el risc de contactar amb falsos serrallers que puguin tenir males intencions. A la serralleria, com en moltes professions, hi ha intrusisme, en aquest article mostrem com detectar-lo i combatre’l\nNo tots els serrallers porten un carnet de la vostra empresa, ni es requereix d’una col·legiació professional per exercir com serrallers generals pel que no tots podran mostrar un carnet físic, però sempre poden realitzar algunes comprovacions abans de deixar entrar al manyà en qüestió.\nPer exemple, és una bona pràctica preguntar a l’empresa a la qual es contracta el manyà el nom de l’operari que vindrà, la localització de l’empresa, així tant es podrà realitzar una petita investigació prèvia de l’empresa de serralleria prèviament a la visita i després, un cop arribi l’operari, es podran contrastar les dades facilitades per la serralleria amb les facilitades pel mateix.\nTal com s’indicava no hi ha obligació de col·legiació alguna o de col·legiació (a l’estil dels metges o advocats) per a l’exercici de la professió (una altra cosa és per als que treballen en l’àmbit de la seguretat), però moltes empreses compten amb certificacions reconegudes que, sens dubte, suposen tota una garantia de qualitat sobre aquesta empresa i és que una habilitació professional sí que pot requerir-se.\nHa de ser capaç de realitzar més d’un treball de serralleria\nUna bona empresa de serralleria deu ser capaç d’oferir més d’un servei del ram de la serralleria. No s’ha de confiar en aquelles empreses que diguin que no saben fer segons quins serveis de serralleria, els serrallers professionals són capaços de desenvolupar tot tipus de serveis a l’entorn de la serralleria. Poden estar més o menys especialitzats en alguns serveis o altres, però han de conèixer i saber desenvolupar tot o fa a la serralleria.\nEncara a col·lació amb l’anterior s’ha de desconfiar especialment d’aquelles persones que indiquin que només saben obrir un pany. En aquests casos el més normal és trobar-se amb algú, com a mínim, poc fiable, a un fals professional.\nUn altre element clau (encara que no determinant) per poder detectar si un manyà és autèntic o bé si es tracta d’un fals manyà és fixar-se en les eines amb les que acudeix. Un bon manyà vindrà perfectament equipat i portarà normalment totes les eines necessàries per desenvolupar el seu treball, per contra, en els falsos serrallers és habitual trobar supòsits professionals que van amb molt poques eines, sempre els sol faltar alguna de les eines necessàries per aquesta porta , etc.\nUna bona manera de tallar amb l’anterior és dir-li que no ens interessen els seus serveis quan veiem que hi ha una manca de professionalitat patent i ell ens digui que ha de, a la seva llar, botiga o on sigui a buscar més material.\nDemana sempre un pressupost\nContractar els serveis d’un manyà sense sol·licitar-li pressupost previ per al servei en qüestió suposa un greu error.\nD’entrada, ja s’ha de sol·licitar un pressupost aproximat a la primera trucada que es fa a la serralleria, evidentment aquesta no podrà donar habitualment un import exacte ja que desconeix amb exactitud el servei a desenvolupar, però probablement ja podrà facilitar una aproximació més o menys precisa de l’import final del servei.\nDesprés, un cop el manyà arribi al domicili, serà el moment de preguntar-li per l’import exacte del pressupost abans que comenci a treballar. Si en aquest moment, el manyà en qüestió ofereix un import que s’allunya massa del preu donat inicialment per la serralleria serà un possible indici per sospitar.\nUn altre aspecte que hauria de posar en alerta a qualsevol és que l’empresa de serralleria o el manyà no vulguin facilitar un pressupost. Totes les empreses de serralleria normals i tots els bons serrallers mai posen impediment a oferir un pressupost previ perquè el client pugui valorar si el mateix s’ajusta al que els mateixos estan buscant o si bé no és així.\nNo s’ha d’oblidar mai que l’objectiu de les empreses de serralleria “pirates” i dels serrallers “fantasma”, no és altre que el de posar la màxima urgència per realitzar el servei i treure el màxim diners possible. Pressionaran, posaran por i no els importarà el resultat final, l’únic que buscaran és començar com més aviat millor, per acabar en el menor temps possible i aconseguir cobrar la major quantitat de diners que puguin.\nUn professional requerirà teves dades\nSi truques a un manyà per obrir-te una porta veuràs que el mateix et demana les dades, això no t’ha de fer-te sospitar, al contrari. Un bon serraller et demanarà les teves dades personals per assegurar-se que la porta que va a obrir l’està obrint una persona legitimada per a això.\nPer contra, has de mostrar desconfiança davant un professional que no et pregunti res i no li importi obrir la porta a qualsevol.\nEn tot cas pensa que és important que et demanin les dades ja que forma part del bon fer professional i, a més, de no fer-ho és el mateix professional el que pot posar-se en problemes, jugar-se la seva habilitació professional ia més ser partícip d’un delicte com és el robatori. I això, s’ha de tenir per segur que cap bon serraller ho voldrà.\nDesconfia de les enganxines en els portals\nMoltes persones pensen que trucar als serrallers que posen adhesius a les persianes és una bona opció, que és una bona forma de localitzar-los i donar ràpid amb ells, molt de compte amb això.\nS’ha de tenir present que moltes de les enganxines que es posen són de falsos serrallers que l’únic que persegueixen és aconseguir clients de forma ràpida, de clients desesperats per aconseguir un manyà i que el arribar a la porta o persiana en qüestió detecten que no poden accedir-hi.\nLògicament no totes aquestes adhesius són de falsos serrallers, també hi ha adhesius de molt bons professionals. Si un s’arrisca a provar a trucar a algun d’aquests números de telèfon com a mínim ha de posar especial cura en sol·licitar l’acreditació i les dades identificatives que qui vingui, a més és recomanable preguntar per on està la seva oficina i fer una comprovació d’aquestes dades .


Aquest Decret s'ocupa dels mecanismes jurídics i de planificació, entre els quals el projecte lingüístic de centre, que han de possibilitar la implantació progressiva de l'ensenyament en llengua catalana, estableix unes pautes específiques per a cada etapa educativa, i incorpora una nova regulació per a l'aprovació del material didàctic. Al mateix temps, el Decret preveu la projecció de la nostra llengua com a vehicle normal de relació i de comunicació en 1'àmbit docent.\nPer tot això, a proposta de la Direcció General d'Ordenació i Innovació, dict la següent\n1.- Els centres que tenen ja un projecte lingüístic propi, aprovat en el seu moment, abans de la publicació del decret 92/ 1997, de 4 de juliol, que superi el còmput previst a l'article 10 de l'esmentat Decret, mantindran aquell projecte i la seva progressió o consolidació dins el projecte educatiu, Conseqüentment, no els serà d'aplicació l'article 6 d'aquesta Ordre.\n2.- Els centres que en el moment de la publicació del Decret 92/1997, de 4 de juliol , no hagin iniciat l'ensenyament en llengua catalana o que la imparteixin en grau inferior al fixat amb caràcter obligatori en el Decret esmentat, començaran, si fa el cas, o incrementaran l'ensenyament en llengua catalana i planificaran en el projecte lingüístic de centre la implantació progressiva de l'ensenyament en aquesta llengua fins a arribar, en un termini màxim de quatre cursos escolars, a la meitat del còmput horari, amb especificació de quines àrees, a més de les indicades al Decret citat, s'impartiran en llengua catalana. El projecte lingüístic de centre determinarà la planificació prevista per a tot el període d'implantació.\n1.- L'elaboració del projecte lingüístic de centre, com a part del projecte educatiu, serà responsabilitat de l'equip directiu, d'acord amb les directrius establertes pel consell escolar, les propostes del claustre de professors i d’altres representants de la comunitat educativa.\n2.- El projecte lingüístic haurà d'establir-se d'acord amb les característiques sociolingüístiques de l'entorn escolar amb l'objectiu d'assolir el domini de les dues llengües al final de l'escolaritat obligatòria, tal com prescriu l'article 20 de la Llei 31/1986, de normalització lingüística, i haurà d'atendre a les necessitats educatives específiques dels alumnes. Haurà de ser aprovat per majoria qualificada del consell escolar de centre, òrgan que també serà responsable de l'avaluació interna del projecte.\n3.- Els centres remetran anualment el projecte lingüístic a la Conselleria d'Educació, Cultura i Esports en la mateixa data que estableixi l'administració educativa per al lliurament de la planificació educativa del centre.\nc) S’hi inclouran previsions derivades dels anteriors aspectes en les programacions didàctiques dels cicles i departaments.\n1.- La programació general anual del centre, elaborada per l'equip directiu tenint en compte les aportacions del claustre i del consell escolar i, si escau, dels alumnes, haurà d'incloure previsions en matèria de concreció de les directrius emanades del projecte lingüístic, d'acord amb la legislació vigent relativa als projectes educatiu i curricular i, de manera especial, haurà d'atendre a tot allò que faci referència a la planificació de l'ús progressiu de la llengua catalana en l'àmbit administratiu i en les comunicacions del centre, tal com es contempla als articles 20, 21 i 22 del Decret 92/1997, de 4 de juliol.\n2.- En finalitzar el curs escolar, el consell escolar i l'equip directiu del centre avaluaran el grau de compliment del projecte lingüístic i inclouran les conclusions més rellevants a la memòria anual que es tramet a l'Administració educativa.\n1.- Per modificar un projecte lingüístic amb la finalitat de superar el còmput horari establert a l'article 2 del Decret 92/1997, de 4 de juliol, els centres hauran de presentar a la Conselleria d'Educació, Cultura i Esports, durant el mes de juny, la corresponent sol·licitud, acompanyada de l'acta del consell escolar on s'especifiqui l'acord i s'expressi que s'han dut a terme les actuacions necessàries per tal d'obtenir el consens majoritari dels pares i les mares dels alumnes afectats. També s'hi haurà d'incloure la proposta de planificació de l'ús de la llengua catalana que es preveu dur a terme. Cas que l'Administració educativa l'autoritzi, aquesta planificació s'incorporarà al projecte lingüístic de centre, que haurà de seguir el procés derivat de l'aplicació de la present Ordre.\n2.- Els centres que, d'acord amb la disposició addicional segona del Decret 92/1997, de 4 de juliol, desitgin impartir en llengua catalana una àrea diferent a la que es fixa als articles 17c i 18a d'aquella norma, ho sol·licitaran motivadament a la Conselleria d'Educació, Cultura i Esports, acompanyant:\nAls centres docents d'ensenyament no universitari als quals es refereix l'article 2\nd'aquesta Ordre, en relació a l'ús de la llengua catalana com a llengua d'ensenyament de les diverses àrees curriculars, es procedirà d'acord amb el que es prescriu segons les etapes educatives, i d'acord amb el que impliquen els articles 16 a 19 del Decret 92/1997, de 4 de juliol.\n1.- A l'etapa d'educació infantil al primer curs del segon cicle s'utilitzarà la llengua catalana de manera que el seu ús sigui, com a mínim igual al de la llengua castellana, tot tenint en compte el caràcter globalitzador de l'etapa. Aquesta implantació de l'ús de la llengua catalana en l'ensenyament serà progressiva i es generalitzarà en els anys següents. Mentrestant, l'ensenyament haurà de garantir que els infants, en acabar aquesta etapa, puguin seguir, a partir del primer curs d'educació primària, àrees en llengua catalana i en llengua castellana, d' acord amb el que estableix l'article 17 del Decret 92/1997, de 4 de juliol.\n2.- A l'etapa de l'educació primària s'impartirà en llengua catalana, com a mínim, una àrea del primer curs de cada cicle.\n3.- A l'etapa de l'educació secundària obligatòria s'impartirà en llengua catalana, com a mínim, una àrea a primer curs de cada cicle. L'àrea de ciències socials, geografia i història, i l'àrea de ciències de la natura s'impartiran en llengua catalana, com a mínim, en el primer curs d'aquesta etapa. Aquestes àrees s'impartiran en llengua catalana fins al final de l'etapa.\n4.- A l'etapa de l'educació secundària postobligatòria, el centre, d'acord amb el que prescriu l'article 3 d'aquesta Ordre, planificarà en el projecte lingüístic la implantació progressiva de la llengua catalana com a llengua d'ensenyament, de manera que l'ús de la llengua catalana sigui, com a mínim, igual al de la llengua castellana. L'opció de l'ús de la llengua catalana en les diferents àrees que els alumnes hauran cursat en aquesta llengua al llarg de l'etapa anterior i tenint en compte els aspectes que puguin incidir millor en els estudis posteriors i en la inserció social i laboral de l'alumnat, sense perjudici de l'objectiu d'aconseguir el domini de les dues llengües.\n1.- Els centres d'educació de les persones adultes s'atendran al que fixa el Decret 921 1997, de 4 de juliol, quant a l'ús de la llengua catalana en els centres docents, com també als articles 1 i 2 d'aquesta Ordre.\n2.- La selecció de les àrees a impartir en llengua catalana es farà atenent als aspectes que puguin incidir millor en la inserció social i laboral, en la integració cultural o en els estudis posteriors dels alumnes.\n3.- El projecte lingüístic de centre haurà de contemplar els aspectes esmentats, amb especial atenció al caràcter progressiu de l'ús de la llengua catalana, a les característiques i possibilitats de l'alumnat adult i a la consideració, en l'aprenentatge del català, del caràcter funcional de la llengua.


Això és es Colmo!: El segon en discòrdia\nDesprés de fer un cop d'ull a una altra fornada d'enquestes al bloc de l'Higini Herrero i les dades del Racòmetre de RAC1, hi ha una dada curiosa i és que hi ha tres partits en pugna per ser la segona força política de Catalunya.\nUn d'ells és el Partit Popular dirigit per la senyora Alicia Sánchez-Camacho, que malgrat perdre alguns vots, que sembla ser es traslladen cap a Ciutadans, amb la política de la por i d'atacs constants al govern català (mai, o gairebé mai al govern central) pot treure'n rèdit. Així doncs tenim el representant de partit unionista/centralista i de dretes (de vegades podríem dir-ne extrema dreta).\nL'altre és Esquerra Republicana de Catalunya, ERC. Aquests s'han guanyat tots i cada un dels vots que superin els de les anteriors eleccions (recordem que vénen de tenir com a màxims dirigents un tal Josep-Lluís Carod-Rovira i un tal Joan Puigcercós, a més d'escissions diverses i molt variades per totes bandes), i tot i que les enquestes solen tenir un cert punt de fiabilitat, no són 100% exactes, i ERC podria aconseguir més diputats dels que en un primer moment sembla que poden aconseguir, cosa que depèn de com portin la campanya IC-V i SI. ERC és el representant de partit d'esquerres i independentista, tot el contrari que l'anterior.\nL'últim és el cas més flagrant de dilapidació de vots. Si bé en els casos anteriors, segons enquesta, guanyaven escons, el PSC de Pere Navarro en perd, però no un o dos. Fent un símil naval, és com si el PP remés, amb una velocitat petita, però sense aturar-se, ERC anés vent en popa i pel casc del vaixell PSC no deixés d'entrar aigua, enfonsant-se sense aturador.\nCom dic, el PSC és el cas flagrant. Fa una legislatura o dues ningú hagués dubtat en posar el PSC com a segona força, de fet, malgrat ser la segona, era prou forta com per formar tripartit, i així superar CiU, i en segona instància va ser capaç de re-editar-lo. Ara les coses són diferents, bé, no totes. Tenen un líder que no parla clar (i tot i així acusa el president de ser el que no s'expressa amb claredat), fa els discursos a destemps (quan parla sobre un tema, ja no és un tema important), no té un suport ferm del seu electorat (Carmen Chacón o Montserrat Tura podrien haver estat millors alternatives).\nLes coses que no canvien és que quan diu una cosa aquí ha de ser rebatut des de la meseta, cosa que li resta credibilitat, i a sobre ho fa un paio que fa temps que és cadàver polític, cosa que resta encara més credibilitat. A més el PSC, o com a mínim la veu oficial, dóna suport a la perduda causa del federalisme. Això s'havia de proposar abans, i no ara. El tema és que el votant el PSC no té clar què vota i per tant molts decideixen canviar de partit a algú que sí tingui les idees clares.