Massamagrell llança el "Xec Seguretat" per a fer costat al comerç local | Valencia Extra\nLa partida destinada a aquestes subvencions ascendeix a 100.000 euros i cada persona sol·licitant podrà obtenir un màxim de 300 euros\nL’Ajuntament de Massamagrell ha llançat una convocatòria d’ajudes dirigides a comerços locals amb la finalitat d’ajudar-los a afrontar la crisi econòmica originada per la Covid-19. Una proposta plantejada per l’equip de govern, i que ha estat aprovada per unanimitat després d’algunes modificacions plantejades en la comissió de la Covid-19.\nEl Xec Seguretat, llançat dins del Pla Municipal de Reactivació Econòmica i Social de Massamagrell “Massamagrell-Avança”, va dirigit preferentment a persones autònomes i establiments dedicats al comerç al detall, amb domicili social i local comercial situat en el municipi de Massamagrell.\nLa partida destinada a aquestes subvencions ascendeix a 100.000 euros i cada persona sol·licitant podrà obtenir fins a 300 euros per a combatre el desemborsament que ha suposat l’adaptació a la nova normalitat amb la compra de gran quantitat de màscares, gels hidroalcohòlics i senyalitzacions per als establiments.\n“Gràcies als diferents grups polítics que han fet les seues aportacions a la proposta presentada pel govern per a millorar-la i entre tots pal·liar aquest efecte que ha produït la Covid-19 en el nostre comerç local. Creiem que aquest xec no sols ajudarà els comerços a afrontar els problemes deguts a la pandèmia, sinó que també reactivarà el comerç local” comenta l’alcalde de Massamagrell, Paco Gómez.\nLes persones interessades a sol·licitar el Xec Seguretat, podran descarregar l’imprés de la sol·licitud en la pàgina web de l’Ajuntament. Una vegada publicada la resolució en la BDNS, la Base de dades Nacional de Subvencions, i aquesta ho trasllade al BOP, es farà efectiu i les sol·licituds es podran presentar.


Entitats de prevenció d'accidents: "Els radars són una bona mesura per reduir la sinistralitat"\nEntitats de prevenció d’accidents: “Els radars són una bona mesura per reduir la sinistralitat”\nBàsics | dimecres, 23 de febrer del 2022, a les 22.30\nEls accidents de trànsit amb víctimes han baixat un 25 % el 2021 respecte al 2019, en un any marcat per la pandèmia. Si analitzem les xifres, es van produir 7.000 accidents de trànsit amb ferits o víctimes mortals, un 24,4 % menys respecte al 2019. El nombre de ferits lleus va baixar més d’un 25 %, els greus ho van fer en un 17,8 % i les víctimes mortals en més d’un 45 %, passant de 22 el 2019 a 12 el 2021. En total, la suma de ferits lleus, greus i víctimes mortals a Barcelona el 2021 és de 8.683, un 25,25 % menys que el 2019.\nEl col·lectiu més perjudicat pels accidents segueix essent el dels motoristes. Si l’any 2019 hi va haver 122 conductors de moto o ciclomotors implicats en sinistres, el 2021 la xifra es va reduir a 88. L’únic que ha pujat són els accidents greus amb vehicles de mobilitat personal, es doblen passant de tres el 2019 a sis el 2021.\nAl ‘bàsics’ hem parlat amb Emeka Okpala, responsable de la delegació de Barcelona – Barcelona Camina, i Ole Thorson, president de l’Associació per a la Prevenció dels Accidents de Trànsit. Com valores les xifres de sinistralitat de l’any passat? Cal esperar que tornem a les xifres prepandèmia?\nThorson s’ha mostrat a favor de la instal·lació de nous radars a la ciutat: “L’ús de radars és una bona mesura de prevenció, s’ha trigat una mica massa a introduir-los a les ciutats“, ha apuntat. Per altra banda, Okpala ha indicat que la pacificació dels carrers de la ciutat serà una bona ajuda per reduir les xifres de sinistralitat. “La gent demana que es pacifiqui la ciutat, sobretot al voltant de les escoles, i veiem que ocupen i reclamen aquests espais”, ha assegurat que la seva assosicació ha detectat. En el mateix sentit ha augurat que baixant la velocitat amb els nous plans de mobilitat de l’Ajuntament “veurem la reducció de la perillositat, sobretot per als més vulnerables, com motoristes o vianants“.\nVeïns del Fòrum: “Fa anys que patim conseqüències de festivals, iniciem la via legal”\nXavier Cuenca, ocellaire de la Rambla: “Demanem a l’Ajuntament una solució dialogada”\nEls accidents de trànsit a Barcelona, al detall: xifres, punts negres i causes\nDelgado (PAH): “4.000 famílies es podran acollir als lloguers socials de la nova llei”


L’esclerosi múltiple és una malaltia que produeix símptomes en diferents esferes del pacient, també en els sentits.\nTot i que els problemes de mobilitat són un dels símptomes més rellevants i predominants, l’afectació d’altres nivells com els òrgans sensorials ha estat generalment infraestimada. Els símptomes visuals i sensitius són força habituals en l’evolució de l’esclerosi múltiple (EM), però cada cop hi ha més evidència que afecta també altres òrgans sensorials.\nEls problemes visuals són un dels símptomes més freqüents de l’esclerosi múltiple. Més de la meitat de les persones que tenen EM han experimentat alteracions de la visió en algun moment de l’evolució de la malaltia. De fet, la neuritis òptica és el primer símptoma de la malaltia en el 20% dels pacients. En aquest cas, el pacient presenta una visió borrosa progressiva associada amb dolors en els moviments de l’ull i pal·lidesa en la visió dels colors.\nEls problemes visuals són un dels símptomes més freqüents en l'EM. La neuritis òptica és el primer símptoma de la malaltia en el 20% dels pacients\nL’afectació és monocular, i els casos en que els símptomes es donen en tots dos ulls alhora són excepcionals. La simptomatologia pot durar dies o setmanes i millorar posteriorment. En funció de la severitat dels símptomes pot ser necessari iniciar un tractament amb corticoides.\nEl vuitè nervi cranial, conegut com a nervi auditiu, vincula l’òrgan de l’audició amb el tronc encefàlic. L’alteració de l’audició és un símptoma poc comú en l’esclerosi múltiple, tot i que hi ha pocs estudis que avaluïn la freqüència d’aquest símptoma. S’estima que al voltant del 6% de les persones amb EM reporta problemes d’audició. L’alteració auditiva, a més de ser causada per la lesió del nervi auditiu, es pot produir a causa de la presència de lesions en el tronc de l’encèfal; associant-s’hi, en aquest cas, altres símptomes com l’alteració de l’equilibri o visió doble.\nL'alteració de l'audició és un símptoma poc comú en l'esclerosi múltiple. S'estima que un 6% de les persones amb EM té problemes d'audició\nAquest símptoma pot aparèixer durant un brot de la malaltia, i només en casos excepcionals es mostra com al primer símptoma causat per l’EM. El dèficit complet d’audició és extremadament infreqüent, i la majoria d’episodis aguts tendeixen a la millora.\nEl sentit del gust sembla estar més afectat del que prèviament es considerava. Estudis inicials basats en els propis informes dels pacients descrivien alteracions de la percepció del gust en un 5% de les persones que pateixen EM.\nTanmateix, un estudi recent de la Universitat de Pensilvania (Doty et al. 2016) realitzat en 73 persones amb esclerosi múltiple va mostrar que un nombre significativament major de pacients presentaven alteracions en la percepció del gust, i que aquestes es relacionaven amb el volum lesional d’àrees específiques del cervell. Un 15% dels pacients presentava dificultats per percebre gustos amargs, un 21,9% per percebre sabors àcids, un 25% per als sabors dolços i un 31,5% per als salats.\nCada cop hi ha més evidència que la pèrdua d’olfacte és un símptoma habitual en l’esclerosi múltiple i altres malalties neurodegeneratives. S’ha descrit que aquest símptoma pot afectar des d’un 30% fins un 75% de les persones amb EM des de l’inici de la malaltia.\nLa pèrdua d'olfacte pot afectar entre un 30% i un 75% de les persones amb EM des de l'inici de la malaltia\nEn general, sembla que l’afectació de l’olfacte està associada amb una major discapacitat i amb lesions inflamatòries en les regions frontals i temporals del cervell. Estudis anatomopatològics han relacionat la disminució de l’olfacte amb el volum del bulb olfactori i de la matèria grisa.\nLes fibres nervioses sensitives que transmeten el sentit del tacte, la temperatura o la capacitat per sentir dolor amb freqüència poden veure’s afectades a causa de l’esclerosi múltiple. Els símptomes que aquesta afectació produeix en el pacient inclouen disminució de la sensibilitat, formiguejos o cremors.\nTot i que poden afectar diferents parts del cos, generalment apareixen a les extremitats. Aquests símptomes poden aparèixer durant un brot o durant la progressió de la malaltia. Els símptomes sensitius tendeixen a fluctuar i a agreujar-se degut a l’augment de la temperatura corporal o a la fatiga. Si els símptomes són significatius, poden tractar-se amb corticoides, en el cas que estiguin associats a un brot de la malaltia, o amb fàrmacs específics per al dolor neuropàtic.\nJeannette, a les 26.09.2018\nYo ya perdí casi por completo el olfato, se me ha disminuido el gusto y la audición. Los médicos no me dicen nada.\nPilar, a les 28.02.2019\nEn mi última visita con mi neuróloga le comenté que en agosto noté una clara pérdida de olfato y gusto. Dijo que no tenía nada que ver con la EM. Me siento enfadada y engañada\nmilciades, a les 27.09.2018\nMe gustaria saber en que forma influye esta enfermedad en los Testículos y el desarrollo de la vida sexual\nGladys Montilla, a les 11.12.2018\nCreo que he experimentado casi todos esos síntomas. Afortunadamente, no hay lesiones de incapacidad.\nLa perdida de visión fue mucho antes de ser diagnósticada, pero estoy segura de que las lesiones en la visión siempre estuvieron asociados a brotes.\nClaudia Flores, a les 20.01.2020\nHola como es que te diagnosticaron esto.. Mediante que estudio.. Pues yo tengo molestia en el odio ademas q siento temblores siento adormecida las manos y el zumbido persistente de oído que exámenes debería hacerme\nMike, a les 15.12.2018\nYo estoy pasando por varios de los sintomas justo ahora, estoy asustado y preocupado, siento bastante temor de que va a pasar conmigo\nCarolina Ramos, a les 23.02.2019\nYo tuve un brote hace un par de meses, el primero desde que me diagnosticaron hace casi 3 años y en efecto, me afectó la visión y tuvieron que ponerme tres dosis de esteroides, por fortuna me ayudó muchísimo, pero aún hoy tengo deficiencias en la visión de cuando en cuando.\nGabriela ines correia, a les 30.11.2019\nHola me llamo Gabriela tengo varios síntomas que podrían ser de esta enfermedad pero me han hecho resonancias radiografías y estudio del cerebro lo único que me dicen es que no tengo nada me agito con facilidad y me cuesta varios días recuperarme tengo Dolores crónicos en el lado derecho del cuerpo al punto que no puedo dormir de ese lado y me duelen las orejas cuando las apoyo en la almohada o uso auriculares\nFernanda serrano, a les 06.04.2021\nHola me diasnosticaron esclerosis mis dudas son si hay algun tipo de operación para su recuperación\nDarrera actualització a les 09:51:57 01 de agost de 2021


Tòfona negra - Gastroteca.cat\nInici>Productes >Tòfona negra\nLa tòfona negra (Tuber melanosporum) és un bolet soterrat amb un cicle de vida més llarg que la resta dels bolets que trobem al país. És esfèric i de mida variable, d'una mitjana d'uns 5 cm. La seva superfície és negra, abonyegada, clivellada per formes poligonals. A l'interior, la carn és negra menys intensa o torrada, molsuda i compacta, amb fines venes de color més clar. Aquesta tòfona és molt apreciada per la seva aroma particular, potent i molt agradable, i per això se sol emprar ratllada o en forma de làmines molt fines.\nPropi de: Bages, Berguedà, Osona, Solsonès, Anoia\nEs distribueix en fresc en temporada a unes poques parades de mercats d'arreu de Catalunya, especialment a les properes a les zones de recol·lecció. També es ven en pots petits a botigues de delicatessen.\nLa tòfona, com la resta de bolets són aliments molt poc energètic, energia que procedeix principalment de proteïnes. També és una bona font de diferents vitamines del grup B. Pel que fa a minerals, destaca el seu contingut en coure.\n05/06/2010 a les 2:12 am (Europe/Berlin +02:00)\n"podiem di que tan la tuber melasporum, com la tuber aestivium. tambe surten als anomenats ports de tortosa-beseit,\ni curiosament el 95% es salvatge, no d`abres micoritzads.\nsols una data, tenim dos empreses que envoten tofona;\nCARVI A TORTOSA I GARRIGA A ALCANA. be tot i se un mercat amb molt poca informacio podem di que als ports es recolecten uns 1500 a 2000k de estes preuades pataques misterioses"\n12/09/2011 a les 15:29 pm (Europe/Berlin +02:00)\n"A Cal Rosal (Olvan, Berguedà) fem la fira de la tòfona el primer cap de setmana de febrer i el proper febrer celebrarem la 4a edició. Dediquem 3 dies a donar a conèixer la tòfona amb activitats adreçades als cuiners i als agricultors interessats en el seu cultiu. Pel públic que encara no coneix la tòfona, oferim tastos, tallers i fira amb parades de tòfona fresca i altres productes selectes."\n13/08/2009 a les 17:24 pm (Europe/Berlin +02:00)\n"L'any passat, a Centelles, a va fer la 1a Fira de la Tòfona, que tenia com a objectiu recuperar i modernitzar el tradicional mercat de la tòfona d'aquesta població. Tot i que fou el primer any i els principis sempre són dificíls, l'organització va anar molt bé i els que hi vam poder anar vam poder aprendres moltes coses d'aquest saborós fruit de la terra i, evidentment, comprar-ne. Enguany diuen que es farà la segona edició, el cap de setmana abans de Nadal. Repetirem."\nALEIX DE LES TÒFONES\n29/10/2009 a les 11:40 am (Europe/Berlin +01:00)\n"Confirmat que a Centelles (Osona) fan el cap de setmana del 19 i 20 de desembre de 2009 la II Fira de la Tòfona. Serà qüestió d'anar-hi. També s'ha confirmat que el dissabte 19 es fa una demostració de gossos tofonaires. NO ENS HO PERDREM!"


Callar a cop de Segadors, Alella, 3 de Novembre. – Opinaräs!\nEl fan callar amb un himne alçat a veu, un moment massa d’hora, per no adonar-nos que el poder existeix també a Alella. Alella esta perdent la Epica en favor de la retòrica pastosa.\nConcentració davant de la plaça del poble per reivindicar aquest cop la llibertat dels ja masses presos polítics que tenim engarjolats a presons espanyoles. Fins aquí tot normal:\n-Un discurs avorrit com sempre del nostre alcalde Andrew, decubridor de les australies d’on hem tret un redit polític nul en reconeixement de la república dels somriures, que jo ja batejo, com la República del Instagram.\n-Un discurs encès, però massa llarg, del Oriol Font fent palès com n’és de difícil parlar en públic quan no es fa sovint.\n-I un EGO (el del PDECAT) a l’esquerra amb cara de cansat, mirant desde la barrera, com tothom hi suca.\nEl mateix de sempre: ens demana que estiguem preparats per les manifestacions, que tot això és un cop d’estat, i que alerta. Manca d’informació, del que vindrà després, del que ens espera. De cop, desde la multitud, un home s’engega en un discurs coherent, un discurs que parla de reacció, de vaga general desde ja, (no d’una aturada de país el dimecres o vés a saber quan). Un home que a crit pelat ens diu que ens movem i sobretot, que n’està fins els ous de tants discursets desde les escales de l’ajuntament, en aquest cas, els d’Alella. El fan callar amb un himne alçat a veu, un moment massa d’hora, per no adonar-nos que el poder existeix també a Alella. Alella esta perdent la Epica en favor de la retòrica pastosa.\nSempre és el mateix, tralalí, tralalà, “quin mal que ens fan, visca la democràcia i us llegeixo el darrer comunicat, llegit o enviat o …avui ens ha tocat el que van llegir ahir al parlament”. Molt bé nois, avui almenys els de la CUP ens han regalat amb més paraules, però com sempre, poc estructurades i massa complexes.\nTorno a l’home que crida desde la multitud, (poc tumultuària) amb el ciri a la ma…de cop comença a dir veritats com temples, moment en que a la senyal desde l’escala se’l fa callar amb el himne dels segadors. Som una societat massa jove democràticament per no callar, i entonar tots, els segadors. L’home calla, està sorprès i jo també. Veig que a cop d’himne es frena alguna cosa que se’ls podria escapar de les mans, als que s’aprofiten d’aquells que no surten del poble, i els que encara creuen que el 100% de les raons es mouen per ideals. En tenim una mezcla nodrida a l’escaleta avui.\nJo me’ls crec cada cop menys. M’acosto a l’home i li dic que estic d’accord, i em diu que no se l’han escoltat, veig com desde els tres esglaons de l’ajuntament que donen la perspectiva freda, l’Andrew observa com la gent s’acosta a aquest home.\nLa gent escampa la boira: esta bé això de la república però hem de sopar, i l’home que cridava a cremar els contenidors, no consumir i aturar el país, és saludat per molta gent, hi ha mirades, que maten, que venen desde els costats afins, no a la república, sinó als franciscans.\nPenso en L’Oriol que fa poc, uns deu minuts em parlava d’un “pacte de Pais”, el pacte de país que aniquilarà la CUP del poble si no va amb compte.\nAgafo la meva moto xina, i penso on penjaré la Bandera de Belgica que m’acaba de portar Amazon a casa\nLlegeixo el comunicat de la Gloria Mans. Ara l’entenc, llàstima que ho fet una setmana massa tard. Sembla que pensar diferent ja no esta gaire ben vist al govern d’Alella\nVisca la democràcia dels pocs\nEtiquetasandreu francisco • catalunya • himne • Jordis • Presos polítics • republica instagram • Segadors\n0 comments on “Callar a cop de Segadors, Alella, 3 de Novembre.”


La Jove de Vilafranca actuarà per Festa Major amb la voluntat de fer-hi castells de 7 | RTVVilafranca\nLa Jove de Vilafranca actuarà per Festa Major amb la voluntat de fer-hi castells de 7\nEls de la camisa blau cel volen tornar a portar castells de 7 a la plaça de la Vila per Festa Major, i podrien fer-ne les primers proves en les properes setmanes.\nLa Jove ha confirmat a través d’un comunicat que, tal i com ja es va comunicar als Administradors a finals de juny, participarà en els actes tradicionals i diades castelleres de la Festa Major 2018. La Jove ha estat dos anys absent, el 2016 perquè va aturar les actuacions per manca de nivell tècnic i el 2017 per decisió pròpia al considerar que s’estava en procés de recuperació i no era convenient. Enguany, la colla ha considerat que s’havia de tornar a plaça per Festa Major i intentar recuperar els castells de 7, que no assoleixen des de l’any 2015.\nEn la tertúlia castellera d’aquesta setmana, el representant de la Colla Jove, Jaume Falgueras, apuntava que volen treballar aquestes setmanes amb intensitat els castells de 7, i que una primera prova la podien fer en la sortida que tenen programada a primers de mes a Besiers, a França.\nFalgueras també remarcava que els fa molta il·lusió tornar a participar a la Festa Major.\nEn segon lloc, a finals de maig la colla va fer una proposta als Administradors i al Consell de la Festa Major per intentar recuperar, els pilars caminant, des de la plaça de la Vila a la plaça Jaume I o a l’inrevés.\nLa Jove considera que en altres poblacions castelleres on s’ha recuperat aquest acte el resultat ha estat un veritable èxit i compta amb una gran seguiment per part del públic i dels castellers. La resposta del Consell de la Festa Major ha estat que enguany era molt just poder recollir la proposta i ha instat a treballar-la més a fons.\nFinalment, dir que la Colla Jove, novament ha ofert el seu nan per a la Festa Major dels petits. El nan va ser creat l’any 2015 i tan sols va sortir aquell any per festa major. El 2016 i 2017, malgrat estar cedit a l’Ajuntament per via d’un conveni per a que pogués sortir per la FM dels petits, finalment no va sortir. Enguany, coincidint amb el retorn de la colla a la Festa Major, la Jove ha demanat al servei de cultura que torni a ballar.\nColla Jove Xiquets de Vilafranca, Jaume Falgueras


Ajuntament de Blanes - Què visitar\nQuè visitar - Blanes-Costa Brava\nBlanes (Costa Brava) disposa de dues joies reconegudes mundialment pel que fa a la botànica i a la botànica tropical: el jardí botànic Marimurtra i el jardí tropical Pinya de Rosa, itinerari imprescindible que cal seguir en la vostra visita a la població.\nLa capacitat d’adaptar-se als nous temps sense oblidar els propis orígens i la virtut de fer que els visitants se sentin com a casa han fet de Blanes una ciutat dinàmica i moderna. Un recorregut pel casc històric de la ciutat deixa latent el llegat que han deixat els segles. Ens transporta a temps passats, quan Blanes era un poble de petites cases blanques de pescadors i ens evoquen els anys d’estiueig de la burgesia catalana amb les grans cases a la vora del mar. Però la història de Blanes va molt més enllà i passa pels ibers, els romans i els senyors feudals, els vestigis dels quals ens permeten aprofundir en els orígens de la localitat.\nEn el punt més alt de la ciutat, s’eleva la muntanya de Sant Joan, amb les restes del castell amb el mateix nom, que conserva una esvelta torre del segle XI. En el nucli urbà de la població hi ha elegants cases vuitcentistes i importants vestigis gòtics com la font Gòtica, valuós exemple del gòtic civil català. Així mateix, en ple centre històric, trobem un altre dels grans monuments del gòtic: l’església de Santa Maria, antic palau dels vescomtes de Cabrera del segle XIV.\nEl Palau dels Vescomtes de Cabrera formava un sol cos d'edifici amb l'església parroquial i es va desglossar quan es va instituir la Parròquia de Blanes l'any 1319.\nL'any 1114 El Castell-Palau ja pertanyia als senyors de la Família Blanes i en el 1378 el van comprar els Cabrera. L'any 1623 van ser venuts per providencia judicial els seus béns i els adquirí el mercader Esteve Alemán. El Palau dels Cabrera servia de caserna a les tropes que recorrien la comarca i els excessos i pocs miraments dels soldats, van ser la causa de que no es reconstruís el que queia.\nLes guerres amb França d'aquell mateix segle van destruir en gran part el Palau.\nDe l'aspecte artístic o arquitectònic que ens queda avui dia, cal destacar el campanar i la façana del segle XV. La resta fou reconstruit desprès de la guerra.\nÉs una magnífica font d'estil gòtic civil tan escàs que podem considerar-la notable i única.\nLa font la va fer construir la filla del comte de Prades, Na Violant de Cabrera, a principis del segle XV. En els seus plans, la llum juga sobre les seculars pedres daurades pels segles. Destaquem molts dels seus elements: el joc de cresteria laboriosament treballada, els esvelts pinacles admirablement ornamentats, les sis gàrgoles de figures humanes i caps irracionals i el medalló central amb l'escut dels Cabrera.\nLa seva forma octogonal fa pensar que segurament es trobava al mig d'una placeta voltada pels arcs del carrer Ample, que no era recte com avui, sinó irregular, i que li donava l'esveltesa i el bon gust que els seus dissenyadors van concretar amb els sis brolladors d'aigua.\nFa uns anys un grup de blanencs van estudiar la manera de desplegar-la perquè les seves cares poguessin ser admirades, però tècnicament es va considerar impossible, ja que comportava desmuntar-la pedra per pedra i la corrosió que ha sofert al llarg dels segles no ho va permetre.\nNo se’n pot fixar la data de construcció, però el que sabem és que s'hi reunien moltes vegades els jurats per a deliberar sobre els afers de la vila, perquè així consta en algunes de les actes del segle XVII. La història també ens diu que el capellà que tenia cura de la capella, ensenyava gramàtica a tots els infants de la població. És oberta els dies festius i els dies laborables. Cal demanar la clau per visitar-la.\nVa ser edificada per ordre d'en Grau de Cabrera a mitjans del segle XIII. Tot i que la torre sigui del temps de Carles I, no hi ha cap dubte que en èpoques anteriors ja existia una fortificació. La torre de guaita és del segle XVI, ja que els corsaris i la pirateria barbaresca de la Mediterrània exigien un promontori més alt per a dominar millor la panoràmica i atalaiar els possibles enemics. Avui Sant Joan determina el perfil inconfusible de la nostra vila i ha esdevingut un mirador excel·lent des d'on observar Blanes en la seva totalitat, a més d'una bona part de la costa.\nHoraris d'obertura i tancament de la porta corredissa de sant Joan:\n- Octubre a març de 8:00h a 21:00h\n- Abril a Setembre de 6:00h a 23:00h\nITINERARIS PER LA CIUTAT I RUTES\nItineraris dins el municipi\nTot i tenir els serveis i les insfraestructures pròpies d’una ciutat moderna, Blanes (Costa Brava) conserva el seu esperit i característiques de poble mariner. És per això, que la majoria dels punts d’interès de la població es poden visitar passejant, per vies que no presenten cap dificultat en especial. A continuació us presentem diversos itineraris de gran interès per conèixer la vila de Blanes, que podreu combinar segons les vostres possibilitats i interessos.\nItinerari B – De l’ermita de l’Esperança a la Cala Sant Francesc\nItinerari C – Del mirador al castell de Sant Joan\nItinerari D – Del carrer ample a la cala Santa Cristina\nItinerari E – De la plaça Catalunya al delta de la Tordera\nItinerari F – El nucli antic de Blanes\nItinerari literari – La Ruta Bolaño\nItinerari modernista – El llegat dels americans a Blanes\nPensades per als amants del senderisme, us proposem aquestes rutes de major distància que us descobriran indrets de la vila.\nIII. Ruta de les ermites


La UE exigeix a Barcelona i Madrid més esforç contra la contaminació\nBrussel·les alerta que la qualitat de l’aire a les dues ciutats vulnera els límits establerts per la normativa comunitària\nEl comissari europeu de Medi Ambient, Karmenu Vella.\nActualitzada 11/07/2019 a les 07:09\nL’eurocomissari de Medi Ambient, Karmenu Vella, va demanar ahir a Espanya mesures addicionals sobre la qualitat de l’aire per tal de pal·liar els nivells de diòxid de nitrogen (NO2) que, en ciutats com Madrid o l’àrea metropolitana de Barcelona, vulneren els límits establerts per la normativa europea.\nA la carta remesa a la ministra per a la Transició Ecològica en funcions, Teresa Ribera, el comissari assenyala que és necessari adoptar mesures addicionals per fer front a les obligacions en matèria de qualitat de l’aire i aconseguir el compliment dels valors límit per a l’any 2020. Vella afegeix que, sense perjudici del procediment legal comunitari en marxa, cal que tots els actors, en tots els nivells de governança del país, es mobilitzin per contribuir a la posada en marxa i aplicació de mesures eficaces en l’àmbit nacional, regional i local.\nEn aquest sentit, la ministra Teresa Ribera va assenyalar que “el més rellevant ara és identificar noves mesures i treballar en els diferents nivells de l’administració enfront de la possibilitat que es malinterpretin les voluntats dels responsables públics pensant que es vol fer menys en lloc de fer més”. A més, va qualificar la carta de “pertinent” en un moment en el qual “es qüestiona la necessitat o no d’adoptar més mesures o de suprimir les ja existents en algunes capitals” i la va remetre a l’alcalde de Madrid, José Luis Martínez-Almeida –que ha vist tombada per la Justícia la supressió de Madrid Central– i a la Generalitat de Catalunya.\nRibera va recordar que l’Organització Mundial de la Salut, l’Agència Europea de Medi Ambient i informes científics i mèdics alerten de la relació existent entre la mala qualitat de l’aire i les malalties cardiorespiratòries o la mort sobtada. “Estem parlant per tant no només de regulació de l’ocupació del nostre espai públic o del soroll a les nostres ciutats, sinó de salut; hem d’activar protocols que permetin lluitar contra la contaminació i fer un ús més eficient d’aquests espais”, va concloure.\nEn un comunicat, el ministeri va subratllar que l’objectiu del govern és que Espanya compleixi els límits comunitaris en matèria de qualitat de l’aire, protegint així la salut pública i evitant que el país afronti una possible multa per part del Tribunal de Justícia de la Unió Europea.\nÉs una causa perduda, les ciutats aposten pel creixement sense límit que és la fórmula capitalista mentre els ciutadans moren prematurament a causa del creixement i el progrés, tota una incongruència i una bogeria col·lectiva.


Receptes de cuina del Marroc: Pa tendre a la sèmola - Hobz tre ssmid\nPa tendre a la sèmola - Hobz tre ssmid\nLa recepta d'avui és una de les variants de pa que mengem a casa. Normalment faig la recepta de pa simple (recepta aquí) però de tant en tant ens regalem un pa amb un plus. El d'avui queda molt suau degut a la mantega que incorpora, i és adequat tant per acompanyar un bon tagin com per un esmorzar o un berenar.\n250 grs de sèmola fina\nUn cub d'uns 20 grams de mantega\n1 c sopera rasa de sal (10 grams)\n1 c sopera rasa de sucre\n1 c cafè de llevat sec (Sboula per a mi)\nUn grapat de llavors de sèsam per la decoració\nA la cubeta de la màquina de pa o amassadora afegim tots els ingredients i engeguem el programa d'amassar i llevar.\nSi ho fem a mà. en una gran plata hi posem la farina i la sèmola. Barregem bé. Fem un forat al centre i hi afegim la sal, el sucre i el llevat. Barregem i poc a poc anem incorporant la llet i l'aigua. Amassem enèrgicament durant uns 15 minuts. Deixarem llevar la massa ben tapada amb un drap en un lloc càlid (el forn que haurem escalfat durant un parell de minuts és ideal). Aproxidament al cap d'una hora haurà doblat el volum.\nDesprés del primer llevat, formem les peces (panets plans o barres), i hi posem les llavors de sèsam. Disposem els pans sobre la placa del forn protegida amb un paper sulfuritzat, tapem i deixem llevar un segon cop una mitja hora o tres quarts, en funció de la temperatura de la vostra cuina.\nPreescalfem el forn a temperatura mitjana (uns 180º) i enfornem. Girem els pans a mitja cocció perquè quedin daurats de totes bandes (pels pans plans, quinze o vint minuts són suficients).\nMarta 17 de febrer de 2011 a les 21:54\nQuina bona pinta que te,m'encanta el pa(tot) tu també tens panificadora?\nEl llibre está molt be ara será trobar temps per poder fer tanta cosa.\nMandarina 17 de febrer de 2011 a les 22:40\nSí, tinc la famosa panificadora del Lidl, sense ella no m'atreviria a fer pa cada dia ni molts de dolços que faig, va molt i molt bé, te la recomano (de qualsevol marca).\nI el llibre, poc a poc, un dia una recepta i un altre dia una altra... :)\nSole 18 de febrer de 2011 a les 14:03\nmmm, que ricos pancitos de sémola! ya me imagino el olor que estaba en tu cocina al momento de hornearlos, imperdible. :o)\nMarta 18 de febrer de 2011 a les 17:31\nJo també tinc una panificadora i sempre hem faig el pa. Bon fi de setmana.\nSUSANNA 18 de febrer de 2011 a les 21:07\nque bo, anoto la teva recepta, doncs jo també em faig el pa,...quasi tres anys,....no, no, una mica més,..i quina diferencia...gràcies per compartir aquesta delicia\nelsfogonsdelabordeta 20 de febrer de 2011 a les 20:48\nAquest pa ha d'estar de luxe!!\nMe l'apunto, que quan entra el mono de fer pa no hi ha qui el pari!\nLa cuina de l'Eri 21 de febrer de 2011 a les 8:06\nGràcies per fer-te seguidora del meu bloc. Aquí em tens per seguir d'aprop la teva cuina. Vaig estar 1 mes al Marroc i vaig tornar encantada de la seva cuina. Ja he vist algunes neceptes que les provaré. I aquest pa serà la primera!\nCarmen 21 de febrer de 2011 a les 15:59\nUn pa boníssim, aquesta molla em sembla perfecta!!!!!\nAnna 22 de febrer de 2011 a les 20:31\nAcabo de descobrir el teu blog i m´agrada molt!\nSoc una fan de la cuina marroquí, em quedo per apendre!\nMandarina 22 de febrer de 2011 a les 22:36\nEspero que les receptes marroquines t'agradin tant com a mi... :) ja ho saps: receptes fàcils, econòmiques i molt saboroses!! :D\nGemma 23 de febrer de 2011 a les 13:28\nQuins pans més bonics! T'han quedat molt bé.\nsurfzone 24 de febrer de 2011 a les 14:06\nMmm... quina pinta :-)\nJo algun dia he fet servir sèmola fina per fer bases de pizza i queda tot molt i molt diferent!\nMandarina 24 de febrer de 2011 a les 19:18\nla sèmola canvia totalment la textura del pa... pels pans plans que fem a casa és ideal, tot i que jo normalment faig mig de farina i mig de sèmola perquè quedi una mica més esponjós i perquè és més econòmic... :)\nsurfzone 25 de febrer de 2011 a les 9:15\nJo trituro macarrons amb la TMX, crec que surt més barat que comprar sèmola feta XD\nMandarina 26 de febrer de 2011 a les 23:41\ndoncs no tinc gaire clar el tema de la sèmola, en realitat en volia fer un post però no m'aclareixo gaire. Sembla que el blat dur és un tipus de blat:\namb el qual se'n faria sèmola o pasta. O sigui, triturar macarrons és sèmola+un procès per convertir-los en pasta. Si vigilem que no tingui gaire sal ni altres ingredients, triturar els macarrons seria molt correcte... :)\nBuf, el que et dic, quin embolic...! Seguiré investigant...! :)\nsurfzone 27 de febrer de 2011 a les 19:19\nJo ho he dit, com sempre faig, des de la felicitat que dóna la ignorància XD\nAixí que fiabilitat 0% (tot i que el resultat final sol ser passable).\nMandarina 27 de febrer de 2011 a les 19:33\njajaja, estic amb tu!! :D ... jo és que a vegades em menjo massa el coco :)\noumotalal 2 de març de 2011 a les 7:39\nQuel dommage que ça ne soit pas en français ou en arabe ( les deux langes que je comprends ).\nEn tout cas tes pains sont délicieusement à croquer lah ibarak.\nMandarina 2 de març de 2011 a les 12:23\nmerci! mais c'est moi qui doit apprendre de vous... :)\nNúria 27 de juny de 2013 a les 22:07\nBuenísima la receta!! es genial lo rico que sale este pan, ayer lo hice por primera vez, pero va a caer muchas y muchas veces...\nGeorgina Cuina del Marroc 2 de juliol de 2013 a les 22:08\nla veritat és que per això sóc honesta i només publico receptes contrastades i provades, per tenir la satisfacció que a vosaltres us surtin tan bé com a mi :)\nNúria 6 de juliol de 2013 a les 20:23\nBen fet!! jo faig lo mateix. Ens agrada molt i molt aquest pa. S'el menja sol, amb té de menta..jaja\nBertika 14 de novembre de 2013 a les 15:34\nM'ha costat uns mesos, però ja "m'he desmelenat" amb la panificadora. Fins ara he fet mil combinacions de farines i ingredients diversos fins a agafar una mica de seguretat i de contrastar quina era la combinació que ens agrada a casa. I he fet un pas endavant, abandonant de tant en tant la forma de "pa de motlle" per modelar-ho i posar-ho al forn. Ens hem estrenat amb aquests panets de sèmola i han estat un èxit rotund. Em faig una crítica, tanmateix, els granets de sèsam se m'han desenganxat del pa ;-)\nAra ja m'atreveixo a anar provant altres receptes. T'explicaré.\nGeorgina Cuina del Marroc 15 de novembre de 2013 a les 20:29\nPer fi puc escriure, ahir en blogger em deia que no li donava la gana d'obrir-se...\nFelicitats pel domini de la panificadora, jo també vaig fer igual... Jo vaig arribar a un punt on mai comprava pa, programava la massa per quan arribava a casa, la formava, reposava, i al forn! Però des que tinc la nena, res de res :( Tot just ara que farà dos anys començo a fer alguna cosa, és que té un caràcter... ;)\nJa veuràs que d'aquí poc ja faràs les teves pròpies receptes, és molt xulo el món del pa!!!!!!!! I taaaaaaan agraït!!!!\nPer les llavors, sempre és desenganxen ;) Prova-ho remullant-les una mica abans, així s'enganxaran millor i els costarà més de cremar-se al forn... i pressiona bé quan les enganxis a la massa!!!\nUn plaer llegir-te, com sempre :)


Anna i Carlos voltant pel món: 04/13/17\nMALAPASCUA: LA ISLA BONITA\nDes del nostre allotjament agafem un tricicle que ens apropa al port. Deprés d' un ferry, dos busos i una bangka -embarcació típica filipina- arribem al migdia a Malapascua. L'illa ens rep amb pluja, deu ni do la bangka com es movia, hem quedat ben empapats, visca l'aventura! però és clar, és l´únic transport per arribar-hi i desembarques a la mateixa platja!. Sort que la temperatura és tan agradable que no ens importa gens mullar-nos....\nDeixem les coses al nostre bungalow que vam reservar ahir per les properes cinc nits en oferta a Agoda, que per cert està genial i anem a explorar l'illa. Medeix 1km d'ample per 2'5km de llargada, tota de sorra sense asfaltar i sense vehicles, només motos! Accesible per fer-la tota sencera a peu. Només hi circulen les motos i està plena de carrerons per descobrir i veure el dia a dia de la gent local. Uf que núvol a veure si els propers dies millora o surt el sol a ratets...(siii per sort vam tenir bon temps).\nAllotjament per la setmaneta\nL'illa va patir el devastador tifó Yolanda l'any 2013 que va canviar el panorama de tota la zona. Va arrassar tota la vida marina, tots els corals i va afectar l'illa de manera important. Per sort i amb molt esforç van tornar a la normalitat i a dia d'avui no hi ha cap rastre de decadència.\nSorprèn la poquíssima gent que hi ha a l'illa! Sabiem que en general Filipines no està explotada turisticament però una illa com Malapascua que té força anomenada la imaginavem amb més gent. Genial, relax, aquesta illa ens agrada! Es coneguda sobretot pels submarinistes que surten amb bangka a la matinada a bucejar per veure el tiburón zorro! La història de la illa es curiosa: en l'època en que els espanyols van colonitzar Filipines, els que van arribar a aquesta illa ho van fer pels nadals del 1520 i van quedar verats, atrapats pel mal temps! Degut a això rep el nom de Mala Pascua ja que per culpa seva van passar els nadals lluny de les seves families...tot i que alguns diuen que va ser per Setmana Santa que sembla tindria molt més sentit...\nEl primer dia ja decidim recórre-la a peu i deu ni do, sort que estava núvol, en total uns 7km d'excurssioneta i amb xancles! Arribem fins les platges de pescadors del nord de l'illa i coneixem mes aldees on veure la vida dels locals. Arribem fins al far. Viuen amb el que tenen i contents, veus molta pobresa però no hi ha més sortida, la que tenen és o pescar o tenir la sort de ser treballadors d´algun resort, renten roba, l'estenen i es banyen al carrer, cuinen, cusen les xarxes, i descansen això si són mooolt relaxats....\nMalapascua té un llarg passeig on s'ubiquen els resorts i allotjaments i carrerons que desemboquen a aldees on veus la verdadera vida filipina! La millor platja és la principial la Bounty Beach amb sorra blanca i aigua cristalina i palmeres que van sobreviure al maleït tifó! Ben a prop trobem la platja Población des d'on veure les postes de sol... es fantàstica! Malapascua té un magnetisme que ha atrapat a gent que s'hi ha quedat a viure i és que és tranquila i acollidora. No és segurament la més paradisiaca, les seves platges no son de postal, però potser és això el que atrapa! Es com un poble, un petit poble de gent fantàstica molt familiar. Mentre alguns passsegem o ens banyem, la vida dels locals continua a l'interior de l'illa sense asfaltar i plena de galls, porcs i gossos. Els galls com a mascota a cada casa, quina gràcia!\nI els karaokes? Mare meva com els hi agrada la música! M'atreviria a dir que a cada casa n'hi ha un, i sino a molts restaurants sí que n'hi ha, ells van cantant mentre tu prens algo i què malament que ho fan jeje! ....ahh i els dissabtes a la nit a la illa fan bervena en unes 'canxes de basquet' on canten, ballen, beuen i es diverteixen!\nEls següents dies i quan la pluja no ens estorba, es resumeixen en passejos, relax, platgeta, menjars -mmm que bons els tortang talong de la Isla Bonita (alberginies arrebossades) :... pels menjars a part de les famoses carenderies que es troben a tot el pais i que son petits restaurants amb olles de menjar preparat bonissim, també trobem restaurants locals molt recomenables com Mr. Kiwiz o la Isla Bonita!.\nEls dies s'acaben ....tornem amb bangka i amb mala mar fins al port de Maya. Malapascua ens va rebre plovent i la deixem amb núvols, mare meva com es movia la bangka. Un cop al port agafem una mini van i quatre hores mes tard arribem a Cebú a l'estació d'autobusos. D'allà un taxi ens apropa a comprar els bitllets a la central de la companyia naviera, ens deixa al port i embarquem cap a Surigao, una illa propera a Siargao que és la destinació final. El ferry és nocturn viatgem en clase turista en compartiment amb aire acondicionat i llitera amb llençol i manta! Tota una aventura. Dotze hores de navegació nocturna molt tranquila, dormim a estones ja que l'aire acondicionat i els plors d'un bebe no ens deixen massa...Arribem a Surigao i comprem el ticket del ferry que tres hores més tard ens deixa per fi a l'encantadora Siargao. Però això ja serà una altre etapa.....paciència....\nUs deixem com sempre un VIDEO RESUM que esperem us agradi!\nPublicat per Anna y Carlos a dijous, d’abril 13, 2017 2 comentaris:


Son Espases convoca la segona edició del Concurs de Relats Curts | Hospital Universitari Son Espases\nAtès l’èxit que va tenir l’any passat, l’Hospital Universitari Son Espases ha convocat la segona edició del Concurs de Relats Curts, al qual poden concórrer tant el personal del centre hospitalari com els usuaris. El termini per participar-hi venç el 31 d’octubre a les 23.59 hores. Enguany també s’hi pot participar per mitjà de la xarxa social Twitter; per fer-ho basta escriure una història sobre Son Espases amb un màxim de 280 caràcters utilitzant l’etiqueta #Relat HUSE.\nEls requisits per participar en el II Concurs de Relats Curts de Son Espases són que el relat ha de ser una creació original de la persona participant i que no pot superar les 500 paraules, sense comptar-hi el títol. Es pot presentar en qualsevol de les dues llengües oficials de les Illes Balears i la temàtica del relat és lliure, però no pot ser contrària al bon nom, al prestigi o a la imatge de Son Espases, i el relat tampoc no es pot utilitzar com a mitjà publicitari de cap producte o servei.\nTambé s’hi pot participar a Twitter, amb l’etiqueta #RelatHUSE\nEnguany incorporam l’ús de les xarxes socials. Per participar en el concurs a Twitter basta escriure una història relacionada amb Son Espases amb un màxim de 280 caràcters i amb l’etiqueta #RelatHUSE, en qualsevol de les dues llengües oficials (català o castellà). El Jurat publicarà el nom de la persona guanyadora el 29 de novembre de 2019; el premi serà un llibre electrònic.\nÈxit de participació en la primera edició, amb 120 relats presentats\nUn total de 120 relats varen participar en la primera edició del Concurs de Relats Curts de l’Hospital. En concret, s’hi varen presentar 51 textos en la categoria de personal de Son Espases (7 en català i 44 en castellà) i 69 en la categoria d’usuaris (22 en català i 47 en castellà).


Mor el conductor d’un cotxe en xocar frontalment contra un mur a Catalunya\nL’home, de 85 anys, circulava per un barri de Puigcerdà, als afores de la població de la Cerdanya, quan va topar contra un mur\nper Blai Melgar / ACN 26/08/2021 10:05h\nEl conductor d’un vehicle va morir el passat dimecres, 25 d’agost, en un accident de trànsit a Puigcerdà. L’home, de 85 anys, circulava pel barri de Sant Julià, als afores de la població de la Cerdanya, quan va topar contra un mur. A conseqüència del xoc, va perdre la vida.\nSegons explica el ‘Regió 7’, els fets van tenir lloc sobre les deu del matí del dimecres, ja que els Bombers van rebre l’avís a les 09.54 hores. Fins el punt del sinistre s’hi van desplaçar dues dotacions dels Bombers i la Policia es va fer càrrec de la identificació del cadàver.\nUn mes de successos a Girona\nUn home de 31 anys va morir ofegat el passat dimecres, 18 d'agost, mentre es banyava al riu Ter, a Girona. L'home s'estava banyant amb un grup de persones quan de sobte el corrent el va arrossegar.\nDe seguida es van activar els equips d'emergència i fins a la zona hi van arribar diversos agents de la Policia Municipal. Un d'ells es va tirar a l'aigua i va aconseguir rescatar el cos del jove, que és resident al centre social La Sopa.\nEn el moment que va arribar, l'home estava panxa avall dins l'aigua i ja no respirava. Malgrat els esforços del Sistema d'Emergències Mèdiques (SEM) no es va poder fer res per salvar-li la vida. Els Mossos d'Esquadra s'han fet càrrec de la investigació.\nD'altra banda, ahir mateix, dimecres 25 d'agost, la Policia Municipal de Girona va detenir dues persones per robatoris amb força a la ciutat. El primer dels robatoris va ser en un establiment del carrer de Joan Maragall sobre tres quarts de cinc de la tarda d'aquest dimarts.\nEl propietari del local denunciava que un home s'havia emportat productes de l'establiment i havia fugit. Una vegada els agents van trobar-lo, van veure que també portava material informàtic del Centre Cívic Pla de Palau. El segon dels lladres el van enxampar a les onze de la nit, quan un agent fora de servei va veure com un home intentava entrar en un pis del barri de la Devesa.\nEl propietari de l'establiment de l'Eixample va alertar a la Policia Municipal de Girona sobre el robatori sobre tres quarts de cinc de la tarda. En el moment en què els agents van arribar al comerç, l'home els va facilitar una descripció de l'home i van començar una recerca per la zona. La patrulla de proximitat de la policia municipal de seguida va localitzar-lo i el va escorcollar.\nGirona SEM Defunció Cerdanya


Índex temàtic: Se\nEl sectarisme i l'oportunisme són els errors bessons en els que hi pot caure qualsevol organització formada al voltant d'un principi, el sectarisme és l'error “esquerranós” i l'oportunisme és l'error “dretanós”.\nEl sectari insisteix en la veritat absoluta del seu principi sobre qualsevol altre, troba en el més petit desacord les llavors de la diferència fonamental, veu l'enemic més mortal en el rival més pròxim, posa la puresa del dogma sobre el profit tàctic, refusa arribar a un compromís o modificar els seus objectius i està orgullós d'anar contra la corrent.\nL'oportunista està sempre disposat a adaptar els seus principis a les circumstàncies, minimitza els desacords interns, tracta fins i tot els oponents com a “mals menors”, posa el profit tàctic sobre la fidelitat als seus principis, és massa prest a fer compromisos i és sempre llest per seguir la corrent.\nNo és sorprenent que tant el sectari com l'oportunista invariablement es neguin a rebre aital denominació, i en el seu lloc retornen l'acusació; alhora aquestes etiquetes es llencen fàcilment contra les posicions minoritàries amb la intenció d'invalidar llurs opinions com a “anti-partit”, simplement perquè són diferents i suposen un repte.\nEl sectarisme i l'oportunisme hi són per tot arreu; no sóm més habituals en el moviment de la classe treballadora que en les organitzacions religioses o els governs capitalistes. Als Estats Units, com a exemple, els partits republicà i demòcrata han entrat en profundes batalles sectàries sobre quina era la millor forma de portar el govern capitalista al llarg de 200 anys. Si bé veuen en l'altre el seu oponent fonamental (si bé nosaltres sabem clarament que no és així), han tingut prou mà esquerra per reconèixer la necessitat mútua per tal de què sobrevisqués el seu govern. Així, erradicar el sectarisme és impossible (un intent el vam veure a la Unió Soviètica, fet amb el més brutal dels resultats), però controlar-lo fins a un cert límit pot ser la font d'una gran força.\nTota forma de fanatisme doctrinari, tot intent de convertir el marxisme en un dogma inalterable és contrari al pensament marxista, que no reconeix cap veritat absoluta, sinó una veritat relativa. No és tracta d'escepticisme, el qual nega la pròpia possibilitat d'una percepció absoluta del món, sinó tan sols un reconeixement de les limitacions de la nostra percepció. Totes les veritats que reconeixem no són veritats per si mateixes, independents del temps i de l'espai, sinó veritats en la mesura que nosaltres en som conscients, vàlides només per a nosaltres, per al nostre temps, per a l'espai en el qual vivim. Cada veritat d'aquestes ha de governar les nostres accions fins que una percepció més avançada hagi manifestat i eliminat la part errònia que hi havia en la veritat fins llavors acceptada.\nMarxisme i bolxevisme: Democràcia i dictadura\nLectures addicionals: L'esquerranisme, malaltia infantil del comunisme de Lenin, i Alemanya: i ara què? De Trockij.


i Joan Veny i Clar | enciclopèdia.cat\nJoan Veny i Clar\nLingüística i sociolingüística\nCampos, Mallorca, 22 d'agost de 1932\nDesprés de fer estudis a les universitats de Barcelona, Lovaina i Poitiers, es doctorà en filologia romànica el 1956, amb una valuosa tesi sobre els paral·lelismes lèxics en els dialectes catalans, publicada a la Revista de Filología Española en 1958-60. Catedràtic d’institut, professor adjunt de lingüística romànica (des del 1955) i catedràtic de dialectologia catalana (1983, i a partir del 2002, catedràtic emèrit) a la Universitat de Barcelona, ha pres part en nombrosos congressos i ha publicat articles sobre lingüística catalana —especialment sobre dialectologia i etimologia— a la Revue de Linguistique Romane, el Boletim de Filologia, Orbis, Estudis Romànics, etc., a més de diverses miscel·lànies i volums col·lectius.\nHa publicat l’edició del Regiment de preservació de pestilència de Jacme d’Agramont (1971) i les obres Els parlars (1978), Estudis de geolingüística catalana (1978) i Introducció a la dialectologia catalana (1986). Cal destacar la seva tasca en l’edició de l’Atles lingüístic del domini català (des del 2001), iniciat per Antoni M. Badia i Margarit, el qüestionari del qual publicà el 1993 (amb Badia i Margarit i Lídia Pons, amb qui el 1998 publicà Etnotextos del català oriental, que conté materials inèdits recollits en les enquestes de l’Atles), i també l'Atlas linguarum Europae, en curs de publicació des del 1983 i el Léxico de los marineros peninsulares (1985-89). Altres obres són: Dialectologia filològica. Transfusió lèxica. Llengua escrita i dialectalismes (1993), La lliçó lingüística de Maria Antònia Salvà (1995), Francesc de B. Moll: ciència i humanitat (1995), Onomàstica i dialectologia (1996), Aproximació al dialecte eivissenc (1999), Llengua històrica i llengua estàndard (2001), Contacte i contrast de llengües i dialectes (2006), Escrits lingüístics mallorquins (2007) i Petit atles lingüístic del domini català (2008).\nEl 1978 ingressà a l’Institut d’Estudis Catalans, adscrit a la Secció Filològica, de la qual fou vicepresident del 1992 al 1998. El 1982 fou nomenat director de la secció de llengua de l’Institut d’Estudis Andorrans. Ha estat president de l’Associació Internacional de Llengua i Literatura Catalanes (1994-2000) i del Consell Supervisor del TERMCAT (1990-2015). El 2013 fou nomenat membre d’honor de la Societat de Lingüística Romànica. El 1997 rebé el premi Josep Maria Llompart de l’Obra Cultural Balear i el mateix any li fou atorgada la Creu de Sant Jordi de la Generalitat de Catalunya. L’any 2004 rebé el premi de la la Fundació Catalana per a la Recerca i la Medalla Màrius Torres de l’IEC, el 2012 el premi Pompeu Fabra, el 2013 la Medalla de la Xarxa Vives d’Universitats i el 2015 el Premi d’Honor de les Lletres Catalanes. L'any 2016 rebé el doctorat honoris causa per la Universitat de les Illes Balears.


Regala el nostre ram "Veleta", el ram estrella de la nova col·lecció. Els lisiathums i les tulipes fan brillar a aquesta bella composició i li donen un aire hivernal a aquest ram sofisticat i elegant. No t'ho pensis més, aquest disseny li encantarà! Ah, i va amb el gerro inclòs.\nRegala el nostre ram "Veleta", el ram estrella de la nova col·lecció. Els lisiathums i les tulipes fan brillar a aquesta bella composició i li donen un aire hivernal a aquest ram sofisticat i...\nRegala el nostre ram "Veleta", el ram estrella de la nova col·lecció. Els lisiathums i les tulipes fan brillar a aquesta bella composició i li donen un aire hivernal a aquest ram sofisticat i elegant. No t'ho pensis més, aquest disseny li encantarà! Gerro no inclòs


Santiago Castillejo Castillejo - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n(S'ha redirigit des de: Santi Castillejo)\nSantiago Castillejo Castillejo (Valtierra, 5 de setembre de 1971) és un exfutbolista navarrès, que ocupava la posició de davanter i actualment entrenador del Club Gimnàstic de Tarragona. Ha estat fins ara, el màxim golejador de la història de la Segona B espanyola, amb 184 dianes.\n5 de setembre de 1971 (1971-09-05) (48 anys)\nCA Osasuna 33 (4)\n→ Deportivo Alavés (cedit) 33 (22)\nCD Numancia 64 (19)\nCD Castelló 66 (26)\nGimnàstic de Tarragona 100 (35)\nUB Conquense 79 (33)\nCD Leganés 30 (9)\nCF Reus Deportiu (assistent)\n1990–1994 CA Osasuna B 83 (36)\n1993–1996 CA Osasuna 33 (4)\n1994–1995 →cessió a Deportivo Alavés 33 (22)\n1996–1998 CD Numancia 64 (19)\n1998–2000 CE Castelló 66 (26)\n2000–2003 Nàstic de Tarragona 100 (35)\n2003–2005 Unión Balompédica Conquense 79 (33)\n2005–2006 CD Leganés 30 (9)\n2006–2008 CF Reus Deportiu\nDesprés de pertànyer al club de la seua ciutat natal, el Tudelano, Castillejo passa al CA Osasuna. Primer milita al Promesas (on marca 20 gols), per més tard debutar a la primera divisió. Va ser en un partit de la temporada 92/93. A l'any següent ja disputa fins a deu partits, i la temporada 95/96, amb l'Osasuna a Segona, la xifra aplega als 22 partits i 4 gols. Abans, havia quallat un gran temporada amb el Deportivo Alavés, tot sent un dels golejadors de la Segona B 94/95.\nSense més oportunitats a Pamplona, a l'estiu de 1996 fitxa pel CD Numancia, amb qui puja a Segona Divisió, tot i que no disposaria de massa oportunitats a la categoria d'argent amb l'equip castellanolleonès. La temporada 98/99 recala al CE Castelló, on romandria dos anys a Segona B.\nEl 2000 s'incorpora al Gimnàstic de Tarragona. Amb l'equip del Tarragonés aconsegueix un nou ascens a Segona B, i la temporada 01/02 torna a jugar en Segona A. Aquesta vegada, tot i jugar 26 partits, no arribaria a fer-se un lloc a l'onze del Nàstic. El club català va baixar i el navarrès va militar una altra campanya a Tarragona.\nA partir del 2003, Castillejo ha format part d'equips de Segona B i Tercera, tot sent un dels jugadors més clàssics de la categoria de bronze. Ha format part del Conquense (03/05), CD Leganés (05/06), CF Reus Deportiu (06/08) i Vilafranca del Penedés.\n2 Trofeu Basilio (màxim golejador del CE Castelló): temporades 1998/99 i temporada 1999/00.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Santiago_Castillejo_Castillejo&oldid=22816788»\nDarrera modificació: 3 març 2020 a les 19:50


Prebenjamí B i Benjamí B es queden a un pas de les finals de la Copa Federació\n29/05/2018 | 143 Publicado en\nOrgullosa està tota la FEBO del paper que han realitzat tots els equips esta temporada a la Copa Federació, i més encara quan dos d’ells han finalitzat esta competició paral·lela a la Lliga, entre els quatre millors conjunts de la nostra Comunitat.\nI és que de tots és sabut que tant Prebenjamí B com Benjamí B, disputaren el darrer diumenge la fase final d’esta edició, que ha contat amb centenars d’equips en cada categoria. Doncs cal fer menció especial, dels equips de la nostra Escola, ja que tots dos es quedaren a les portes de jugar les seues respectives finals.\nAixí, el Benjamí de Vicent Vidal no tingué un bon inici, empatant a 1 gol contra UD Altea C i perdent 2-3 contra el que a la fi seria el Campió: Llevant UD SAD B. Els nostres campions s’ho jugaren tot davant el Ciutat de Valencia C, a qui superaren 2-1, atorgant-los el 2n lloc del grup. En la semifinal, els de Vidal caigueren 3-1 contra el que havia estat 1r de l’altre grup: Patacona CF B, dient adéu a esta edició d’ensomni on han abastat el 4t lloc.\nPer la seua banda, els Prebenjamins de José Mollà (finalitzaren tercers), també tingueren un camí semblant, empatant a l’estrena a 1 gol contra Mediterráneo CF B, però guanyant per 2-1 els altres rivals de grup: Silla CF B i CF Cracks C, fent-se així amb la 2a plaça. En la semi, els de Mollà caigueren 3-2 amb els que serien sots-campions quan es suspengué la final per la pluja, el CD Salesians Borriana C, fent-se amb el títol de campió el Llevant UD SAD B.\nSense cap dubte un edició de Copa Federació que recordarem pel gran paper fet pels nostres, no sols pel Benjamí B i Prebenjamí, sinó per la majoria dels equips representants de la FEBO que competiren a terres de Puçol.


Salut avisa que «hi ha moltes persones joves en estat greu» i 300 crítics | NacióDigital\nLa consellera Alba Vergés avisa que "aquest no és només un virus de gent gran i de persones vulnerables"\nper Sara González , 21 de març de 2020 a les 15:27 |\nLa consellera de Salut, Alba Vergés, ha avisat que en aquests moments hi ha 300 persones contagiades per coronavirus en estat crític o semicrític i que "hi ha moltes persones joves en estat greu". En concret, ha precisat la consellera, d'entre 20 i 50 anys i no només gent gran.\nSegons el darrer balanç, la xifra d'infectats diagnosticats és de 4.203 i de 122 morts. La dirigent ha volgut deixar clar que "aquest no és només un virus de gent gran i de persones vulnerables" i que, per tant, cal seguir les mesures de prevenció i d'aïllament decretades per trencar la cadena de transmissió. "La falta d'actuació sí que pot ser dramàtica", ha insistit la consellera.\n▶ #Consellera @AlbaVerges: “Tenim més de 300 persones en estat greu al nostre país. Cada vegada tindrem més pressió als nostres centres. No és un virus de persones grans només. Cal reduir la transmissibilitat del virus“ #COVID19 #Coronavirus pic.twitter.com/FqJcPgpYIi\nLa titular de Salut ha reconegut que no descarten haver de recórrer a hospitals de campanya un cop es desbordin els centres hospitalaris o bé a confinaments com el d'Igualada en altres zones del territori si ho consideren necessari per intentar aturar focus d'alt risc. També ha volgut subratllar que hi ha 180 persones que han superat el virus i que han estat donades d'alta.\nTorra tornarà a demanar a Sánchez el confinament general\nLa portaveu del Govern, Meritxell Budó, ha tornat a insistir en la petició al govern espanyol de decretar un confinament generalitzat, una reclamació que el president de la Generalitat, Quim Torra, tornarà a traslladar al president del govern espanyol, Pedro Sánchez, a la reunió que els presidents territorials tindran aquest diumenge. "Tenim la necessitat urgent de confinar Catalunya per evitar la propagació", ha subratllat Budó.\nEl conseller d'Interior, Miquel Buch, per la seva banda, ha explicat que en les darreres 24 hores s'han fet 12.288 identificacions de persones que deambulaven pel carrer i 12.741 identificacions de vehicles. Aquesta última dada, tenint en compte que divendres van ser 8.000, l'ha atribuït a persones que volien sortir per anar a segones residències. També s'han sancionat 2.805 persones que s'han saltat les normes del decret d'estat alarma.\nPel que fa al trànsit, Buch ha precisat que s'ha reduït en un 83% a l'àrea metropolitana en comparació al dissabte 7 de març, previ a la crisi sanitària. L'ús del transport públic, ha precisat Budó, s'ha reduït entre un 70% i un 90% respecte un dissabte ordinari.\nPel que fa a educació, el govern ha afirmat que ja ha posat en marxa un pla d'acció per garantir l'aprenentatge en línia de l'alumnat i acompanyar els docents i centres en l'ús d'eines digitals. L'objectiu, diuen, és proporcionar recursos que permetin donar continuïtat a l'aprenentatge davant la incertesa de quan podran tornar a obrir les escoles.\nPer últim, el Govern ha explicat que aquest divendres va informar al sector turístic del tancament d'hotels, centres turístics i altres complexos de tot el país per combatre la propagació del coronavirus fins al 27 de març i no descarten allargar-ho. Budó ha reconegut que tocarà treballar per recuperar el sector turístic, que representa el 12% del PIB català.\nSalut destina 180 llits de l'Hospital General de Catalunya a Igualada\nEl nombre de recuperats del coronavirus a Catalunya s'eleva a 183\nSocietat, covid-19, salut, Govern, coronavirus, persones, joves, greu, epidèmia


Kim Kardashian ha tret les costelles per complir la gala del 2019?\nA Kim Kardashian se li havien tret costelles al Met Gala 2019?\nKim Kardashian va lluir una sorprenent trompeta de llum a la Met Gala, que va ser la primera nova creació del mític dissenyador francès Thierry Mugler en dues dècades.\nhostes de monstres del riu\nPerò tot el que tothom pogués parlar a Twitter va ser la realitat que ha tingut un impacte impactant en la mitja secció.\n'Llavors, quantes costelles creiem que ha tret Kim K'? va escriure un usuari.\n'Ens fa insultar la nostra intel·ligència per fingir que es tracta d'una dieta basada en plantes i no de treure-li les costelles reals', va esborrar un altre, en resposta a un títol de 'Us Weekly' sobre l'estricte pla de menjar pre-gala de l'estrella.\nUna cosa està segura: amb aquest aspecte, Kardashian s’uneix al panteó d’estrelles femenines que es rumorejava que s’havien sotmès a una estranya cirurgia estètica.\nElizabeth Taylor, Jane Fonda i Sophia Loren, la darrera de les quals, aparentment, van inspirar la vibració de Kim que es va girar ahir a la nit, van ser tots els temes d'especulació sobre les seves xifres de rellotgeria. El ídol de Kardashian Cher fins i tot va arribar a contractar un metge per acabar amb els rumors d’eliminació de les costelles el 1990.\n'M'he matat al gimnàs per tenir aquest cos', va escriure la icona al llibre del 1991 'Cher Forever Fit: The Lifetime Plan for Health, Fitness and Beauty'. 'No és com si tingués algun secret sorprenent que ningú més no té'.\nel micro de metallica no funciona\nI segons l’entrenador de Kardashian, un bon treball de moda antiga és la clau per aconseguir que el client sigui també sensible del client.\n'Per fer les coses clares', Melissa Alcantara va escriure en una història d'Instagram, '1. Aquest vestit està cotillat PERUT 2. Kim entrena el cul durant 6 dies a la setmana del rei f, es desperta de la tarda i es dedica. '\nA la celebració del vespre de la nova exposició 'Camp: Notes on Fashion' de Met, Kardashian va portar un cotillet personalitzat confeccionat pel senyor Pearl, un antic couturier especialitzat en xiquets del club que ha treballat amb els gustos de Mugler, Jean-Paul Gautier i Alexander McQueen.\nL'estrella de les xarxes socials tampoc no ha estat tímida durant anys i anys de modificació corporal lenta i utilitzava les cotilles com a manera d'accentuar els seus esvelts malucs mitjans i inclinats. Portant cotillons dia a dia, una dona com Kardashian –o cèlebrement Dita Von Teese– pot ensenyar el seu cos a conservar una silueta sofisticada, Jessica Rabbit.\nciara future tattoo\nEl 2014, Kardashian va començar a publicar anuncis a Instagram per a formadors de cos estretament cordats, admetent: 'Estic realment obsessionat amb l'entrenament de la cintura'!\nCorey Feldman detalla els pares de les presumptes víctimes de Michael Jackson\nYolanda Hadid nega que Bella i Gigi hagin fet una cirurgia plàstica\nRita Ora ha volgut 'incendiar-se els cabells' a la Gala del Met 2019\nUna antiga mainadera detalla els pesats hàbits de consum de Mel B, 'homes estranys'\nPer què l’agent d’Eminem és la dona més temuda de la música\nSara i Erin Foster van sentir una 'crisi emocional' davant el pare David Foster fent créixer a Brody i a Brandon Jenner\nLa Legislació De Martin


ENTREBLOCS: Horabaixa a la vorera de la mar........\nHorabaixa a la vorera de la mar........\nEl passat dissabte 14, horabaixa, varem anar a blocar a Sa Torre den Beu. Feia un poc de vent i a l'ombra s'estava prou bé. Havia quedat amb en Jaume, en Gus, n'Ana i també va venir en Pau,que encara no ens coneixiem personalment, acompanyat d'un amic seu de Suecia, en Martin. No pensaven venir pel Sud, però com jo tenia l'horabaixa lliure i no podia anar molt enfora, varen decidir venir per poder trepar junts que ja feia temps que no ens veiem, moltes gràcies a tots.......\nVarem estar per el sector Gorg blau, encalentint als blocs fàcils i després apretant als no tan fàcils.....\nCom l'entrada d'assegut a Xcentric, que no l'havien provat mai, que se varen enbutxecar en Jaume i en Gus, en Martin va estar a punt, però no li va sortir. Els hi va costar un grapat de pegues, però després de fer-lo varen trobar que era molt bo.\nD'aquí ens varem moure al sector Cansansi, en Jaume i en Gus volien donar-li uns pegues a Placebo i nosaltres varem estar provant Supuració, en Martin el se va fer ben rapit, els altres només varem espipellar.......\nPau encalentint a Pada.\nAna blocant S'equilibrista.\nEn Gus també fent S'equilibrista.\nJaume a l'entrada d'assegut de Xcentric.\nEn Gus a Xcentric.\nGus intentant El castic, que de moment se resisteix.\nAna provant Supuració.\nEn Martin, blocant Supuració i sortint per el mantel.\nIdò un bon horabaixa blocant a la fresca i en bona companyia, que més podem demanar......\nSalut i ens veim entre els blocs...\nPublicado por Tomeu Genovart en 10:57:00


L'impost català de begudes ensucrades entrarà en vigor l'1 de maig\nLa seva entrada en vigor estava prevista per al dia 1 d'abril\nper Redacció divendres, 31 de març 2017 - 16:08h\nL'impost català de begudes ensucrades entrarà en vigor l'1 de maig. | SMC/Wikimedia Commons\nL'impost català de begudes ensucrades entrarà en vigor l'1 de maig en comptes d'aquest dissabte 1 d'abril, i el Govern preveu aprovar-ho a través d'un projecte de decret llei en el Consell Executiu del dimarts, ha informat la Conselleria d'Economia. L'impost té dos tipus de gravamen, de vuit cèntims per litre i de dotze cèntims per litre, segons la quantitat de sucre de la beguda, i ha de repercutir-se al consumidor final, ja que el seu objectiu és reduir el consum excessiu d'aquests productes.\nEs tracta d'un impost de pagament trimestral que el Govern va anunciar al novembre, però que es va tramitar a través de la llei d'acompanyament dels pressupostos del 2017 de la Generalitat, que no s'ha publicat fins a aquest dijous al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya (DOGC). El Govern ha decidit ajornar-ho pel calendari parlamentari, que ha causat que el marge entre l'oficialització i l'entrada en vigor sigui de 48 hores, la qual cosa ha provocat la petició del sector de les begudes d'un retard per comptar amb un període d'adaptació.\nL'entrada en vigor de l'impost estava fixada per la llei en el primer dia del trimestre posterior a l'aprovació, que a més cau en dissabte. El gravamen s'aplicarà a refrescs o sodes, begudes de nèctar de fruites i sucs de fruites, begudes esportives, begudes de te i cafè, begudes energètiques, llets endolcides, begudes alternatives de la llet, batuts i begudes de llet amb suc de fruita, begudes vegetals i aigües amb gustos.\nSegueix apujant el preu que hauran de pagar els barcelonins per l'estació de la Sagrera\nBOMBA: La filla secreta del rei Joan Carles que podria convidar-lo a la seva boda


Amazon pagarà 30 milions pel solar del seu centre logístic al Prat | Economia | EL PAÍS Catalunya\nEl gegant de la distribució per Internet ultima la compra d'un solar al costat de l'aeroport\nBarcelona 16 NOV 2015 - 21:44\tCET\nSolar en què Amazon preveu construir el centre logístic al Prat de Llobregat. Albert Garcia\nAmazon ha confirmat el seu interès a construir un gran centre logístic a Catalunya i a l'octubre li va fer una oferta a l'Incasòl per un solar al costat de l'aeroport del Prat de Llobregat. El gegant de la distribució per Internet està disposat a pagar 30 milions d'euros (més l'IVA) per una parcel·la de 150.808 metres quadrats, però també posa condicions al tancament definitiu de l'acord: que s'aprovin les llicències pertinents i que es posi en marxa l'estació de Mas Blau de la línia 9 del metro, a la mateixa zona.\nUn portaveu d'Amazon va evitar ahir referir-se al projecte i va afirmar que la companyia mai fa referències “a plans futurs”. Des de l'Incasòl, el promotor de sòl de la Generalitat, la resposta va ser que no es poden revelar les ofertes rebudes. Els 30 milions que la companyia ha ofert per la finca 1 de l'illa 8 del polígon Mas Blau II del Prat de Llobregat li permetrien construir unes instal·lacions amb un màxim de 210.000 metres quadrats de sostre disponible i una alçària màxima de 19 metres. A més del magatzem, les instal·lacions podran acollir altres espais d'oficines, comercials i de restauració vinculades sempre a l'activitat principal.\nEl grup nord-americà pensa en el centre del Prat com un dels pilars del seu creixement al sud d'Europa. L'alt preu ofert –al qual s'haurà de sumar el de la construcció– obeeix al cost d'oportunitat de la parcel·la: de grans dimensions, prop de la capital catalana, just al costat de l'aeroport –al qual es pot anar caminant– i del port de Barcelona.\nLa seva capacitat contrasta amb el centre de distribució de San Fernando de Henares (Madrid), on Amazon va aterrar fa tres anys i, després de successives ampliacions, té unes instal·lacions de 60.000 metres quadrats i una plantilla de 1.400 persones. Va començar amb només quaranta. L'ocupació que es produirà a Barcelona dependrà del tipus de centre logístic que Amazon decideixi obrir: pot optar entre els magatzems d'articles de petit o de gran format. La companyia té a Europa 29 centres logístics repartits en set països diferents.\nEl caràcter públic de l'Incasòl ha obligat a fer pública l'oferta i a obrir un període d'exposició per donar l'oportunitat a altres possibles interessats en el solar a presentar les propostes. Aquest període es tancarà el 2 de desembre. Llavors es podrà signar la compravenda, tot i que el grup de distribució condiciona la validesa del contracte a altres elements. Un, ja acordat, és la modificació del pla general metropolità que permetrà la volumetria acordada. Un altre són les llicències d'obres, però hi ha un especial esment al fet que estigui en marxa l'estació de Mas Blau de la línia 9. Aquest fet està assegurat, ja que el metro de l'aeroport s'engegarà previsiblement el febrer de l'any que ve, aprofitant la celebració del Mobile World Congress.


Sánchez acusa el PP d'incomplir la Constitució perquè no vol pactar la renovació de les institucions de l'Estat\nPublicat 9/9/2020 10:46:43 +02:00CET\nEl president del Govern espanyol, Pedro Sánchez, ha acusat el president del PP, Pablo Casado, d'incomplir la Constitució per no voler pactar la renovació de les institucions de l'Estat, mentre que el líder dels populars ha respost que el que pretén és aconseguir la seva "rendició incondicional" per continuar governant "malament".\n"No ens demani fer espatlla per salvar-se del precipici. Quan vulgui fer algun bé als espanyols, ens tindrà al vostre costat. Mentre continuï perjudicant-los, ens tindrà de cara", ha avisat Casado durant la seva pregunta a Sánchez en la sessió de control al Congrés dels Diputats, en la qual l'ha acusat de mentir "massivament" els espanyols.\nAixí ho ha assegurat després que Sánchez li hagi tornat a reclamar "unitat" per lluitar contra la pandèmia, per aprovar els pressupostos generals de l'Estat (PGE), "necessaris" per poder invertir els fons europeus, i per desbloquejar la renovació dels òrgans constitucionals.\nEL "NO ABSOLUT" DE CASADO\n"El PP ha decidit no fer res, ni fer espatlla, ni ajudar la societat espanyola", ha sentenciat Sánchez. "Vostè no compleix la Constitució. Renovin les institucions, abandonin el bloqueig i ajudin la societat espanyola", ha demandat.\nArran de les acusacions de Casado, el cap de l'executiu ha defensat l'"exercici d'unitat" i de "cogovernança inèdit en la història d'Espanya" que ha permès aplanar la primera corba de la pandèmia i que permetrà, segons ha pronosticat, fer el mateix amb la segona, "que és menys letal que la del març i abril", ha postil·lat.\n"Aquesta setmana he proposat unitat a l'oposició per desterrar la lluita partidista i lluitar contra l'enemic comú, que és el virus, per aprovar els PGE, que són necessaris si volem vehicular 140.000 milions del fons de recuperació, i unitat també per renovar les institucions del nostre país", ha defensat el president.\nEn aquest punt, Sánchez ha denunciat que el que ha rebut de Casado ha estat un 'no', però no pas "un 'no' qualsevol", sinó "un 'no' absolut". "A mi m'agradaria que rectifiqués aquesta posició, que bastís ponts i deixés de bloquejar la renovació de les institucions constitucionals", ha emfatitzat.\nCASADO EXIGEIX QUE DEMANI PERDÓ\nCasado ha suggerit a Sánchez que demani perdó als espanyols i també al PP, "ara que demana disculpes" al seu vicepresident segon, Pablo Iglesias, tal com el líder de Podem ha revelat que va fer el president després de tenir una "discussió forta" amb ell per no haver-lo informat dels plans de Joan Carles I d'abandonar Espanya.\n"Pari d'atacar-nos, perquè fa mesos que li allarguem la mà", ha assegurat el líder del PP, abans d'assenyalar que els PGE ja els te pactats, segons ha afirmat, amb els seus socis, a canvi de derogar la reforma laboral.\nTambé ha assegurat que el PP li va oferir despolititzar la renovació del Consell General del Poder Judicial (CGPJ) i de la Fiscalia, però ha acusat Sánchez de rebutjar aquesta proposta perquè s'estima més "entregar-los a un partit imputat, que arremet contra el rei i la justícia", en al·lusió a Unides Podem.


Presentació de l'Unitat d'Igualtat de la Conselleria d'Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural\nEl Decret 158/2015, de 18 de setembre, del Consell, pel qual s'aprova el Reglament orgànic i funcional de la Conselleria d'Agricultura, Medi ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural, modificat per Decret 80/2016, d'1 de juliol, del Consell, atribueix a la Unitat d'Igualtat, integrada en el Gabinet Tècnic, les següents funcions:\nSupervisar i proposar mesures per a la incorporació de la perspectiva de gènere en els contractes, subvencions, convenis, acords, gestió de recursos humans i qualsevol altra actuació que es duga a terme en l'àmbit de les seues competències, així com analitzar l'impacte dels resultats que la realització ha tingut respecte del gènere, supervisar i proposar mesures per a la incorporació de la perspectiva de gènere en l'elaboració dels pressupostos.\nAssessorar en l'elaboració de plans d'igualtat, col·laborar en la seua avaluació i proposar l'adopció de mesures correctores.\nImpulsar la formació i sensibilització del personal del seu departament en relació amb l'abast i significat del principi d'igualtat d'oportunitats entre dones i hòmens, per mitjà de la formulació de propostes d'accions formatives a la direcció general amb competències en matèria d'igualtat de gènere.\nImpulsar i proposar mesures específiques dirigides a corregir situacions de desigualtat social que afecten especialment dones en exclusió social, víctimes de violència o que patixen discriminació múltiple, i promoure i impulsar el desenvolupament de mesures de coresponsabilitat i conciliació de la vida personal, laboral i familiar que s'adopten des de la conselleria amb competències en funció pública.\nL'Unitat d'Igualttat naix amb el propòsit de l'imprescindible transversalitat que te que impregnar les actuacions de la conselleria per que l'igualta de dones i homens siga real i efectiva.\nVetlar, impulsar, assessorar, supervisar, avaluar, son els verbs que tenim que conjugar entre totes y tots.


La Fiscalia proposa posar càmeres a les classes per combatre els abusos - Diari de Girona\nLa Fiscalia proposa posar càmeres a les classes per combatre els abusos\nEl Ministeri Públic denuncia un creixement del 23,2 per cent dels procediments iniciats per delictes sexuals\nLa Fiscalia General de l'Estat ha detectat un «clar» increment dels casos de delictes sexuals en els últims anys. La Memòria del Ministeri Públic de l'any 2018 presentada a l'acte d'obertura de l'any judicial recull una pujada del 23,2% dels procediments iniciats per aquests delictes, fins a arribar l'any passat als 18.986. El Ministeri Públic explica que un «rellevant» nombre d'aquests delictes tenen com a víctimes menors, es duen a terme «per persones properes a la víctima» i no es tracta d'actes aïllats, «sinó repetits durant apreciables períodes de temps», i suggereix una mesura per a disminuir aquests casos: la instal·lació de càmeres a les classes.\n«La gravetat de certes denúncies i el caràcter delicat dels entorns en què es produeixen els fets (espais de custòdia de menors per a la seva cura i educació) podria portar a normalitzar l'adopció de mesures d'enregistrament en vídeo d'espais tancats (despatxos, aules...)», estableix la Fiscalia. Aquestes gravacions dissuadirien de la comissió del delicte o facilitarien la sempre problemàtica acreditació dels fets. I, afegeix la Fiscalia, també evitaria «que determinades persones es vegin sotmeses a tan punyents com infundades sospites o imputacions».\n«És una dada de la major rellevància», afirma la Fiscalia, que adverteix que «es consolida una línia clara ascendent en els últims anys». La pujada es produeix després que en la Memòria de l'any passat es reflectís un creixement encara més gran. Es tracta d'una «preocupant línia ascendent», adverteix la Memòria presentada per la fiscal general, María José Segarra.\nEl Ministeri Públic també pronostica un augment dels delictes davant la reforma legal prevista que rebaixarà l'edat en la qual es considera il·lícita qualsevol relació sexual: des dels 13 anys actuals als 10. El Ministeri Públic també treu pit en el seu informe per l'actuació de la Fiscalia en el cas de La Manada, ja que des del principi va acusar per violació i va recórrer fins al Tribunal Suprem per obtenir una condemna més dura per aquest delicte.


Barberá admet haver entregat 1.000 euros al PP però parla de donació - Diari de Girona\nBarberá admet haver entregat 1.000 euros al PP però parla de donació\nLa senadora nega davant el Suprem que hi hagués finançament irregular al partit a València però admet desconèixer si hi havia dos comptes corrents ?Confessa no poder explicar algunes acusacions\nefe/ddg madrid 22.11.2016 | 06:30\nLa senadora i exalcaldessa de València Rita Barberá va negar, en la compareixença com a investigada per un delicte de blanqueig davant el Suprem, que hi hagués finançament il·legal al PP valencià i, encara que va reconèixer haver entregat 1.000 euros al partit, ho va qualificar de donació desinteressada. Barberá es va remetre al comitè de campanya del partit a València per a qualsevol informació sobre una possible operació de blanqueig, atès que ella no tenia responsabilitat sobre la «provisió de fons». Era aquest comitè, del qual formaven part els regidors, l'encarregat de les tasques econòmiques, va explicar.\nEl Tribunal Suprem investiga la implicació de la senadora en un suposat delicte de blanqueig de diners del grup popular a l'Ajuntament de València a través d'operacions conegudes com a «pitufeo», suposadament realitzades quan era alcaldessa d'aquesta ciutat. Estan relacionades amb l'anomenat Cas Imelsa. Consistien, suposadament, en què regidors i assessors del partit lliuressin mil euros al grup municipal i els fossin retornats en metàl·lic en bitllets de 500 euros.\nBarberá va negar «expressament que al PP de València es produís cap tipus de finançament il·legal» o «l'existència d'una Caixa B al PP valencià», segons establia l'acta de la declaració. En aquesta acta pot llegir-se que va declarar no saber si el grup municipal del PP manejava dos comptes corrents i, en general, que «ho desconeix absolutament tot dels comptes».\nSobre l'aportació de mil euros per part dels militants del PP, va declarar que es va acordar en un comitè de campanya en el qual ella no hi va ser. Sobre la seva aportació de 1.000 euros, va dir que no recorda qui li va demanar que la fes i va afegir que mai se li va retornar aquesta quantitat en dos bitllets de 500 euros. Es va tractar d'una aportació puntual i voluntària, va aclarir també.\nNi Alfonso Grau, la seva mà dreta durant dècades a València, ni Marcos Benavent, exgerent de l'empresa pública Imelsa, li van parlar de cap caixa B o de contractes irregulars, va declarar Rita Barberá, que en diversos moments de la seva compareixença va confessar no poder explicar les informacions sobre irregularitats al PP valencià publicades en els mitjans de comunicació.\nAixí, va admetre conèixer Mari Carmen Fuster, responsable de finances popular a València i principal imputada en la investigació del cas que se segueix en la ciutat del Túria. Tot i això, va afegir que només va conèixer a través dels mitjans la possible existència d'«aportacions al partit de quantitats molt quantioses per part de terceres persones» denunciades per Fuster.\nUna hora de declaració\nBarberá (qui va sol·licitar la baixa en el PP a petició del partit el passat mes de setembre) va comparèixer durant una hora aproximadament davant del jutge Cándido Conde Pumpido, el fiscal Juan Ignacio Campos i l'acusació popular exercida pel PSOE. Va respondre les preguntes dels dos primers, però no a les de l'acusació popular. La senadora va declarar voluntàriament com investigada o imputada.


Obsessions - Maribel de Maya - Psicologia Mataró\nFòbies, Obsessions, Psicologia Mataró\nPor a prendre decisions\nDurant el dia prenem milers de decisions, algunes més conscientment que d’altres, però en algunes ocasions la por a prendre decisions importants ens sumeix en dilemes complexos que posen en escac la nostra capacitat de gestionar les nostres pròpies percepcions i emocions bàsiques. La vida ens obliga contínuament a triar, però de vegades la por […]\nObsessions, Psicologia Mataró\nAutoboicot: què és i cóm s’articula\nQuè és el autoboicot i com el pots evitar? Si hi ha solució per què et preocupes? Si no hi ha solució per què et preocupes? Mentre que en ocasions la dificultat és relacionar-se amb els altres o amb el món, de vegades podem trobar dificultat en la relació amb nosaltres mateixos. El autoboicot consisteix […]\nLA SÍNDROME DE L’IMPOSTOR\nSíndrome de l’impostor Sóc un frau, no estic a l’altura. Quan treballem amb una pressió auto imposada, la por de no estar a l’altura de les expectatives que creiem que els altres posen en nosaltres mateixos fa que sorgeixi la sensació que no serem capaços i això ens fa sentir fràgils, vulnerables i bloquejats per […]\nDepressió, Fòbies, Obsessions, Psicologia Mataró, Trastorn d'ansietat i atacs de pànic\nPerquè no aconsegueixo canviar?\nResistències al canvi Per què canviar no és tan senzill?. “L’única constant a la vida és el canvi — Lao Tse. Algunes vegades trobem que no ens costa prendre decisions que impliquen canvis importants. Quan volem i podem canviar allò que no ens agrada, la vida es torna amable i fàcil… per exemple, les persones […]\nObsessions, Psicologia Mataró, Trastorn d'ansietat i atacs de pànic\nPenso massa! tres claus per aturar el pensament obsessiu\n3 Claus per aturar el pensament obsessiu Raonar és la capacitat cognitiva que diferencia l’ésser humà de la resta d’espècies. Intentar aplicar aquesta racionalitat ordinària a fenòmens poc racionals i buscar respostes correctes a dilemes irresolubles produeix sempre ansietat, sensació de fracàs i en algunes ocasions patiment. Com es genera un pensament obsessiu? Quan pensar […]\nPsicologia Mataró (16)\nTrastorn d'ansietat i atacs de pànic (9)\nCom podem ajudar a una persona que pateix un trastorn depressiu?\nPRACTICA L’EGOISME SA


La Petita Llibreria: Entrevista Isabel del Río\nBenvolguts amics, avui us volem presentar de manera més personal una gran autora i amiga de casa nostra, ella és Isabel del Río i ens ve a sorprendre amb la seva darrera publicació de la mà de Columna editorial.\nPasseu i no tingueu por, en aquesta historia que us presentaran els arcans del tarot trobareu pistes que us ajudaran a recorre els espais més estimats de la ciutat Comtal, això si, només una petita advertència, aquestes cartes estan repartides entre els capítols.\nPerò si voleu gaudir d’un bon capítol de la historia el millor és conèixer a l’autora.\nAixí que li donem el torn de paraula per tal que es presenti en primera persona i ens expliqui allò més significatiu de la seva producció literària.\nQuan vas descobrir que el món de les lletres t’estava esperant? He explicat histories des de ben petita. Abans de saber llegir ja n’explicava als meus companys de joc. Escriure va arribar més tard, però quan vaig començar ja no vaig saber dir-ne prou. Al món editorial hi vaig arribar per l’empenta que em van donar alguns profes i la meva yaya quan van llegir Casa de Títeres, el meu primer llibre publicat, però sempre vaig saber que volia dedicar-me al món de les histories i sempre se’m podia trobar a la llibreria del barri.\nEn quin gènere et sent més còmode escrivint? Poesia, contes, novel·les o guies per descobrir ? El terror és el que em surt amb més facilitat, mons onírics i fantàstics lligats a la realitat. Em deleixo descobrint el que no es veu a primer cop d’ull. Vaig començar a escriure fent poemes sense rima (encara n’escric), després vaig atrevir-me amb els relats i finalment amb la novel.la, i em sento molt a gust amb tots ells.\nHas escrit tant per un públic juvenil com per al públic adult. Quina diferència hi ha en el moment de construir la historia? Quin públic creus que és més difícil per un escriptor? Tots dos son públics molt exigents i també molt agraïts. A més, tot i que La Casa de la Torre va sortir en col·lecció jove i La Vident de la Lluna Plena per adults, tinc lectors de tortes les edats. Quan escrius, sigui per a un públic o un altre, el més important és connectar-hi, trobar els temes i problemàtiques que els interessen, crear situacions creïbles i que els commoguin, i personatges amb els que es puguin identificar.\nDe les teves obres tens alguna que sigui la teva protegida o aquella de la que n’estàs més orgullosa? És molt difícil escollir-ne una, son els meus nens, però si hi ha una historia amb la que em sento identificada és La Casa de la Torre. Hi ha els meus malsons i els meus pensaments. Tot i que Casa de Títeres va ser la meva porta al món editorial, els relats de LoveFool han estat moments de la meva vida i experiències que he traspassat al paper, les meves passejades per BCN van donar vida a 100 Coses per fer a Barcelona almenys una vegada a la vida, i La Vident de la Lluna Plena va néixer de la meva baralla del Tarot.\nA qui admires com a lectora? Quin és el motiu? Hi ha moltes lletres i plomes que admiro. Però potser admiro a la M. Shelley per donar vida a un ésser més enllà de la moral i el terror que va fer tot un gir a la literatura; a R.L. Stevenson per donar-me tantes aventures i fer-me enamorar dels pirates; a W. Shakespeare per emocionar-me i fer-me vibrar; a William Peter Blatty per terroritzar-me i a F. Miralles per ser un escriptor que et fa viatjar sense moure’t d’on ets.\nQuina creus que és la novel·la que mai no hauria de mancar a cap biblioteca casolana? Buffff... Només una?! Arg!! I passades unes hores... EL mecanoscrit del segon origen, L’Exorcista, Frankenstein, El Hobbit, Momo, Harry Potter i la pedra filosofal , La Illa del Tresor... NO PUC!! XDDD\nA la teva vida diària portes un bloc (laodiseadelcuentista.blogspot.com) treballes com a lectora, correctora, redactora, editora, traductora..., has sigut mare. Com aconsegueixes compaginar-ho tot? No n’estic gaire segura XD Crec que vivint el dia a dia, amb una agenda que m’ajuda a organitzar-me i gaudint com una beneita amb tot el que faig.\nSi et sembla bé, entrem en farina i parlem una mica de La vident de la lluna.\nCom et va arribar la inspiració de jugar amb els arcans del Tarot? Des de molt joveneta he llegit la ventura, però abans no acabava de reconciliar el que creia amb el que em passava. No hi crec en llegir el futur. Per a mi no existeix un destí tancat e inamovible, no hi ha uns déus escrivint el que ens passarà. Sempre he cregut que això ens lliura de la responsabilitat dels nostres actes. Per a mi hi ha molts futurs possibles i tot depèn de les decisions que prenem a cada moment. El nostre destí canvia constantment. Per això, quan llegeixo les cartes ho faig com una guia que ens ajuda a trobar possibilitats i actituds per a continuar endavant i trobar el camí que cerquem.\nQuin procés vas fer servir per seleccionar els espais i racons de la ciutat que emmarquen la novel·la? Vaig fer un guió previ i, amb la historia i els personatges, els racons i la màgia van aparèixer sols. Si escoltes, Barcelona et parla. Després vaig documentar-me i cercar fets i personatges històrics, així com llegendes de la ciutat per donar ambient, cos i ànima a l’aventura de la Laia.\nEns podries dir un dels llocs que més t’agraden de Barcelona? Què hi podrem descobrir? El Parc del Laberint d’Horta. El trobareu a La Vident de la Lluna Plena i a 100 coses per fer a Barcelona almenys una vegada a la vida. És un dels racons més màgics de la ciutat i un dels llocs on més records hi guardo.\nQuines qualitats té la Laia de la Isabel i quines la Isabel de la Laia? La Laia és un personatge molt diferent a mi, per exemple ella no és gens romàntica, no hi creu en l’amor, per a ella les parelles es construeixen amb acords i mai ha estat enamorada. En canvi jo soc una romàntica fins al moll de l’os, em vaig enamorar a l’institut i encara som junts (i amb un nen). Però la Laia i jo compartim records i espais. Molts detalls de la seva infantesa son en part meus i em sento especialment identificada amb la seva àvia Carme.\nEls secrets familiars sempre acaben sortint a la llum. T’ha costat molt jugar amb les seves llums i ombres? Ha Estat complicat entrar en el món dels secrets familiars sense excedir-me. Escriure et fa pensar en la teva pròpia vida i en el teu passat, i a vegades no ve de gust. A més, la historia de la Carme, la Glòria i la Laia ja son prou especials i no volia que sembles una telenovel·la o acabar centrant-me massa en un dels temes secundaris i oblidar-me de la resta.\nQuin creus que és el personatge que més t’ha costat crear? Per que? En Julian. És un personatge dolç i enigmàtic al mateix temps. És jove i clàssic, perillós però que et fa sentir segura, un mag al que li agraden les juguesques. És un Shelock Holmes amb barreja de Houdini.\nHas creat una societat secreta força complexa i entreteixida. Has tingut por de caure en el parany dels estereotips del gènere? Molta por. Ja era el llibre a impremta i encara no les tenia tortes XD És difícil crear un grup així sense exagerar, però la historia ho demanava, era una de les peces del puzle de la Laia. La Mà de Mides va néixer de la investigació de la Laia a la novel·la i no a l’inrevés.\nHas envolcallat la novel·la entre les cartes del tarot, però si li haguessis de posar música, quina creus que seria la seva banda sonora? En realitat el llibre en té de banda sonora, podeu trobar la playlist a Spotify: #LaVidentDeLaLlunaPlena. La música que acompanya a la Laia és la que m’ajudava a mi a escriure.\nEn Francesc Miralles t’ha acompanyat a la primera presentació de la novel·la a La Font de Mimir i a la teva novel·la es menciona Oblivion i Retrum. En poques paraules que ens podries dir d’ell?\nAmic incansable, mag-fada bona que fa els somnis realitat, gran escriptor (i mestre d’escriptors) i millor persona. La novel·la que més m’agrada del seu repertori és Amor en Minúscula i he estat (i soc) fan de tots els seus grups musicals. A més, sense les nostres xerrades i trobades moltes de les meves histories no existirien, és tot una musa XDDD\nHem fet la mateixa pregunta a en Francesc Miralles sobre com descriuria ell a la Isabel del Río, la seva resposta ha sigut: De la Isabel et puc dir que és una escriptora fantàstica amb una imaginació molt personal i poderosa. Jo de seguida reconec un text d'ella, perquè té un univers molt propi.\nCom a escriptora, t’agrada llegir? Molts pensaran que he parat boja o que és una pregunta sense cap ni peus, però he conegut moltíssims escriptors (o persones que escriuen) que m’han dit amb gran convenciment que ells escrivien, però no els agradava llegir. Jo soc incapaç de pensar en una cosa sense la altra i penso que no es pot escriure bé sense ser un gran lector, però suposo que hi ha de tot al món.\nMoltíssimes gràcies pel teu temps i et desitgem de tot cor que aquesta recull de contes et reporti una gran satisfacció i un gran èxit.\nMoltíssimes gràcies a vosaltres per deixar-me aquest raconet a casa vostra.


La Cooperativa de Gandesa celebra els 90 anys del seu vermut Terralta | Empreses | Indicador d'Economia\nEl primer dels sopars commemoratius celebrats a la Cooperativa, en aquest cas amb l’Estrella Michelin de Cambrils, Can Bosch.\nJoan Carrion - joan@vinassos.cat / Gandesa\nLa Cooperativa de Gandesa ha iniciat aquests dies la commemoració de l'Any del Vermut. Una iniciativa que vol commemorar el 90 aniversari del seu vermut Terralta. Durant aquest any, aquest celler cooperatiu ha planificat tot un seguit d'activitats i propostes gastronòmiques, enoturístiques i festives que tindran el seu punt i final amb un congrés al mes de desembre, que vol unir tots els actors del món del vermut, un àmbit en gran progressió durant els darrers anys.\nLa Cooperativa de Gandesa compta actualment amb 150 socis productors i es troba inscrita dins la Denominació d'Origen Terra Alta. La vinya i els seus vins constitueixen la seva producció més destacada, si bé també cal considerar d'altres conreus com ara l'oli i les ametlles.\nDes de la Cooperativa, creuen que és de justícia celebrar un any sencer dedicat a aquest producte: "va ser una beguda que ens va salvar de la fallida, i de la fugida dels pagesos a les grans ciutats", assegura Pere Bové, president de la Cooperativa. "Cal imaginar un any 1939 amb camps de vinyes plens de bales, cadàvers i sang. Era un panorama desolador. En aquest context, els socis van fer una aposta fortíssima: patentar el vermut que fèiem des de 1932, embotellar-lo en ampolles petites i comercialitzar-lo amb millor marge.Van comprar una màquina embotelladora per 3.000 pessetes d'aquella època, un dineral. Les caixes per vendre el vermut les feia el fuster del poble per 24, 36 o 100 ampolletes. Arra de la segona Guerra Mundial, l'any 1946 els socis de la cooperativa no poden importar espècies italianes per elaborar el vermut i comencen a utilitzar espècies autòctones".\nI aquest producte, amb una gran inversió publicitària, va ser el que va mantenir la Cooperativa durant la la postguerra: "L'any 41 els nostres socis cooperativistes van fer una campanya molt sonada, pel que s'estava habituat a casa nostra Gandesa: vam llogar una paret al costat de la Monumental de Barcelona, i hi vam pintar el cartell d'Àngel Pallarès, que fa d'etiqueta del vermut. Ens va costar més de 7.500 pessetes! També vam posar publicitat en alguns tramvies de la capital i aquest impacte va fer que el vermut fos un veritable boom i un gran impuls per a l'economia de la Cooperativa." Amb el pas dels anys, alguns canvis en la llei, va fer insostenible el. seguir comercialitzant aquest vermut i, dissortadament, l'any 1954 es van veure obligats a vendre la patent a la casa Cinzano.\n"Aquest any del vermut que volem commemorar, ha de ser una ocasió per recordar el passat i per marcar-nos el rumb del futur", diu Bové. "Sempre hem fet productes de qualitat i hem estat innovadors i atrevits, encara que ens costés molta feina. La construcció de la catedral del vi modernista de Gandesa, de la nostra Cooperativa, n'és un clar exemple... i el vermut, també", manifesta. Durant aquest any, a part de celebrar aquesta efemèride, volen visibilitzar el ressorgiment i les ganes de celebrar de tot un sector: "portem dos anys molt complicats, i hem de ser, amb precaució però amb fermesa, generosos en celebrar, en donar veu a tots els actors del món del vermut, del món gastronòmic, als pagesos, al món turístic", matiza Bové.\nPer celebrar-ho, han pres el determini d'oferir diferents propostes gastronòmiques amb sis dels restaurants d'Estrella Michelin de la zona de Tarragona, que es desplaçaran a Gandesa per oferir uns dinars y sopars exclusius servits en la seva imponent catedral del vi modernista i maridats amb vermut i vins de la Cooperativa, i també organitzaran la Festa del vermut, al mes de juliol, o el Bus de la verema i els Esmorzars a la vinya, una activitat que se suma a la iniciativa "Benvinguts a Pagès 2022" de la Generalitat de Catalunya.\nDe moment el primer en fer de la Cooperativa una gran sala de restaurant amb una proposta gastronòmica espectacular ha estat el Arnau Bosch, del Restaurant Can Bosch de Cambrils, amb una consolidadíssima Estrella Michelin. D'altres destacats xefs -tots ells també amb una Estrella Michelin- que cuinaran a la nau principal del citat celler cooperatiu seran Josep Moreno, del Retaurant Deliranto de Salou, Jeroni Castells, de Les Moles d'Ulldecona, Vicent Guimerà de l'Antic Molí també d'Ulldecona, Rafel Muria del Restaurant Quatre Molins de Cornudella i Diego Campos, del Restaurant Rincón de Diego de Cambrils. Els altres protagonistes d'aquests maridatges seran, a banda del ja esmentat vermut Terralta, seran els vins del celler cooperatiu, en especial el vins de la gamma més alta, elaborats sota la marca Puresa.\nUn nou vermut\nA més, tenen previst llançar un nou vermut al mercat al mes de juny. Segons Mariona Vilanova, bartender i assessora de la Cooperativa de Gandesa en matèria de vermuts, i que compta amb 30 anys de trajectòria i molts reconeixements en l'àmbit de la cocteleria, "aquest ha de ser un vermut especial, molt lligat al món de la cocteleria. Ha de ser un producte pensat, des de la seva concepció per fer combinats, un producte que ara no tenim", diu. "Volem omplir la comarca de gent, que ens visitin, que som una terra d'acollida i de bons productes", diu Pere Bové a les portes de l'inici de l'Any del Vermut de la Cooperativa, que com a primera acció, posarà en marxa també una audiovisita en quatre idiomes, un recorregut acompanyat on s'explicarà l'arquitectura de l'espectacular edifici de la Cooperativa, obra del prestigiós arquitecte Cèsar Martinell, deixeble d'Antoni Gaudí i de Josep Puig i Cadafalch. Martinell és conegut arreu com l'autor de les 'grans catedrals del vi' edificades durant les primeres dècades del segle XX a Catalunya. En concret, el celler de Gandesa es va fer realitat l'any 1919, gràcies a l'empenta de 48 famílies i "ha estat centre neuràlgic de la pagesia del municipi gràcies als centenars de famílies que, generació rere generació, hi han estat treballant sense interrupció", expliquen des de la Cooperativa.\nAquesta construcció, bé d'interès nacional i considerada una de les set meravelles de Catalunya, va ser el centre de producció del vi de la Cooperativa entre 1919 i l'any 2002. Avui vol ser un espai d'interpretació del món del vi i de l'oli, i de reconeixement a les característiques pròpies dels vins de la Terra Alta.\nLes activitats que es vagin programant, es podran consultar al web www.coopgandesa.com/vermut-2022.