El Skate Park de Carcaixent entra en funcionament | Valencia Extra\nEl Skate Park de Carcaixent entra en funcionament\nDes d’aquesta setmana ja està en funcionament el Skate Park ubicat en la zona nord de la ciutat. Es tracta d’un dels projectes inclosos en el Pla SOM de la Diputació de València que ha suposat una inversió de 68.294,15 € i ha estat elaborat per l’estudi d’arquitectura de Carcaixent A Sur Arquitectos. El projecte de dotar a Carcaixent d’un Skate Park, una pista dissenyada específicament per a la pràctica de patinatge o semblants, naix de la demanda de la població jove que havia traslladat en nombroses ocasions el desig de disposar d’unes instal·lacions d’oci d’aquest tipus.\nLes superfícies de rodament de la pista estan realitzades en formigó polit i possibiliten la pràctica d’activitats com «Skate Board», «Roller» o «Bmx». La distribució dels elements de patinatge dins de la parcel·la defineixen de forma clara les zones de patinatge intens, les zones de patinatge menys intens i les zones d’estada segura en què els patinadors i patinadores i acompanyants puguen estar sense interrompre ni molestar a la resta.\nEl regidor de Territori i Joventut, Lluís Candel, ha destacat la importància d’haver aconseguit un espai com aquest, ja que és “un lloc per a expressar-se i experimentar esportivament amb llibertat, en un entorn adequat i dissenyat per a tal objectiu. Tots tenim dret de gaudir d’activitats d’oci al nostre poble, i no caure en el perill que comporta aquesta pràctica en la clandestinitat”.\nEn la mateixa zona està prevista l’obertura en breu d’un segon Parc Caní que, igual que l’Skate Park, respon a una demanda social de tindre una àrea recreativa d’esbargiment per a gossos en eixa zona concreta de la ciutat. El nou Parc Caní té projectada la instal·lació de mobiliari adaptat per a gossos com ara fonts, pipicans, dispensadors de bosses, entre d’altres.\nPer tal de completar l’adequació de la zona, l’Ajuntament de Carcaixent té prevista la instal·lació d’arbrat i mobiliari urbà. L’objectiu d’enjardinar i dotar de bancs i altres elements té el propòsit de millorar la imatge d’aquesta àrea d’oci i potenciar-la com una zona de passeig gràcies a ombra vegetal i la reducció de temperatura. Les actuacions previstes també contemplen la creació d’una barrera natural pròxima a les vies que reduirà l’impacte acústic del pas dels trens. Aquestes actuacions s’emmarcaran dins del Pla d’Inversions de la Diputació de València, en el bienni 2020-2021.\nEn total, es van destinar a Carcaixent dins del Pla SOM 2018-2019 de la Diputació de València 428.319,56 € que, a més dels projectes esmentats, inclouen l’asfaltat de Baronessa de Santa Bàrbara i Vidal Canet, la remodelació de les voreres d’aquesta avinguda, la renovació dels paviments de les pistes esportives de la FEVE, millorar l’accessibilitat d’alguns edificis municipals i reparar les voreres dels carrers Apotecari Bodí i Carlos Gomis, obres que estan realitzant-se també en aquests moments.\nEls comerços de Carcaixent reparteixen més de 5.000 regals\nLa Junta Local de Seguretat renova el protocol de VioGen en la lluita contra la violència de gènere a Carcaixent\nL’Ajuntament de Carcaixent aprova l’adhesió al servei de recollida de fem de la Mancomunitat\nCarcaixent posa en marxa un nou itinerari formatiu d'emprenedoria per a joves\nFinalitza la primera fase de les obres del futur Arxiu Municipal de Carcaixent\nCarcaixent se suma a la campanya de conscienciació ambiental ""\n13 positius en un brot de coronavirus a Enguera


Menys contaminació i menys turistes, el millor de la pandèmia segons els espanyols\nSegons una enquesta de Time Out en la qual han participat més de 27.000 persones, la família, seguit de bars i restaurants, és el que més hem trobat a faltar\nSi us preguntem què creieu que és el que més hem trobat a faltar, mundialment, durant aquest any de pandèmia, quina seria la vostra resposta? Penseu-la dues vegades perquè les aparences enganyen i estimem molts als nostres, però també estimem molt als bars. I a les proves em remeto!\nAquest últim mes, en les webs de Time Out de tot el món apareixia una enquesta amb tres senzilles preguntes: ¿què és el que més has trobat a faltar durant aquest any?, quines coses bones ha deixat la pandèmia a la teva ciutat?, i què és el que més has fet durant aquest últim any? En l'enquesta han participat 27.275 persones de més de 160 països. A Espanya –sobretot Barcelona i Madrid– han contestat l'enquesta 1.578 persones, el que ens situa en el cinquè país amb més participants.\nA la pregunta què és allò més has trobat a faltar durant la pandèmia?, els espanyols hem respost, amb un 27%, que als nostres familiars i amics. Però atenció, perquè el segueixen amb un 26% bars, restaurants i cafeteries. Diuen que no saps el que tens fins que ho perds, i el sector de l'hostaleria ha estat durant molt de temps tancat totalment o parcialment en totes les ciutats del món, així que no és estrany que, en l'àmbit global, sigui el que més hem trobat a faltar amb un 28% de les respostes. La tercera cosa que més hem trobat a faltar els espanyols són els concerts i la música en directe i el que menys, amb un trist 2% de les respostes, és anar l'oficina a treballar. Com podeu imaginar, és un sentiment compartit en tots els països.\nTot i la llarga llista de coses nefastes que ha suposat –i està suposant– aquesta pandèmia mundial, també ha deixat coses bones (encara que hi ha un 18% de persones al món que creuen que no ha deixat res positiu).\nSeguint a Portugal molt de prop, Espanya és el segon país de tots els enquestats on es valora molt positivament, amb un 49%, que en pandèmia hagi disminuït el trànsit i, en conseqüència, la pol·lució. És un sentiment generalitzat a nivell mundial, amb un 37% de totes les respostes, el que demostra el tipus de ciutats en què vivim, amb nivells de contaminació altíssims, i que necessiten replantejar el seu futur en aquest sentit. I també relacionat amb el model de ciutat, el segon aspecte positiu –amb un 27%– que ha deixat la pandèmia i amb el qual estem molt satisfets a Espanya és que hi hagi menys turistes. El teletreball se situa en la tercera posició, amb un 23% de les respostes.\nI si pensàvem que el confinament, les videotrucades, els jocs on line i altres alternatives al contacte físic farien que reconnectéssim amb vells amics, estàvem completament equivocats: és de les coses positives que ha deixat la pandèmia que menys puntuacions ha rebut en general. Qui deia que som animals socials?\nQuè fem en el nostre temps lliure\nDurant aquest any de pandèmia ¿us heu donat a la beguda?, heu meditat i practicat molt d'esport?, heu aprofitat per redescobrir el vostre barri?, us heu limitat a menjar sense parar i a veure sèries en bucle? Els números no fallen i, efectivament, mentre al Regne Unit, Hong Kong o Austràlia aprofitaven el temps passejant o anant amb bicicleta, Espanya ha estat el país on més temps hem dedicat a veure sèries i pel·lícules en 'streaming', amb un 51% de les respostes. És a dir, Netflix, HBO, Amazon Prime i altres plataformes han tret foc. Per compensar, les altres coses que més hem fet durant aquest any en pandèmia ha estat llegir (33%), esport (31%) i demanar menjar a domicili (21%).\nSi mesurem les respostes de les més de 27.000 persones que han participat en l'enquesta, veiem que la meditació /relaxació i parlar amb els nostres veïns han estat les coses que menys hem fet. Voleu saber quanta gent ha aprofitat aquest any per descobrir les 'bondats' de l'alcohol? Un 17% a nivell mundial...\nNO T'HO PERDIS: 19 coses que odiaves i que ara trobes a faltar (després d'un any de pandèmia)


Obre Can Kun amb tres espectacles d’alta qualitat coincidint amb la Festa Major de Vallgorguina | L\_’Actualitat del Baix Montseny\n← Agenda d’activitats al Baix Montseny del 19 de setembre al 25 de setembre\nPalau debat el futur mediambiental amb una xerrada sobre l’Agenda 21 →\nObre Can Kun amb tres espectacles d’alta qualitat coincidint amb la Festa Major de Vallgorguina\nPublicat el 19 setembre 2008 per elbaixmontseny\nVallgorguina veurà néixer, durant aquesta Festa Major, una proposta ambiciosa per convertir l’antic Can Botil 2 en Can Kun, un espai de creació. El projecte, impulsat pels germans David i Marc Gol, per Eduard Tilve, Meritxell Luna, Maria Stoyanova i Ana Jiménez es presenta aquest cap de setmana amb tres espectacles d’alta qualitat als que es podrà accedir per 10 euros en total.\nDivendres, a les 9 del vespre, la búlgara Maria Stoyanova presentarà ‘Madama(s) Butterfly(s)’, una obra que va estrenar al Festival Grec de Barcelona, on va rebre les crítiques més alentadores.\nLa mateixa artista, en aquesta ocasió acompanyada per Eduard Tilve, representarà dissabte, a la mateixa hora, ‘Gitana en Barcelona’ i diumenge, Ana Jiménez i David Gol, juntament amb Peter Gadish, oferiran l’espectacle ‘Y yo que sé!’ i ‘Sobre el daño que hace el tabaco’.\nSegons els impulsors, el projecte de Can Kun neix de la voluntat de promoure l’art i la cultura vinculant-ho amb l’entorn natural de Vallgorguina. Les propostes que es podran veure durant la Festa presenten una vessant innovadora i diferent del teatre contemporani "per mostrar altres formes d’expressar l’art, amb humilitat i esperit trencador".\nUna comentari en l'entrada: Obre Can Kun amb tres espectacles d’alta qualitat coincidint amb la Festa Major de Vallgorguina\n20 gener 2011 a les 1:45


Consultes Populars (II): Legitimitat i legitimació | FemSafareig.cat\nConsultes Populars (II): Legitimitat i legitimació\nag. 11, 2016 Enric Jódar Opinió 0\nA l’article anterior vaig parlar sobre el mètode com un dels aspectes cabdals alhora d’organitzar una consulta popular atès que la legitimitat del procés participatiu depèn en gran mesura de la metodologia emprada. Voldria aprofitar aquest segon article per aprofundir una mica més sobre el concepte de legitimitat.\nCom era d’esperar, enguany l’Ajuntament tampoc ha informat sobre «el com i el per què» s’han escollit les preguntes de la Consulta de la Fira. Segons la meva opinió, aquest fet resta legitimitat al procés participatiu ja que pot crear desconfiança entre l’Ajuntament i els ciutadans, i alhora em fa dubtar sobre la possibilitat que les preguntes s’hagin elaborat amb la única intenció de legitimar la pròpia l’obra de govern. Per què penso això?\nEn primer lloc, cal observar que la població ha donat el vist i plau, per activa o per passiva (sí/m’és indiferent), a la majoria de mesures proposades en els darrers anys. D’aquesta manera, tot i fer-ho a posteriori, puc afirmar que la majoria de preguntes no han generat gaires discrepàncies, i per tant, intueixo que no tenia gaire sentit plantejar-ne algunes d’elles.\nPenso que la majoria de propostes presentades ja comptaven amb el suport de la població i l’Ajuntament ja tenia previst impulsar-les; tot i així, de forma enganyosa, es simula que s’escolta als ciutadans al voltant de la qüestió quan a priori ja se sap que alguns dels temes plantejats tindran l’aprovació de la ciutadania, arribant així a un fals procés de legitimació. D’altra banda, també considero que hi ha temes que poden generar divisió d’opinió entre la població i no han estat mai inclosos a la Consulta, per què?\nEn segon lloc, penso que algunes preguntes estan formulades de manera tendenciosa, induint al lector a una resposta concreta si es fa una lectura ràpida i s’aplica el sentit comú, fins hi tot utilitzant negretes per tal de destacar certa informació. El fet que s’utilitzin les negretes no és gratuït, més si tenim en compte que la única informació sobre les preguntes es troba al propi formulari, així doncs, d’una manera o altra cal deixar clar al lector sobre el fet pel qual se li està preguntant.\nPrecisament la poca informació presentada (i la forma amb la qual és presentada) és un altre element que resta legitimitat als resultats. La única informació que trobem sobre els temes plantejats estan explicats en un paràgraf (tot i que enguany els projectes de les entitats es poden trobar a la pàgina web de l’Ajuntament). Per tant, considero que els resultats de l’enquesta tenen poca legitimitat atès que la població pot no estar degudament informada.\nD’altra banda, em plantejo quin sentit té que els riudomencs responguin a les qüestions sense haver realitzat un debat previ. Penso que, en general, les respostes de la gent poden basar-se en una opinió personal preconcebuda que no ha estat compartida entre la resta de ciutadans, i per tant gaudeixen de poca perspectiva. No seria més lògic proporcionar la informació amb més antelació i analitzar conjuntament els pros i els contres abans de prendre una decisió?\nSi reblem el clau, podem parlar sobre el percentatge (aproximat) de participació. Si ens fixem en els resultats de la consulta 2014 i 2015, van participar un total de 365 i 444 persones que representen un 6,69% i un 8,13% del cens actual (5458 persones majors de 15 anys, segons dades de l’Idescat al 2015), mentre que la participació a les eleccions municipals, on es legitimen els programes de govern, va ser d’un total de 68,5%. Així doncs la participació a la consulta representa un petit gruix de la població, tot i que cal reconèixer que en aquest processos la participació encara és baixa degut a la poca pràctica duta a terme fins ara.\nSegons la meva opinió, si la Consulta fos realitzada de forma impecable (metodològicament parlant), tot i tenir un percentatge baix de participació, n’ hauríem d’acceptar els resultats atès que tothom té la mateixa oportunitat d’intervenir-hi. Ara bé, tenint en compte tot el que he explicat en aquests dos articles, considero que hi ha un gruix de gent que decideix no participar-hi de manera simbòlica, i per tant, cal preguntar-nos que està fallant més enllà de la poca experiència de la gent a l’hora d’implicar-se en els processos participatius.\nDit això, i tenint en compte la metodologia i les dades de participació de la consulta, és coherent aplicar els resultats en base a una participació tan minsa? Vaig més enllà, per què l’Ajuntament no ha informat mai sobre el percentatge mínim de participació que dóna validesa als resultats de la consulta? Per què l’Ajuntament no ha informat mai sobre el percentatge mínim que es requereix per tal que una mesura concreta sigui duta a terme? L’Ajuntament, tot i no reconèixer-ho, és conscient de tot plegat però prefereix mirar a una altra banda.\nFinalment, quina és la manera fàcil i ràpida d’implicar més gent a la Consulta 2016? Implicant a les entitats, jugada mestra per tal d’aconseguir millorar el percentatge de participació i poder atorgar, suposadament, més legitimitat als resultats. A hores d’ara els vostres WhatsApp deuen anar a cent reben missatges on us demanen la participació a la consulta per tal de votar a una entitat o a una altra. Estic quasi segur que enguany la participació augmentarà de forma notable, ara bé, també estic segur que les coses no s’estan fent bé en relació la Consulta; podem aturar-nos a pensar en els errors que s’estan produint, o bé, fer veure que aquests no existeixen.


New Orleans Gospel Quartet enceta temporada 2017 a l'Auditori de l'Ateneu de Banyoles\nPla de l'Estany - 11/01/2017 - 15:08\nEl concert comptarà amb l'actuació de l'Ateneu Gospel i dels participants d'un taller d'introducció al gènere que es farà la mateixa tarda\nImagen 1 de 1 - New Orleans Gospel Quartet\nNew Orleans Gospel Quartet enceta aquest dissabte 14 de gener (21 h, 12 €) la programació estable de l'Auditori de l'Ateneu de Banyoles. I ho farà amb un repertori que permet reviure els anys 60 i 70, un període estel·lar de la música negra dels Estats Units.\nAixí, els concerts del quartet són un homenatge a grups imprescindibles del gènere com ara The Jackson Southernaires, The Barrett Sisters, The Blind Boys of Alabama, Lavern Baker, The Mighty Clouds of Joy, Curtis Mayfield i molts d'altres.\nD'origen estatunidenc però afincat a Montpeller, el quartet francoamericà fa una proposta enèrgica i vital que, més enllà de l'escolta, aposta per viure l'emoció i la joia de la música. New Orleans Gospel Quartet està format per Flora Sicot (direcció, contralt i piano), Rachel Ratsizafy (soprano), David Bardy (tenor i percussió) i Sylvain Padra (baríton-falset).\nEl de dissabte serà un concert molt especial, ja que, a les 17 h, les dues integrants del quartet, Sicot i Ratsizafy, oferiran un taller d'introducció al gospel. Els participants tindran protagonisme a la part final del concert, quan sortiran a l'escenari per cantar dos temes amb la formació. Aquest moment àlgid comptarà també amb la presència de l'Ateneu Gospel, una formació amb més de trenta integrants que s'ha forjat i consolidat a partir dels cursos d'iniciació al gospel que encapçala el prestigiós director i trombonista Dani Alonso, i que continuen integrats dins l'oferta formativa de l'Ateneu – CMEM.\nLes entrades per al concert es poden comprar a través del web www.cultura.banyoles.cat i a l'Oficina d'Atenció Ciutadana de l'Ajuntament de Banyoles (al passeig de la Indústria, 25 // 972 57 00 50, de dilluns a dijous de 8:30 h a 18:45 h i divendres de 8:30 a 17:45 h).


5 dies 4 nits / AVIÓ\nConvinem oci i cultura\nLLOC D'ORIGEN / LONDRES\nPresentació a l'aeroport a l'hora convinguda des del lloc d'origen. Dinar per compte del client. Un cop arribem a l'aeroport, segons l'horari d'arribada del vol, ens estarà esperant un trànsfer per a portar-nos a Londres. Trasllat a l'hotel, sopar i allotjament.\nBUCKINGHAM PALACE / BIG BEN / LONDON EYE / PICADILLY CIRCUS\nEsmorzar. Passeig pel Green Park i el Palau de Buckingham on a les 11.30 podrem admirar el canvi de guàrdia. Passejada pel riu Tàmesis, St James Park, L'Abadia de Westminster, El Parlament, l'emblemàtic Big Ben i el London Eye, on gaudirem d'unes increïbles vistes panoràmiques. Dinar per compte del client. A la tarda visita a Trafalgar Square, Picadilly Circus i acabarem la nostra visita al Mercat de Covent Garden. Retorn a l'hotel, sopar i allotjament.\nMUSEU D'HISTÒRIA NATURAL / HYDE PARK / NOTHING HILL\nEsmorzar. Al matí sortirem direcció al Museu d'Història Natural de Londres, una gran obra arquitectònica amb més de 70 milions d'espècies al seu interior. En acabar ens dirigirem cap al famós Hyde Park on dinarem tipus pícnic. A la tarda disposarem de temps lliure per seguir gaudint de la ciutat, ens desplaçarem fins al Tower Bridge , arribant fins a la Torre de Londres, on es troba la sala de les Joies de la Corona.\nMADAME TUSSAUDS LONDON / KINGS CROSS / CAMDEN TOWN\nEsmorzar. Visita el Museu Madame Tussauds London. En acabar ens dirigirem fins a l'Estació de Kings Cross escenari de les pel·lícules de la saga de Harry Potter. Dinar tipus pícnic. Tarda lliure per poder passejar pel barri de Camden Town. Retorn a l'hotel, sopar i allotjament.\nLONDRES / LLOC D'ORIGEN\nEsmorzar i recollida d'equipatge. A l'hora convinguda un trànsfer ens portarà a l'aeroport.


Passejar pel barri antic d'Albocàsser permet gaudir de multitud d'edificis plens d'història. Ens acompanyes en el nostre recorregut?\nLa Torre de la Fonteta, a Albocàsser, és una mostra de l'arquitectura del segle XVI que encara es conserva al nucli urbà d'aquesta localitat de l'Alt Maestrat. La seua funció era de torre de guaita i defensiva, tal com revela la seua proximitat amb la muralla del castell de l'antiga Albocàsser. Segurament protegia també les terres de cultiu de robatoris i atacs.\nParlem d'una construcció de planta rectangular, encara que va ser quadrada en el seu inici, i que rep el seu nom de la font pública que es troba molt prop de la seua ubicació.\nLa Torre de la Fonteta només és una més de les moltes coses a veure a Albocàsser, i a la seua façana es poden anar comptant les successives millores i creixements que ha experimentat al llarg de la seua història. Quan visites Albocàsser, no deixes de passar per la seua Plaça Major, on trobaràs la seua església parroquial, i passeja pel seu nucli urbà a la recerca de diverses cases senyorials com el palau de la Família Fuster, la casa de Baltasar Pastor, l'ermita de Sant Joan o l'ermitori de Sant Pau, declarat monument Historico-artístic Nacional.\nEn aquest municipi de Castelló l'ametla és la gran protagonista, tant de la seua economia com de la seua cultura, i també d'una fira anual en la qual es donen a conéixer receptes i productes basats en aquesta fruita seca de qualitat excepcional i on els restaurants adapten el menú mostrant les grans creacions que es poden elaborar amb l'ametla com a protagonista. No et perdes aquesta visita i descobreix aquest racó de Castelló!\nCasa del Comte de Zanoguera\nRuta De la xufa a l'orxata


Gais i Nazis (Avui) – Dietari a destemps\nPrevious post:Entrevista a la SER\nNext post:Persecució (Avui)\nMateu_LL ha dit:\nsetembre 7, 2013 a les 2:03 am\nHi ha res més identitari i materialista que el poble jueu?\nTindrà algo que veure la campanya contra el govern de Putin la seva confrontació amb els magnats jueus que estaven saquejant impunement les restes de la URRS?\nPot un poble, que no sigui l’escollit, declarar el seu país com a nació etnica? Pot existir, a banda de la nació dels jueus, la nació dels rusos, dels germanics o dels catalans?\nPot un poble, a més de delimitar etnicament la seva nació, negar aquest privilegi a les altres nacions i creure’s amb dret per a inmiscuir-se en el seu govern?\nEl control que la minoria jueva exerceix sobre els EUA – mediatica, politica i financerament- ha suposat cap benefici per aquesta nació, o més aviat al contrari?\nPodem discutir amb llibertat i sense que se’ns acusi de heretges, la conveniencia que una nació sigui controlada per una minoria que no coneix altra lleialtat més que a la seva raça i que presumeix d’haver sobreviscut tants altres imperis?\nCreu algú que, amb la que està caient, el nivell de democracia d’un pais es mesura per la seva quantitat de rues d’exhibicionistes enlloc de pel control que la població, a traves dels seus governants, pot exercit sobre les elits expoliadores?\nDe quina democracia i llibertat ens parles?


“La Llei del sòl de les Illes Balears és anacrònica”\nTècnics urbanistes afirmen que s’ha perdut l’oportunitat de fer una llei actual\nMARIA JOSEP FERRI Maó 10/04/2014 22:05\n260x366 L’advocat urbanista i secretari d’AETU Pablo Molina criticà la nova Llei del sòl de Balears ahir durant la presentació a Menorca d’ABTU. / DAVID ARQUIMBAU L’advocat urbanista i secretari d’AETU Pablo Molina criticà la nova Llei del sòl de Balears ahir durant la presentació a Menorca d’ABTU. / DAVID ARQUIMBAU\nLa Llei d’ordenació i ús del sòl de les Balears, aprovada el 25 de març passat pel Parlament, no és del gust dels professionals especialitzats en urbanisme. En termes generals, es pot dir que no ha complert les expectatives. I n’eren moltes, després de tants anys d’espera. Ser l’única comunitat sense marc normatiu propi que regulés l’activitat urbanística, tot i els lògics inconvenients, comportava un avantatge: la possibilitat de fer una llei avançada, moderna, adaptada als temps actuals. Lluny d’això, segons denuncien des de l’Associació Espanyola de Tècnics Urbanistes (AETU), el Govern ha optat per aplicar la mateixa recepta dels darrers trenta anys.\n“Una gran decepció”\n“És una llei anacrònica que segueix la mateixa dinàmica conceptual que ha prevalgut des de l’any 1976”, indicava ahir l’advocat urbanista i secretari d’AETU, Pablo Molina, en l’acte de presentació a Menorca de l’Agrupació Balear de Tècnics Urbanistes (ABTU). Aquell any es va aprovar el text refós de la llei del sòl d’àmbit estatal i amb ell tot un seguit de criteris de caire “expansionista” que, segons el també soci del prestigiós despatx Garrigues, lluny de ser superats, han estat incorporats a la llei impulsada per Biel Company, conseller de Medi Ambient, Agricultura i Territori. Encara que reconeix l’existència d’alguns aspectes positius, Molina no dubta a l’hora de fer una valoració contundent de la nova llei: “Ha estat una gran decepció”.\nA l’expectativa generada per la manca d’un text propi després de tant de temps, s’hi suma el fet que l’any passat l’executiu central va donar llum verda a la Llei de regeneració, rehabilitació i renovació urbanes, el marc propici perquè les futures adaptacions de les autonomies prioritzessin nous criteris urbanístics. “És decebedor, perquè és la primera llei que surt després de la de l’any 2013 i encara manté la filosofia de dotar d’instruments per a la transformació del sòl urbanitzable en urbà”, raonava Molina. En opinió seva, abans d’obrir noves expectatives de creixement, “s’hauria de prioritzar allò que ja està edificat” i, en aquest sentit, apuntava una altra mancança de la nova llei: la pràctica inexistència de mecanismes per tractar els problemes del sòl urbà.\nPolitització de l’urbanisme\nLa pluja de crítiques a la norma impulsada per Company no es va limitar a aquest aspecte. L’excessiva complexitat del text va ser un altre dels flancs atacats pels participants en les jornades organitzades per l’Associació Balear de Tècnics Urbanistes. “Malgrat que dóna més seguretat als funcionaris, l’elaboració de lleis excessivament llargues i complicades, d’interpretació confusa i dubtosa, acaba provocant una major inseguretat jurídica entre els ciutadans”, advertia Sebastián Grau, president de l’associació a escala estatal.\nUn cop més, però, la declaració més contundent vingué de la mà de Pablo Molina, que és també un dels experts que fan feina en la nova llei d’urbanisme catalana. “El Govern, amb la nova norma, s’incorpora al club de l’extrema confusió i l’extrema inseguretat”, assenyalava, cosa que per ell no deixa de ser una manifestació més de “l’extrema politització de l’urbanisme”. “Intenten fer lleis tan precises i tan ideològiques que resulta inevitable que l’urbanisme estigui sempre en el centre del debat polític i, per tant, que tots els partits un cop arriben al poder vulguin fer la seva”, argumentava.\nI el sòl rústic?\nEls tècnics aplegats ahir a Maó trobaven a faltar també en el redactat de la llei el desplegament d’eines reguladores del sòl rústic. Una “oportunitat perduda”, en opinió dels presents, per elaborar un planejament urbanístic integral i integrador que incorporés totes les tipologies del sòl. L’arquitecte Miquel Sintes ho veu com una clara conseqüència de “l’empanada mental” que sempre ha caracteritzat els gestors a l’hora d’abordar l’ordenació i els usos en rústic.\nMÉS per Inca s'oposa a les grans superfícies previstes en Pla d'Equipaments Comercials\nBinissalem posa en marxa una campanya per fomentar el comerç local aquest Nadal


Inscripció inici d'activitat turística de centres turístics: lúdic-recreatius, esportius o culturals\nInscripció dels centres turístics de l'Illa de Mallorca, en el registre general d'empreses, activitats i establiments turístics de les Illes Balears i en l'insular de Mallorca.\nPer a la inscripció a la resta d'illes, els òrgans competents seran els respectius consells insulars.\nLes persones propietàries/explotadores de centres turístics de l'Illa de Mallorca\nEls centres turístics lúdic-recreatius, esportius o culturals, són aquells establiments que disposen d'àrees en les quals, de forma integrada, se situen les activitats pròpies dels parcs temàtics, d'atraccions o de caràcter recreatiu, cultural, esportiu o d'esbargiment i altres usos complementaris, amb els serveis corresponents.\nSi el centre turístic té pàgina web, les dades informatives que han de figurar en aquesta, d'acord amb la Llei 34/2002, d'11 de juliol, de Serveis de la Societat de la Informació, són:\n· Nom o denominació social\n· Número de identificació (DNI, NIE, CIF, etc.)\n· Domicili o la direcció d'un dels seus establiments permanents a Espanya\n· Direcció de correu electrònic o qualsevol altre canal de comunicació directe i efectiu (formulari de contacte, telèfon, etc.)\n· Número d'inscripció (CT)\n· Informació clara sobre els preus dels serveis\n· Els béns i serveis comercialitzats en Espanya han de figurar, almenys, en castellà, llengua espanyola oficial de l'Estat.\nDeclaració responsable d'inici d'activitat turística de centre turístic\n1. Disposar de fulls del model oficial de queixes i reclamacions pels usuaris i consumidors. A més, heu d'anunciar de manera visible i inequívoca, expressada en 5 idiomes, que hi ha fulls de queixes a disposició dels clients i el termini establert per formular-les. Ambdós models es troben en l'enllaç següent:\nFull de reclamacions i anunci de disponibilitat de fulls\n2. Exhibir a l'entrada principal de l'establiment la placa distintiva en la qual consti el grup, d'acord amb els termes que contenen la Llei 8/2012 i el Decret 20/2015.\n1. Declaració Responsable d'inici d'activitat turística.\n2. Acreditació per qualsevol mitjà vàlid en dret de la personalitat o de la representació del declarant (DNI, NIE, escriptura de constitució o apoderament).\n3. Justificant del pagament de la taxa establerta:\nEnlace a la página de la Agencia Tributaria de las Illes Balears.\nDeclaració responsable CT\nDarrer butlletí: 131 , 23 / setembre / 2021


Guàtleres rostides amb peres de Sant Joan » Bojos per la cuina\n« Creps amb salsa de taronja i gerds\nMarquesa de xocolata »\nGuàtleres rostides amb peres de Sant Joan\nUs agraden les peres de Sant Joan? Són les meves preferides. Record quan era petita i en duia de Son Avinent la meva padrina jove. Duraven ben poc. Ens les menjàvem per berenar el capvespre, amb el cor i tot, només deixàvem el capoll. Eren tan dolces… i amb aquelles taques negres.\nIdò la setmana passada me’n varen regalar. I se’m va acudir que serien bones cuites en almívar i vi com a acompanyament d’unes guatleretes al forn. I aquest és el resultat. És la primera vegada que en cuin així, però no serà la darrera.\nDe les guàtleres rostides:\n½ quilo de peres de Sant Joan\nNetejau les guàtleres. Salpebrau-les i untau-les amb oli d’oliva (millor si les deixau en adob tota la nit, o almenys tres o quatre hores).\nPosau al foc una paella amb un poc d’oli d’oliva i sofregiu-hi les guàtleres fins que tenguin color de per tot.\nPosau les guàtleres dins una greixonera. Incorporau-hi l’aigua i el brandi i enfornau-les. Coeu-les fins que siguin ben daurades, regant-les de tant en tant amb el suc i girant-les periòdicament perquè es coguin de manera uniforme.\nMentrestant, pelau les peres conservant-ne els capolls. Posau-les dins una olla amb el sucre, l’aigua i el vi i coeu-les fins que siguin tendres i la salsa s’hagi espessit.\nEn ser cuites les guàtleres, treis-les del forn i serviu-les tot d’una acompanyades de tres o quatre peres i una cullerada de salsa.\n27/6/2011 | Categoria: Aviram, Carn, Receptes | 2 comentaris - Deixa el teu!


Quan Vicent Sanchís li diu arxivista a Armand Querol\n- d’abril 04, 2012\nM'arriscaré. Potser pensareu que agafo el rave per les fulles, però avui toca una d'orgull professional ferit. A veure si aconseguim prestigiar-nos una mica. Situa't, benvolgut lector, en l'actual context (per a mi, radicalment incomprensible) de cessió per part de Convergència i Unió a l'ultraespanyolisme català d'importants quotes de poder dins els mitjans de comunicació públics del país. Cosetes menors, sense importància, segons els hooligans. Resulta que el flamant futur vicepresident de la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals, el senyor Armand Querol (autodeclarat azanarista i vidalquadrista) tria "La Razón" per realitzar les seves primeres declaracions valoratives, manifesta el compromís rebut que el seu serà un càrrec de caràcter exectiu (quina por!) i, entre altres concepcions cartogràfico-metereològiques que ja han estat prou glossades, diu que quan algun reportatge produït o encarregat per la televisió pública catalana no li agradi el farà arxivar. Així, arxivar. Una manifestació de veritable tolerància i esperit democràtic.\nÉs així que en Vicent Sanchís, en un article sobre el fet, ha titllat d'arxivista aquest senyor del Partit Popular. Archivist diuen dels arxivers en anglès. Fixeu-vos que, tots dos, Querol i Sanchís, semblen compartir un mateix concepte d'arxivista, d'arxiver. Aquell qui s'encarrega de desar coses que fan nosa en un lloc tancat, amagat i fosc per a (si és possible) no tornar-les a veure mai més. I és aquí on m'he picat, amics. Si més no, per donar una mica de sentit a les trenta-set hores i mitja setmanals que hi dedico. En realitat, la feina dels arxivers, arxivar, consisteix exactament en tot el contrari d'allò que el senyor Querol vol aplicar als productes de l'excel·lència de l'Adeu Espanya. Arxivar és identificar i conservar documents, precisament amb la finalitat de fer-los més accessibles. Amb l'objectiu de donar la màxima difusió a la informació que contenen. És aquest i només aquest l'interès d'arxivar. L'altre concepte, el més habitual, el més popular, només l'aplicaria a personatges tan carques, anacrònics i ultranacionalistes com el senyor Armand Querol.\nArxius CiU Espanyolisme Mitjans PP\nAnònim 4 d’abril de 2012 a les 3:52\nOblidant-me dels bibliotecaris o documentalistes, professió de la meva filla, ¿que voleu que faci el govern de la Generalitat de Catalunya si no rep el suport d'ERC o PSC?\nVostè és massa intel · ligent per formular una pregunta maliciosa en aquest assumpte.\nDEVOLUCIÓ de les Constitucions de Catalunya.\nJordi 4 d’abril de 2012 a les 15:00\nTreballar per obtenir-ho i deixant (tots) de banda els interessos de partit i personals de col·locar els seus.\nRamon Llull 4 d’abril de 2012 a les 10:53\nÉs cert que tendim a menysprear els oficis que no coneixem, cert. El meu pare, eminent lingüista i literat fins la sopa, se'n reia dels enginyers, amb l'excepció d'en Pompeu Fabra. Els enginyers se'n riuen dels literats. etc. Dins de la meva feina, un ministre dels "eminents" es va atrevir a dir que el seu fill jugava amb una càmera que li havia comprat per quatre rals i que no li veia cap problema .... I, és que les nostres ignoràncies es transformen en menyspreus i només defensem allò que ens agrada.\nLa tradició del dit "arxivar" també té aquesta connotació despectiva: Anar a la paperera, per dir-ho finament. Lamentable, però real com la mateixa vida...\nEl que resulta inpresentable és que CiU hagi permès que PPc entrés pel boc gros dins de la CCMVA. Potser, tampoc tenien gaire escapatòria donat el resultat de les eleccions...\n...i és que el país vota amb una alegria.....!!!! (Forges)\nMARTELL DE REUS 4 d’abril de 2012 a les 22:03\nEl Sr. Querol un altre botifler a afegir a una nombrosa col·lecció...


Capitalisme i democràcia - Librerías Espacio Lector Nobel\nCapitalisme i democràcia. 1756-1848 Com va començar aquest engany\nCapitalisme i democràcia 1756-1848, l'obra p.stuma de l'historiador Josep Fontana, és una anàlisi crítica dels inicis del capitalisme i una denúncia en tota regla de la desigualtat social. Amb un subtítol revelador i contundent, Com va començar aquest engany, les seves reflexions se centren a explicar les causes d'un dels problemes actuals més greus i que amenaça el futur de les nostres societats: la desigualtat social creixent. Fontana aprofundeix en els orígens del capitalisme quan, a cavall del segle XVIII i XIX, es van forjar els mecanismes d'un sistema econ.mic que ha tingut en el segle XXI un avenç depredador i imparable, i desemmascara les regles del joc que han portat a l'actual situació social global injusta. En definitiva, una reflexió historiogràfica rigorosa, un cop de puny i un crit d'alerta.\n«Les obres de Fontana ens expliquen els orígens i els camins que ens han portat a molts dels problemes actuals. Ens mostren com les situacions socials injustes no són el resultat d'unes circumstàncies inevitables, sinó que sempre són fruit d'unes decisions interessades i de les prioritats que imposen els grups socials dirigents. Aquesta és també la gran significació de la majoria dels seus llibres. Són unes aportacions de gran influència en l'àmbit científic i acadèmic, i alhora constitueixen també unes reflexions aclaridores, que han ajudat a obrir els ulls a un parell de generacions.» Borja de Riquer


Cinc Alumnes avantatjats del grau superior de Mecatrònica del curs 2019-20 i els seus professors dins el marc Innova FP han tingut l’experiència d’haver realitzat amb èxit el disseny d’una màquina termosegelladora, fruit del conveni de col·laboració de dos anys entre l’Institut Lacetània i CLIMESA que varen signar a principi d’aquest curs. En una [...]\nCLIMESA presenta el nou iFIBC\nPresentem iFIBC. El nostre nou configurador de Contenidors Flexibles. Dissenyi i concebi el seu Contenidor Flexible com un vestit a mida, amb multitud de paràmetres personalitzables i, el millor de tot, molt fàcil d'utilitzar. anar a l'IFIBC\nCLIMESA a EMPACK 2019\nEMPACK 2019 s'ha celebrat a Madrid els passats dies 13 i 14 de novembre, consolidant-se com una de les fires de referència en el sector de tecnologies avançades en packaging. A CLIMESA no ens hem volgut perdre la cita, tot aportant les nostres solucions en matèria de Contenidors Flexibles respectuosos amb el medi ambient [...]\nAcabem el 2018 amb èxit\nHem superat amb èxit les auditories corresponents i renovat els certificats (ISO 9001:2015 + BRC)\nEstem de ce·lebració!\nEl nostre PUBLISAC® ha rebut el premi LiderPack 2018 al millor packaging de miscel·lània. No dubti en demanar-nos més informació.\nUs esperem a HISPACK\nEns complau anunciar-vos la nostra participació en HISPACK 2018, el saló professional de l’embalatge, processos i logística. Ens trobareu a l’ESTAND 562, Pavelló 2, Nivell 0, Carrer E, del 8 a l’11 de maig en el recinte Gran Via, Fira Barcelona.\nCLIMESA obté la certificació BRC\nEns complau comunicar-vos que CLIMESA, en el seu afany a acompanyar els seus clients en el compliment de les condicions de qualitat més estrictes, ha obtingut fa poc la certificació «BRC per a envasos destinats a estar en contacte directe amb aliments» com a fabricant de contenidors flexibles de càrrega intermèdia. La certificació BRC [...]\nNoves instal·lacions a Sallent\nNoves instal·lacions amb una nova nau, situada al municipi de Sallent. A 30 d'octubre de 2015 la planta productiva de Castellgalí deixa de ser operativa a tots els efectes. A 18 d'abril de 2017 els serveis centrals d'admninistració i comercial, així com l'equip productiu de Barcelona, es traslladen a la nova seu a Sallent. [...]\nAmpliem per servir millor\nNoves instal·lacions, situades en el municipi de SALLENT. La planta de CASTELLGALÍ va deixar de ser operativa el 30 d’octubre del 2015 amb caràcter general, també per a la descàrrega de qualsevol material. Els serveis centrals d’administració i comercials seguiran a la seu de Barcelona ciutat, així com la unitat de confecció ja establerta.\nPremi LIDERPACK 2015 al nostre VACSAC El nostre VACSAC ha rebut el premi LIDERPACK 2015 al millor producte d’embalatge per a logística i distribució. No podem negar que a CLIMESA n’estem feliços i volem compartir-ho amb els nostres clients i col·laboradors. Sens dubte, és un incentiu més per seguir desenvolupant productes innovadors de qualitat [...]


Organització - Vertical Montserrat\nL’equip, l’ànima de la cursa\nLa Vertical Montserrat és una iniciativa solidària dels Bombers de la Generalitat que s’emmarca dins del projecte solidari Bombers amb Causa i neix amb un doble objectiu: aconseguir fons per finançar programes de recerca en malalties infantils i d’atenció a infants en risc d’exclusió que es duen a terme als centres de Sant Joan de Déu, i fomentar la inclusió de les persones amb discapacitat.\nAquesta iniciativa vol fomentar valors com la solidaritat, la inclusió, la superació, l’esforç, el sacrifici i el respecte a la natura.\nTotes les persones que hi participen ho fan de forma desinteressada i tots els beneficis es destinen íntegrament a aquest projecte.\nAquest projecte neix de dues experiències personals\nLa cursa neix el 18 de maig de 2016, quan dos bombers del Parc de Bombers Voluntaris de Collbató, l’Arnau i el David, baixaven per les escales del funicular de Sant Joan després de fer un treball de camp per realitzar la cartografia operativa d’emergències del massís de Montserrat. Mentre baixaven, va sorgir la idea d’organitzar una cursa vertical que pugés per les escales del funicular, seria una cursa extrema en un entorn únic i privilegiat com és el Parc Natural de la Muntanya de Montserrat. La proposta es va comentar a diferents companys i, mica en mica, va anar prenent forma.\nAquell mateix any van començar els preparatius pel que seria la primera edició de la Vertical Montserrat, que es va concebre com una iniciativa solidària en benefici de Sant Joan de Déu per fer créixer el projecte Bombers amb Causa i es va celebrar el 14 d’abril de 2018.\nL’Arnau ja havia impulsat el 2011 la creació del calendari Bombers amb Causa per recaptar fons per a la recerca mèdica en malalties infantils. La seva germana petita, la Mar, va ser diagnosticada als vuit anys de sarcoma d’Edwing, un tumor ossi que no tenia cura. No va poder ajudar la seva germana, però sí impulsar la Beca Bombers amb Causa per a la recerca de malalties infantils i, amb ella, poder ajudar a molts d’altres nens i nenes.\nLa segona edició de la Vertical Montserrat suma un objectiu més a la seva causa: la inclusió de les persones amb discapacitat en la pràctica esportiva i també en l’organització de l’esdeveniment. De fet, un dels promotors de la cursa, el David té retinosis pigmentaria, una malaltia degenerativa que provoca la pèrdua de visió.\nLa Vertical Montserrat neix de l’experiència personal de dos bombers, però des d’un bon començament moltes persones de molts àmbits diferents s’han sumat a la iniciativa. Sense elles la cursa no hagués estat ni seria una realitat.\nOrganitzem la cursa\nA Catalunya Sant Joan de Déu som una entitat històrica i tradicional des que fa 150 anys vam fundar el primer hospital infantil a Espanya, cosa que va propiciar la fundació d’altres centres pediàtrics a la resta d’Espanya, hospitals generals i altre tipus d’equipaments per atendre trastorns de salut mental, discapacitats, famílies sense llar o en risc d’exclusió social a diverses localitats del territori. Sota el nom de Solidaritat SJD trobaràs tota la nostra tasca solidària.\nCremallera i Funiculars de Montserrat (FGC)\nEl Cremallera de Montserrat i els Funiculars de Sant Joan i de la Santa Cova apropen les persones visitants a un dels llocs més emblemàtics de Catalunya. A través d’aquests mitjans de transport sostenibles, les persones usuàries tenen l’oportunitat de viure una experiència única en plena natura i descobrir aquest espai de peculiar morfologia. El Cremallera permet accedir al centre de Montserrat de manera sostenible, amb el Funicular de Sant Joan podreu fer un viatge panoràmic amb vistes impressionants i amb el Funicular de la Santa Cova un plàcid trajecte que combina llegenda i art. Montserrat és molt més del que t’imagines.\nEl Santuari de Santa Maria de Montserrat és un referent religiós i cultural no sols d’àmbit local, sinó -com ja ho certifica un manuscrit del segle XIV-, d’abast internacional. Dels més de 2,7 milions de visitants que va tenir l’any 2019 (abans de la pandèmia), per exemple, prop del 60% correspon a persones provinents de fora de l’Estat espanyol. La majoria dels qui visiten Montserrat ho fa per motivacions religioses, però l’interès cultural és indissociable d’aquestes motivacions, entre altres raons perquè a Montserrat el Santuari està estretament vinculat al monestir benedictí. Per aquesta raó, Montserrat ofereix una sèrie d’activitats per als seus visitants on s’entrellacen la dimensió religiosa i cultural, i que tenen en el museu del Monestir, l’Escolania i la Biblioteca els seus principals centre d’interès.\nSom una entitat autònoma de caràcter administratiu de la Generalitat, amb seu al Palau de la Generalitat, adscrita al Departament de la Presidència creada pel Decret llei del 16 d’octubre de 1950. Gaudeix de personalitat jurídica i té patrimoni propi per al compliment de les seves finalitats: duu la gestió del Parc Natural i desplega les altres actuacions d’interès general donada la importància religiosa i cultural del Monestir i del Santuari i en la bellesa i la singularitat de la muntanya.\nSumem complicitats per una bona causa


Bona feina! (JMarfany) : Si cal, estem preparats!\nAquests continguts bàsics del procés sobiranista català provoquen que estigui liderat per un moviment popular, profundament amarat dels valors de la justícia social, de la regeneració democràtica i de la llibertat. Un moviment que veu en la independència l'eina més eficaç per assolir un autèntic estat de dret, democràtic i social que esdevingui l'oportunitat de dur a terme grans i profunds canvis, que obri el pas a una major participació ciutadana, a una més eficaç lluita contra tota mena de corrupció, que pugui garantir tots aquells drets socials i públics més essencials.\nAquest és, doncs i que quedi ben clar, un procés al capdavant del qual hi ha la força de la gent, diversa, heterogènia, moguda per desitjos de canvi, per sentiments de regeneració democràtica i de justícia social. Que quedi ben clar també que no hem arribat fins aquí per limitar-nos ara a ser-ne uns atònits i passius espectadors. Continuo estant convençut que hi haurà eleccions avançades. Continuo creient que ningú no serà tan pobre i tan curt de mires, políticament parlant, per no posar el país per damunt de qualsevol altre interès, per molt legítim que sigui. Continuo creient, doncs, que hi haurà els acords necessaris i que l'independentisme sortirà enfortit i victoriós per poder culminar feliçment, d'una vegada per totes, el procés d'independència.\nI si no és així? I si finalment no hi ha acord?\nEn aquests moments d'incertesa, passi el que passi en el futur més pròxim, caldrà recordar un dels paràgrafs del Full de ruta de l'ANC, aprovat en l'Assemblea General del passat mes d'abril a Tarragona:\nL'ANC considera que la societat catalana ha d'estar preparada i disposada a actuar, democràticament i pacífica, en qualsevol dels escenaris polítics que es puguin arribar a produir.\nPublicat per Jaume Marfany a 3:37\nEtiquetes de comentaris: Acord , ANC , Full de ruta , independència\njoan gruart 9 de gener de 2015, a les 10:50\nSi, si cal, estem preparats!\nNo podem ser espectadors d'aquesta impresentable actuació. Aquests partits polítics no mereixen el poble que tenen. Ja n'hi ha prou de fer el paperina!. (joan gruart)


El Mercat Vell recupera el gruix de la programació d’adults amb un 70% de l’aforament - Ripollet al dia\nEl Mercat Vell recupera el gruix de la programació d’adults amb un 70% de l’aforament\nAmb sis espectacles de teatre i música per trimestre, l’Associació d’Espectadors del Teatre Auditori del Mercat Vell (AETAMV) ha tornat a programar el mateix volum d’espectacles per a públic adult que oferia abans de la pandèmia. Les entrades per la 28a temporada han sortit a la venda aquest dilluns amb el màxim aforament permès, el 70%\nLa programació de teatre, música i dansa professional del Teatre Auditori del Mercat Vell recupera en l’arrencada de la temporada 2021-2022 el volum d’oferta artística habitual. L’Associació d’Espectadors ha obert aquest dilluns la venda d’entrades al públic general per al primer trimestre d’any, desprès de fer pública la programació del teatre amb “el desig de deixar enrere els efectes de la pandèmia que tant han condicionat l’activitat de l’Associació durant els darrers dos anys”.\nFidels a la voluntat de combinar les diferents arts escèniques, el programa per als mesos d’octubre a desembre alterna tres propostes teatrals amb tres de musicals.\nEntre aquestes últimes s’inclou des de propostes innovadores com el muntatge teatral de l’Ensemble Vox Harmonica en el 450 aniversari del naixement del compositor Claudio Monteverdi a l’emissió en directe de l’òpera La Traviata, de Giuseppe Verdi o el concert de Nadal de l’Orquestra de Cambra Terrassa 48 amb la interpretació de El Trencanous de Txaikovski.\nL’oferta de teatre també barreja clàssics com El mercader de Venècia de Shakespeare (28 de novembre) amb l’humor anglès dels monòlegs televisius d’Alan Bennett i comèdies contemporànies que escenifiquen conflictes tant moderns com el d’una parella acabada de separar que s’enfronta al sistema escolar pel psicòleg del seu fill de 9 anys.\nCom es habitual, el teló del teatre s’aixeca amb un acte de presentació i una exhibició cultural, d’entrada gratuïta. Enguany passarà el divendres 8 d’octubre, quan el poeta i rapsode Josep Pedrals reciti poesia, seleccionada per la presentació del primer trimestre de la temporada.\nPoc abans del recital del rapsode barceloní, conegut pels seus espectacles de hip.hop i les col·laboracions als diaris Avui i Ara i a Catalunya Ràdio, els responsables de l’Associació d’Espectadors hauran explicat el contingut dels espectacles del programa així com les activitats de dinamització cultural que es reprenen després de dos temporades condicionades per la pandèmia. Igual que l’any passat, el teatre s’adaptarà a les normatives actuals de la Covid: d’entrada estrena temporada amb un 70% de l’aforament, el màxim permès, i cadires buides entre grups d’espectadors.\nPoesia, música, òpera, teatre, comèdia i monòlegs… Temes universals i conflictes quotidians. La varietat de la programació del teatre per als mesos d’octubre a novembre dona forma a l’objectiu perenne de l’Associació d’Espectadors d’arribar a un públic més jove. Aquest any 2021 espera a més consolidar el nou tipus d’espectador guanyat en els períodes de confinaments municipals de la temporada 2020-2021. Al mateix temps que es normalitza l’activitat associativa i de dinamització de la vida cultural de Ripollet. — Judit Josa\npreviousLes entitats recuperen veu en una diada sense aforaments restringits\nnextEl govern espera encarrilar la majoria de projectes i recuperar les relacions prepandèmia


Així i tot: La mala dona\nPrincipis de segle XX. Barcelona. Fa un temps que hi van desapareixent infants, fills de prostitutes, que no gosen denunciar els segrestos a la policia. El rumor popular, però, es va fent més i més fort fins que un inspector, Moisès Corvo, comença a interessar-se pel cas. Corvo és un inspector de personalitat obscura, amb deixos de Lestrade, Montale o Montalbano. Fins i tot de Harry el Brut.\nMarc Pastor és l'autor d'aquesta novel.la negra, guanyadora del primer premi Crims de Tinta. Pastor és diplomat en Criminologia i Política Criminal i treballa a la policia científica dels Mossos d'Esquadra.\nLa novel.la és basada en fets reals. A final de febrer de 1912 va ser detinguda a Barcelona Enriqueta Martí Ripollès, acusada del segrest i assassinat d’un nombre indeterminat de criatures. Enriqueta Martí era una autèntica mala dona. Prostituta, alcavota, estafadora, lladre, pidolaire, segrestadora i assassina, va rebre el nom popular de “la vampira del carrer Ponent”. Va ser provat que utilitzava sang, greix, ossos i vísceres dels infants per elaborar ungüents i cataplasmes que venia a gent rica com a medecines i productes de bellesa.\nÉs una història molt morbosa. Enganxa. Molt recomanable pels amants de la novel.la negra i la novel.la històrica.\nMoltes gràcies per la teva ressenya. La veritat és que Corvo té molt d'Eastwood. En un principi volia fer-lo més aviat com els seus personatges de vaquer amb Leone, però és evident que en ser policia, té a Harry Callahan com a cosí més proper!


Toros i castellers La República\nLa Vanguardia continua tan casposa com sempre, i aquest cap de setmana s’hi ha tornat a lluir. Diumenge obrien, novament, la secció “Cultura” amb dues pàgines de toros, amb fotografies […]\nLa Vanguardia continua tan casposa com sempre, i aquest cap de setmana s’hi ha tornat a lluir.\nDiumenge obrien, novament, la secció “Cultura” amb dues pàgines de toros, amb fotografies de les matances i els matadors i el to apologètic -NODO en premsa escrita- d’aquestes ocasions. Només després de la “notícia” del dia arribaven les altres informacions culturals de la jornada.\nDilluns, després de la “corrida”, la Vanguardia feia una portada d’allò més curiosa: igualava els toros amb els castellers, i creava així una portada ridícula i vergonyosa, que igualava les matances espanyolistes amb els castelleres catalans. La fotografia principal, però, era la del torero, per si en teníeu alguna mena de dubte.\nPer no parlar de l’editorial, que mereix un comentari per si mateix…\nAra que els mitjans de comunicació moderns -com el diari ‘Público’, que apareixerà demà dimecres- opten per no informar per dignitat i codi deontològic sobre “toros”, la Vanguardia sembla que li ha agafat gust a la sang de brau i els hi dedica especials cada vegada que als Balañá els ve de gust torturar unes quantes bestioles. Lamentable.\nJa per acomiadar-nos, aquest cop només destacarem un individu d’entre el públic assistent a la massacre: Josep Sánchez Llibre, membre de l’executiva nacional de CiU. Un aplaudiment pel portaveu adjunt de CiU al Congrés.


En un món on la informació és poder i s’usa com arma, Snapchat s’ha adoptat com un antídot a aquest seguiment o afany per capturar i retenir els moments de la nostra vida que compartim amb altres persones.\nAvui dia totes les xarxes socials tenen com a objectiu final el de registrar, emmagatzemar i vendre les nostres vides, per això –potser– d’aquí sorgeix l’èxit d’una eina com Snapchat, una aplicació creada per dos joves de Stanford.\nCinc anys després del seu llançament, Snapchat és ja una eina molt més complexa: permet enviar missatges, parlar per telèfon, crear històries que no desapareixen fins a les 24 hores i accedir a una secció especial anomenada Discovery, on els usuaris poden trobar canals de televisió com la CNN, ESPN o Vice.\nUna dada curiosa: Snapchat no arriba als 100 milions d’usuaris a tot el món però es visualitzen al dia 8.000 milions de vídeos, el mateix número que a Facebook. La diferència és que la de Zuckerberg és la xarxa social més gran del món, amb 1.500 milions d’usuaris.\nSnapchat és l’eina dels ‘millenials’ (més del 50 % són joves entre 18 i 24 anys) i si n’ets nou hauràs d’aprendre algun truc per treure-li tot el partit. Aquí et donem cinc consells que tot usuari de Snapchat usa i que et seran molt útils.\n1. Els ‘emojis’ de xat tenen significat\nA vegades veuràs ‘emojis’ al costat dels noms dels teus amics, i veuràs que canvien i apareixen de manera aleatòria. Doncs bé, aquests ‘emojis’ tenen un significat. Ocult? Sí. Per consultar-ho has d’anar a ‘Configuració’, després entrar a ‘serveis addicionals’ i fer clic a ‘administrar’. Finalment entra a ‘emojis d’amics’.\nVeuràs una llista amb un ‘emoji’ predeterminat i un menú en el qual pots canviar l”emoji’ associat amb cada significat.\n2. Aprofita el sector de color\nRevisa el selector de color per a l’eina del llapis. A simple vista veuràs que no té opcions per a blanc i negre, però sí existeixen. Per usar el llapis negre pressiona sobre l’eina de l’arc de Sant Martí (selector de color) i arrossega el teu dit al costat esquerre i al fons de la pantalla del teu telèfon. Per utilitzar el llapis blanc mantén pressionada l’eina de l’arc de Sant Martí i arrossega el teu dit a la part superior esquerra de la pantalla.\n3. Crea un llenç en blanc\nSi el que vols és compartir un dibuix o un text que t’has trobat, només necessitaràs un llenç en blanc. Per crear-lo, has d’usar el teu dit per tapar la lent de la teva càmera i després fer una foto. L”snap’ serà un llenç vermell buit sobre el qual podràs dibuixar amb l’eina del llapis. Si vols un llenç negre, col·loca el teu telèfon en una superfície fosca i captura un ‘snap’.\n4. Gira la càmera a mig ‘snap’\nMentre realitzes un vídeo, prem en el botó de la cambra per canviar a la cambra frontal i incloure una mica de ‘face’ al teu ‘snap’.\n5. Aconsegueix textos il·limitats\nPer saltar-nos el límit que posa Snapchat per enviar textos hem d’anar a l’aplicació de notes que tinguem al nostre telèfon i crear una nota en blanc. A la nota premem diverses vegades el botó ‘return’ o ‘enter’ per crear línies en blanc i després sobre la pantalla seleccionar-ho tot i copiar-ho. Tornem a Snapchat i a la caixa de text de ‘snap’ escollim ‘enganxar’. Així estem enganxant una caixa de text més gran al nostre ‘snap’ que podem omplir amb una pila de text. Per usar-la, prem a cada línia en blanc i escriu el teu missatge.


TOYOTA ELECTRIC HYBRID, UNA HISTÒRIA D’ÈXIT A ESPANYA: MÉS DE 300.000 UNITATS des de l’any 2000\nBrowse: Home » TOYOTA ELECTRIC HYBRID, UNA HISTÒRIA D’ÈXIT A ESPANYA: MÉS DE 300.000 UNITATS des de l’any 2000\nDe les 11 unitats de l’pioner Toyota Prius que es van comercialitzar el 2000 s’ha passat a més de 50.000 unitats anuals de models propulsats amb tecnologia Toyota Electric Hybrid. Toyota C-HR Electric Hybrid, l’híbrid elèctric més venut de Toyota a Espanya a l’superar l’Auris hybrid. De gener a juny de 2021 s’han matriculat més de 28.450 Toyota Electric Hybrid en el mercat espanyol.\nEl mercat espanyol porta anys electrificándose, fonamentalment gràcies als models híbrids elèctrics comercialitzats per Toyota. Així ho demostren les xifres. El passat mes de juny, Toyota va superar les 300.000 unitats venudes a Espanya de models propulsats amb la tecnologia Toyota Electric Hybrid.\nAixí, des que l’any 2000 es matricularan 11 unitats de l’Toyota Prius, el pioner dels híbrids elèctrics de Toyota, ja s’han venut a Espanya 306.101 unitats de models Toyota Electric Hybrid *, amb més de 50.000 unitats a l’any en 2018 i 2019. el 2020 la pandèmia mundial i el tancament dels concessionaris durant gairebé tres mesos va impedir el tercer any consecutiu per sobre d’aquestes 50.000 unitats / any d’híbrids elèctrics de Toyota.\nEl creixement des de l’any 2000 és exponencial, amb xifres per sota de les 500 unitats fins a 2005, el primer gran salt en 2008, a el passar de menys de 1.000 unitats anuals de Toyota Electric Hybrid el 2007 a gairebé 2.300 en 2008 i gairebé 3.000 en 2009.\nAquesta primera dècada de la tecnologia Toyota Electric Hybrid va estar marcada per l’única presència de Prius. L’entrada de nous models híbrids elèctrics en 2010 (Auris) i 2012 -Yaris i Prius + – va elevar la xifra de matriculacions per sobre de les 5.300 unitats el 2010 i de les 6.800 el 2011 i 2012.\nEl creixement va continuar els anys posteriors, amb gairebé 7.300 unitats el 2013 i més de 8.000 en 2014. El gran salt es va produir el 2015, quan es van matricular més de 13.000 Toyota Electric Hybrid a Espanya, i especialment el 2016, a l’gairebé duplicar aquesta xifra : aquest any es van vendre gairebé 27.000 híbrids elèctrics de Toyota en el mercat espanyol. Aquí van entrar en joc dos models que han estat un èxit des del seu llançament: RAV4 Electric Hybrid i Toyota Electric Hybrid.\nEn 2017 es va tornar gairebé a duplicar la xifra de l’any anterior, amb gairebé 41.000 unitats matriculades, gràcies a una gamma híbrida elèctrica que ja incloïa sis models diferents: Yaris, Auris, Toyota C-HR, RAV4, Prius i Prius +.\nEls dos anys posteriors, 2018 i 2019, van ser els dos primers en els quals es va superar la xifra rodona de 50.000 Toyota Electric Hybrid venuts a Espanya, amb fins a 56.000 el 2019, rècord absolut fins al moment. Aquí Toyota Espanya ja oferia una gamma híbrida elèctrica amb fins a deu opcions: Yaris, Yaris ECOVan, Corolla, Corolla Touring Sports, Corolla Sedan, Camry, Prius, Prius +, Toyota C-HR i Toyota RAV4.\n2020, tot i l’assot de la pandèmia i la inactivitat comercial durant mesos, es va tancar amb 48.000 matriculacions. I en els sis primers mesos de l’2021 ja s’han venut al mercat espanyol més de 28.450 Toyota Electric Hybrid.\nEn total, des de l’any 2000 fins l’1 de juliol de 2021 es s’han comercialitzat en el mercat espanyol 306.101 Toyota Electric Hybrid, incloent una mica més de 250 unitats de les versions híbrides endollables de Prius 1a generació 2012-2016 i 2ª generació en venda des de finals de 2020- i RAV4 -des mitjan 2021-.\nMatriculacions Toyota Electric Hybrid – 2000-2010\nMatriculacions Toyota Electric Hybrid – 2011-2021\nAl món, Toyota ha venut gairebé 18 milions d’unitats d’híbrids elèctrics des que va arrencar la comercialització de la primera generació de Prius al Japó el 1997.\nEn l’actualitat, la gamma híbrida elèctrica de Toyota, la més àmplia de mercat espanyol, està composta per 12 variants: Yaris, Yaris ECOVan, Yaris Cross, Corolla, Corolla Touring Sports, Corolla Sedan, Camry, Highlander, Toyota C-HR i Toyota RAV4, a les quals se sumen els híbrids endollables Prius Plug-in i RAV4 Plug-in.\nToyota C-HR Electric Hybrid, nou líder\nPer models, el més venut entre els híbrids elèctrics de Toyota a Espanya és, des de fa tot just unes setmanes, el Toyota C-HR Electric Hybrid. Amb les unitats matriculades al llarg de el present mes de juliol, el Toyota C-HR Electric Hybrid va reemplaçar a l’Auris hybrid com a líder, superant ja les gairebé 62.000 unitats que es van vendre al mercat espanyol de la variant híbrida de l’Auris des que va arrencar la seva comercialització en 2010 fins que va ser reemplaçat pel Corolla Electric Hybrid el 2019 -la xifra de Auris inclou les versions 5p i familiar-.\nDesprés Toyota C-HR El\nectric Hybrid i Auris hybrid se situa, com el tercer model Toyota Electric Hybrid més popular, la variant híbrida elèctrica de l’Yaris, que des de 2012 acumula ja més de 52.000 unitats venudes a Espanya, amb 32 de la variant comercial (Yaris ECOVan). En quart lloc, amb una mica més de 47.000 unitats matriculades des de la seva arribada a el mercat en 2016, està RAV4 Electric Hybrid.\nLa família Corolla Electric Hybrid, en venda des de 2019, acumula ja gairebé 40.000 unitats venudes al mercat espanyol, de manera que, si el ritme es manté, aviat superarà a RAV4 Electric Hybrid. El pioner de la tecnologia Toyota Electric Hybrid, el Toyota Prius, suma una mica més de 25.000 unitats matriculades entre 2000 i principis de 2021, quan es va deixar de comercialitzar per donar pas a la variant híbrida endollable (Prius Plug-in).\nPer la seva banda, Prius + acumula gairebé 16.000 matriculacions en una llista que es completa amb les dues últimes incorporacions a la gamma Toyota Electric Hybrid: Camry i Highlander. De el primer ja s’han venut més de 1.150 unitats i del segon, en tot just uns mesos, gairebé 200.\nA tots ells s’uneixen Prius Plug-in, la primera generació va acumular 136 unitats matriculades entre 2012 i 2016 i la segona generació suma altres 50 unitats entre finals de 2020 i el primer semestre del 2021, a més de RAV4 Plug-in, que en els seus primers mesos de vida comercial aporta ja 80 unitats venudes en el mercat espanyol.\nPrius + 15.974\nAmb les vendes del mes de juliol de 2021, el Toyota C-HR és ja l’híbrid elèctric de Toyota més venut a Espanya superant les 62.000 unitats, per davant de Auris.\nDada a 1 de juliol de 2021. Cinta de la Direcció General de Trànsit (DGT). Inclou híbrids elèctrics i híbrids endollables. Mercat: Península, Balears, Ceuta i Melilla\n← EL MERCAT DE VEHICLES USATS PUJA UN 32% DURANT EL PRIMER SEMESTRE DE 2021 A CATALUNYA\nCOM AUGMENTAR LA SEGURETAT A LA CARRETERA DURANT L’OPERACIÓ ESPECIAL “1r D’AGOST 2021”? →


Puigdemont dona fe que Maragall el va intentar "aïllar" quan era conseller Acció Exterior La República\nDimarts, 20 d'Agost de 2019 - Edició 390\nPuigdemont dona fe que Maragall el va intentar “aïllar” quan era conseller Acció Exterior\nEl president legítim assegura que les paraules d’Artadi on denunciava que Maragall el va intentar “aïllar” són les d’una “de les persones més rigoroses”\nEl cap de llista de Lliures per Europa, Carles Puigdemont, assegura que la candidata per Barcelona Elsa Artadi és “de les persones més rigoroses” que coneix i “mai parla debades”. Aquesta ha estat la resposta de Puigdemont en ser preguntat des de Brussel·les per les paraules d’Artadi aquest dilluns al matí acusant Ernest Maragall d’intentar “aïllar” el president des de la Conselleria d’Acció Exterior. “Sempre he donat suport a l’acció exterior de la Generalitat, al marge de les actituds encertades o desencertades d’alguns dels seus responsables, que no és el cas del conseller Bosch”, ha afegit després de destacar la “molt bona feina” que fa la Conselleria amb l’actual titular d’Exteriors al capdavant.\nEncara sobre les paraules d’Artadi, Puigdemont ha assegurat: “Crec que no ha acusat ningú, ha constatat un fet que la gent pot comprovar durant un any i mig, però insisteixo que tinc una relació excel·lent amb el conseller Bosch”.\nAmb tot, preguntat pels periodistes per quantes vegades se li va impedir fer un acte a la Delegació del Govern davant la UE durant el temps que Maragall era conseller d’Exteriors, Puigdemont ha evitat concretar. “No he tingut temps d’analitzar amb detall (el que ha dit la candidata de JxCat a Barcelona) però segurament hi ha poques persones en la política catalana que tinguin el rigor que té l’Elsa Artadi”, ha conclòs.\nEl president legítim també ha assegurat que l’ha “emocionat molt” i l’ha “impactat” veure com els presos que són diputats i senadors electes han tramitat les seves actes a Madrid aquest dilluns de forma presencial. “Això ha confirmat justament que són presos polítics perquè les mateixes idees que els han portat a ser escollits diputats i senadors són les que els han tornat a la presó després”, ha indicat.\nPreguntat per la seva acta si és escollit com a eurodiputat per Lliures per Europa, Puigdemont ha assenyalat que “segur” que ell no entrarà al Parlament Europeu “escortat per policies en un vehicle policial”.\n“El nostre equip té clar quin és el requisit perquè jo pugui exercir com a eurodiputat del Parlament Europeu”, ha afegit sobre si haurà de recollir o no l’acta a Madrid, assegurant que el requisit és que obtingui els vots per treure l’escó.\nTot i que ha evitat respondre directament a la pregunta de si anirà a Madrid per a recollir l’acta, Puigdemont ha insistit en els “precedents” que indiquen a partir de quin moment opera la immunitat. “Quan vam planificar el projecte polític europeu també vam contemplar aquesta eventualitat”, ha afegit dient que fins ara “tot allò que han contemplat” ha sortit “bé”. “També sortirà bé això”, ha sentenciat.\nPuigdemont ha fet aquestes declaracions al costat del conseller de Polítiques Digitals Jordi Puigneró, que ha anat a Brussel·les per mantenir reunions de treball amb Edri, entitat que aglutina 34 organitzacions de 19 països de la UE per a la defensa de drets digitals.\nCunillera assegura que Espanya compleix escrupolosament i que és Open Arms qui “no es mou”\nEspanya insisteix en la seva oferta de port a l’Open Arms però l’ONG ho veu “incomprensible”\nSalvini insisteix en el seu rebuig a l’Open Arms: “Som bons cristians, però no ximples”\nEl Gobierno es pregunta “què més pot fer Espanya” per l’Open Arms i no veu “cap problema” per navegar fins a un port espanyol\nOpen Arms:”Per fi s’acaba el malson i les 83 persones a bord rebran assistència immediata a terra”\nEls Mossos detenen un home que havia robat un Aston Martin valorat en 239.000 euros d’un concessionari de Barcelona\nOpen Arms: “Per fi s’acaba el malson i les 83 persones a bord rebran assistència immediata a terra”\nEl vaga dels vigilants de seguretat del Prat anirà a judici el 18 de setembre\nTardà demana eleccions immediates i un Govern amb tots els partidaris d’un referèndum\n#0141 Sánchez vol eleccions, malgrat que alguns indepes li supliquen que no\nCrítics del PDeCAT i contraris de la unilateralitat es reuniran a Poblet al marge de JxCat\nJunqueras, sobre la resposta a la sentència de l’1-O: “Convocar eleccions és una opció que no s’ha de descartar mai”


Nou centre d’atenció a la drogodependència a Drassanes | betevé Web\nLa Sala Baluard es troba des de fa més de 10 anys al recinte històric de les Drassanes Reials. Aquí s'ofereixen serveis per reduir els riscos de les persones amb drogodependències, com ara un espai per al consum amb xeringues i un servei de dutxa, entre d'altres. Durant el primer semestre de 2016, hi han passat gairebé 1.300 usuaris. Uns 300 al mes. És la sala de la ciutat que atén més persones. El centre, però, no té prou lloc per oferir tots els serveis i han apostat per fer un trasllat.\nGEMMA TARAFA, comissionada de Salut\n"El que guanyem és tenir les dues peces clau que ha de tenir un CAS. La primera és l'abordatge al tractament perquè aquelles persones que vulguin deixar de consumir puguin iniciar un tractament per deixar de fer-ho. I l'altra pota és la reducció de danys on tenim la sala de venipunció, el servei de dutxa i d'intercanvi de roba i el cafè menjador on poden tenir alguna cosa de menjar o beure."\nEls serveis s'oferiran des d'aquí, des de l'avinguda de les Drassanes, on abans hi havia el Centre d'Urgències d'Atenció Primària Peracamps. Les obres ja han començat i està previst que s'acabin a la primavera de 2017.\nL'alcohol és el principal motiu de tractament en matèria d'addiccions, seguit de la cocaïna i el cànnabis. L'existència de centres d'atenció i seguiment permeten reduir les morts per sobredosi i les infeccions de VIH. De fet, s'ha passat de recollir 12.000 xeringues als carrers de Barcelona el 2004 a un miler aquest any, de les quals 800 s'han recollit a Ciutat Vella. Les ONG per les addiccions aposten per un model integral per continuar reduint aquestes xifres.\nProjecte Home ha avançat que en el darrer any han augmentat en un 20 % el nombre de casos atesos. Xifra que revela que hi ha una major consciència per superar una addició.\ndimecres 7 de desembre, 2016 , 20.00\nNou centre d’atenció a la drogodependència a Drassanes\nLes obres del nou Centre d'Atenció i Seguiment Baluard ja han començat i està previst que estiguin enllestides la primavera de 2017. Les instal·lacions situades a l'avinguda de les Drassanes disposaran, a banda de la sala de venipunció, de diferents programes de tractament de les addiccions. L'Ajuntament nega que l'ampliació generi un efecte crida en els usuaris, però l'Associació de Veïns del Raval es mostra contrària al canvi.\nEl nou CAS Baluard tindrà 530 m2, el doble que l'actual, i disposarà de dues plantes. El centre mantindrà la sala de venipunció, un espai de dutxes i l'anomenada sala de calor cafè per als usuaris, però alhora incorporarà serveis de tractament de les addiccions. Amb el Centre d'Atenció Sociosanitària Baluard ja seran set els districtes que incorporaran aquest model "d'atenció integral" a les drogues, i només quedaran per sumar-s'hi l'Eixample, Gràcia i Nou Barris.\nLa sala Baluard va obrir el 2005 de forma provisional i envoltada de polèmica. Actualment continua sent la sala que més usuaris rep de la ciutat. De gener a juny de 2016 s'hi han atès 1.276 persones, unes 300 al mes. La comissionada de Salut, Gemma Tarafa, ha volgut deixar clar, però, que aquesta ampliació de serveis no generarà un efecte crida.\nLes ONG per les addiccions, com Projecte Home, aposten per aquest model integral per continuar reduint les xifres de morts per sobredosi i les infeccions de VIH. Actualment, l'alcohol és el principal motiu de tractament en matèria d'addiccions, seguit de la cocaïna i el cànnabis. Des de l'entitat han avançat que en el darrer any han augmentat en un 20 % el nombre de casos atesos, xifra que revela que hi ha una major consciència per superar una addició.\nL'Associació de Veïns del Raval no vol el trasllat\nEls veïns, però, es mostren recelosos amb el canvi. Segons el president de l'Associació de Veïns del Raval, Josep García, el nou CAS, a tocar de l'Escola Oficial d'Idiomes, està situat en una zona més transitada i això, més d'hora que tard, provocarà problemes. "Allà on no hi ha un conflicte, tindrem un conflicte. I llavors serà imparable perquè el que demanarem és el tancament definitiu de qualsevol espai de venipunció al barri del Raval", afirma García. La regidora de Ciutat Vella, Gala Pin, entén els recels que pot generar aquest canvi entre els veïns, però està convençuda que "és un guany per al Raval i per als usuaris" de Baluard i que cal prioritzar "el dret a la salut" dels ciutadans. Pin també ha explicat que el districte ha posat en marxa una comissió de seguiment, en què també participen els veïns, i que abans que acabi l'any celebraran una nova reunió.\nCiutat Vellaconsum de droguesel Raval\nEl PDeCAT pacta amb Colau un pla de xoc per combatre els narcopisos\nLa Pasqua Interreligiosa del Raval reivindica la riquesa de la diversitat\nEl PSC reclama un fiscal específic a Ciutat Vella contra el narcotràfic\nEl govern espera un recurs de les entitats per salvar la multiconsulta\nEls veïns del Gòtic es manifesten contra la proliferació de narcopisos\nHabitem el Sant Pau reclama un “acord polític de ciutat” per construir habitatge públic\nLes obres a Sotstinent Navarro descobreixen un camí de ronda de l’època dels romans\nNova eina digital per fer un seguiment de les més de 1.400 actuacions municipals\nEls veïns del Raval volen involucrar toxicòmans en la lluita contra els narcopisos


Llibertat, Igualtat, Pluralitat: Ocupació, beques, ajudes i subvencions, i molt més: 1 plaça interí/ina d'auxiliar de vigilància i mobilitat , grup C2 (codi 18/2016). Ajuntament de Malgrat de Mar ( Barcelona)\n1 plaça interí/ina d'auxiliar de vigilància i mobilitat , grup C2 (codi 18/2016). Ajuntament de Malgrat de Mar ( Barcelona)\nAjuntament de Malgrat de Mar ANUNCI sobre aprovació de les bases i la convocatòria per a la provisió d'una plaça interí/ina d'auxiliar de vigilància i mobilitat (codi 18/2016).\nLa Junta de Govern Local, en sessió de 07.04.2016 ha aprovat les bases per a la provisió, mitjançant oposició, d'una plaça d'auxiliars de vigilància i mobilitat, interí/ina, subgrup c2, escala d'administració especial.\nAquestes Bases està previst que es publiquin integrament en el Butlletí Oficial de la Província (de Barcelona), el proper 29.04.2016. Així el termini per a la presentació d'instàncies, juntament amb la documentació que es demana, serà des del 30.04.2016 fins al 19.05.2016 (fins les 14:00 hores).\nEtiquetas: auxiliar de vigilància i mobilitat


De conformitat amb el que estableix la normativa vigent en Protecció de Dades de Caràcter Personal (RGPD) i la Llei 34/2002, de 11 de juliol, de Serveis de la Societat de la Informació i de Comerç Electrònic (LSSI-CE), Llibreria QuatreCincU informa les persones usuàries, que ha procedit a crear un perfil a les xarxes socials Facebook, Twitter i Instagram, amb la finalitat principal de publicitar els seus productes i serveis.\nDades de Llibreria QuatreCincU (JAUME PONSA PEÑA):\n•\tCIF: 35051949H\n•\tDIRECCIÓ: C / COMAS 4, LOCAL 08328, ALELLA (BARCELONA)\n•\tCORREU ELECTRÒNIC: llibreria@quatrecincu.cat\n•\tDOMINI WEB: www.quatrecincu.cat\nLa persona usuària disposa d'un perfil a la mateixa Xarxa Social i ha decidit unir-se a la pàgina creada per Llibreria QuatreCincU, mostrant així interès en la informació que es publiciti a la Xarxa. A l'unir-se a la nostra pàgina, ens facilita el seu consentiment per al tractament d'aquelles dades personals publicades en el seu perfil.\nLa persona usuària pot accedir en tot moment a les polítiques de privacitat de la pròpia Xarxa Social, així com configurar el seu perfil per garantir la seva privacitat.\nLlibreria QuatreCincU té accés i tracta la informació pública de la persona usuària, especialment, el seu nom de contacte. Aquestes dades, només són utilitzats dins de la pròpia Xarxa Social. No són incorporats a cap sistema de tractament.\nEn relació als drets d'accés, rectificació, limitació de tractament, supressió, portabilitat i oposició a el tractament de les seves dades de caràcter personal, dels quals disposeu i que poden ser exercits davant Llibreria QuatreCincU, d'acord amb el RGPD, heu de tenir en compte els següents matisos:\n- Dret d'Accés: És el dret de la persona usuàriaa obtenir informació sobre les seves dades concretes de caràcter personal i de el tractament que s'hagi realitzat o realitzi, així com de la informació disponible sobre l'origen d'aquestes dades i les comunicacions realitzades o previstes dels mateixos.\n- Dret de Rectificació: És el dret de la persona afectada què es modifiquin les dades que resultin ser inexactes o incompletes. Només podrà satisfer-se en relació a la informació que es trobi sota el control de Llibreria QuatreCincU, per exemple, eliminar comentaris publicats a la pròpia pàgina, imatges o continguts web on constin dades de caràcter personal de la persona usuària.\n- Dret a la Limitació de tractament: És el dret que es limitin els caps de el tractament previstos de forma original pel responsable del tractament.\n- Dret de supressió: És el dret a suprimir les dades de caràcter personal de la persona usuària, a excepció del que preveu el propi RGPD o en altres normatives aplicables que determinin l'obligatorietat de la conservació dels mateixos, en temps i forma.\n- Dret de portabilitat: El dret a rebre les dades personals que la persona usuària, hagi facilitat, en un format estructurat, d'ús comú i lectura mecànica, i a transmetre'ls a un altre responsable.\n- Dret d'Oposició: És el dret de la persona usuària a que no es dugui a terme el tractament de les seves dades de caràcter personal o se cessi el tractament dels mateixos per part Llibreria QuatreCincU.\nLlibreria QuatreCincU realitzarà les següents actuacions:\n- Publicació en el perfil de les persones usuàries de tota aquella informació ja publicada a la pàgina de Llibreria QuatreCincU.\n- Actualitzacions de l'estat de la pàgina que es publicaran en el perfil de la persona usuària.\nLa persona usuària sempre pot controlar les seves connexions, eliminar els continguts que deixin d'interessar i restringir amb qui comparteix les seves connexions, per a això haurà d'accedir a la seva configuració de privacitat.\nLa persona usuària, un cop unit a la pàgina de Llibreria QuatreCincU, podrà publicar en aquesta última comentaris, enllaços, imatges o fotografies o qualsevol altre tipus de contingut multimèdia suportat per la Xarxa Social. Lee persones usuàries en tots els casos, han de ser el titular dels mateixos, gaudir dels drets d'autor i de propietat intel·lectual o comptar amb el consentiment dels tercers afectats. Es prohibeix expressament qualsevol publicació en la pàgina, ja siguin textos, gràfics, fotografies, vídeos, etc. que atemptin o siguin susceptibles d'atemptar contra la moral, l'ètica, el bon gust o el decòrum, i / o que infringeixin, violin o infringeixin els drets de propietat intel·lectual o industrial, el dret a la imatge o la Llei. En aquests casos, Llibreria QuatreCincU es reserva el dret a retirar immediatament el contingut, podent sol·licitar el bloqueig permanent de les persones usuàries.\nLlibreria QuatreCincU no es farà responsable dels continguts que lliurement ha publicat una persona usuària.\nLa persona usuària ha de tenir present que les seves publicacions seran conegudes pels altres persones usuàries, de manera que ella mateix és el principal responsable de la seva privacitat.\nLes imatges que es puguin publicar en la pàgina no seran emmagatzemades en cap sistema de tractament per part de Llibreria QuatreCincU, però sí que romandran a la Xarxa Social.\nLlibreria QuatreCincU es reserva el dret a realitzar concursos i promocions, en els quals podran participar les persones usuàries unide a la seva pàgina. Les bases de cada una d'elles, quan s'utilitzi per a això la plataforma de la Xarxa Social, seran publicades a la mateixa. Complint sempre amb la LSSI-CE i amb qualsevol altra norma que li sigui d'aplicació.\nLlibreria QuatreCincU utilitzarà la Xarxa Social per publicitar els seus productes i serveis, en tot cas, si decideix tractar les seves dades de contacte per a realitzar accions directes de prospecció comercial, serà sempre, complint amb les exigències legals de l'RGPD i de la LSSI-CE.\nNo es considera publicitat el fet de recomanar a altres persones usuàries la pàgina de Llibreria QuatreCincU perquè també elles puguin gaudir de les promocions o estar informades de la seva activitat.


La Generalitat pagarà 14 euros per cada escrit en català als jutjats | Catalunya | EL PAÍS Catalunya\nLa Generalitat pagarà 14 euros per cada escrit en català als jutjats\nEl Govern impulsa una prova pilot per frenar la caiguda de l'ús de la llengua en l'àmbit de la justícia\nBarcelona 4 GEN 2017 - 15:31\tCET\nL'ús del català als jutjats es troba en nivells mínims. Només un 8,4% dels escrits judicials es registren en llengua catalana. La Generalitat engegarà una prova pilot per intentar revertir aquesta situació. Pagarà 14 euros als advocats d'ofici per cada escrit –demandes, apel·lacions, recursos i notificacions judicials, entre d'altres– que presentin en català.\nNomés el 8% de les sentències es dicten en català\nEl compromís del conseller de Justícia, Carles Mundó, consta en un acord subscrit entre el seu departament i el Consell de l'Advocacia Catalana. Els advocats que presten serveis gratuïts podran acollir-s'hi voluntàriament. El pressupost global de la mesura és de 915.000 euros per a aquest any.\nEl català als jutjats, segons les estadístiques en què es basa la Generalitat, van arribar a les cotes més baixes de l'última dècada el 2015. Només el 8,4% de les sentències es van redactar en la llengua cooficial de la Generalitat, un percentatge molt allunyat de l'ús social del català.\nA més, la Generalitat argumenta que el Consell d'Europa ha reclamat al Govern central que "garanteixi la presència" de les llengües cooficials en la justícia, segons va expressar fa deu dies, quan el Govern català va aprovar la signatura del protocol per validar la subvenció de 14 euros. Els advocats, no obstant això, eludeixen utilitzar el català per por de dilacions addicionals a les que ja pateix l'Administació de Justícia.


Representats de l'Executiva de l'STAC es reuneixen amb el nou Director General de Transports – Stac\nRepresentats de l'Executiva de l'STAC es reuneixen amb el nou Director General de Transports\n19 de febrer de 2013 STAC 1024 Views\nPere Padrosa Pierre, nou Director General de Transports\nBARCELONA | 19 feb 2013.- Ahir va tenir lloc a la seu de la Direcció General de Transports una reunió entre representants de l’Executiva Nacional del Sindicat del Taxi de Catalunya (STAC) i el recent nombrat Director General de Transports, Pere Padrosa.\nDurant el transcurs de la reunió es va fer entrega d’una documentació relativa a temes pendents que té el sector, que us detallem a continuació, i uns annexos a aquests:\nAnnex 1: Estudi Transport Sanitari pel Taxi\nAnnex 2: Esmenes presentades a la Llei d’Ordenació del Transport Terrestre (LOTT)\nAnnex 3: Decret de la Presidència de la C. Autònoma de les Illes Balears per a la inmovilització de vehicles pirates\nAnnex 4: Sol·licitut de modificació del Reglament de la Llei de Regulació del Transport de Viatgers per Carretera mitjançant Vehicles de Motor.\n1) RECUPERACIÓ DEL TRANSPORT SANITARI per tot Catalunya. Vam realitzar un estudi (Annex 1), que fou entregat a les Conselleries de Transports i Salut, on va quedar demostrat que l’erari públic podia arribar a estalviar fins a 19 milions d’Euros si el transport sanitari es realitza en taxi enlloc d’en ambulància. L’aparició del transport públic col·lectiu ens ha causat danys terribles però també n’hem proposat la seva substitució pel taxi. Actualment, a Catalunya hi ha tres zones on es realitza aquest tipus de transport. Les negociacions es troben encallades, actualment, a Salut, ja que Transports ens dóna el seu absolut recolzament. Tenint en compte que la Direcció General de Transports i Mobilitat ha cambiat, tornarem a insistir-hi.\n2) MANTENIMENT DE LA PROPORCIONALITAT DE LES VTC’s. Per tots és conegut el conflicte que es va generar aquest estiu quan l’Administració Central va voler liberalitzar les VTC’s per la pressió rebuda per part de les operadores turístiques. Finalment i després de l’amenaça del conflicte es va convocar una VAGA GENERAL al sector pel dia 1 d’Agost. El Govern Central va pactar amb les organitzacions estatals el manteniment de la proporcionalitat en la Llei de Transports Terrestres que estava a punt d’entrar al Parlament. Fou una gran notícia, en cas contrari hagués suposat la ruïna del sector del taxi.\nActualment la llei s’està tramitant al Parlament i està en fase d’esmenes. Totes les organitzacions estatals que formen part de la secció del Taxi del Comitè Nacional del Transport (òrgan consultiu del Ministeri de Foment) han elaborat les esmenes (Annex 2) que han estat presentades als diferents grups parlamentaris (CIU, IU, PSOE y PP). Les esmenes presentades han estat el manteniment de la proporcionalitat, exigir que els vehicles amb menys de quatre rodes tinguin com a requeriment l’autorització administrativa i altres al·legacions.\n3) PARALITZACIÓ DEL VEHICLE PIRATA. Fa molt de temps que sol·licitem que els vehicles que estiguin realitzant transport il·legal o irregular de persones quedin immobilitzats i fins al pagament de la sanció no es retorni el vehicle. Mentre que a Catalunya sembla que hi oposin resistència, el Govern de les Illes Balears ha realitzat un decret, el 8 de juny de 2012 i publicat al Butlletí Oficial Corresponent al 9 de juny del mateix any (Annex 3).\n4) NO MÉS LLICÈNCIES DE TAXI A CATALUNYA. Des d’uns quants Plens del Consell del Taxi anteriorment celebrats hem plantejat la necessitat d’una moratòria per a negar la concessió de més llicències i aquest és el mandat que hem donat a tots els nostres representants a les Comissions Territorials que els hi corresponen: Negar-se a qualsevol llicència de nova creació i crear-ne una alternativa: Àrees de Prestació Conjunta.\n5) MODIFICACIÓ DE LA LLEI DEL TAXI. Considerem que s’hauria de produir una modificació de la Llei del Taxi en diferents aspectes:\na) Plena i Exclusiva dedicació. Almenys per a determinats municipis, depenent del nombre d’habitants.\nb) Un taxi, un conductor. Possibilitar als municipis que puguin determinar el tant per cent de vehicles que han d’estar a doble torn.\n6) ELECCIONS SINDICALS. Igual que ha succeït a l’Àrea Metropolitana de Barcelona, sol·licitem que es produeixi el mateix a la resta de Catalunya. No estem d’acord amb l’actual representativitat pactada en el seu dia per a la constitució tant del Consell del Taxi com de les Comissions Territorials del mateix.\n7) TRANSPORT COL·LECTIU, EL TAXI HA DE COMPTAR. Estem en una situació econòmica en la qual el Transport Col·lectiu amb les concessions administratives corresponents són deficitàries i els taxis, per una altra banda, estan a les parades. És indubtable que el taxi podria cobrir el transport col·lectiu que actualment és deficitari.\n8) MODIFICACIÓ DE L’ARTICLE 138 del Reglament de la Llei de Regulació del Transports de Viatgers per Carretera (Annex 4). Fa molt de temps que sol·licitem la modificació de l’esmentat article, les competències del qual les té la Generalitat, que està permetent a molts establiments com són hotels, càmpings i discoteques el fet de fer transport dels assistents, entrant en clara competència amb el taxi. Aquesta mateixa proposta ha estat una de les esmenes que s’ha presentat per a la modificació de la LOTT (Llei d’Ordenació de Transports Terrestres).\n9) FORMACIÓ CONTINUA. La nostra organització és pionera en aquest camp i necessitem recolzament. Creiem en la formació contínua del professional del taxi i així ho demostrem. Hem realitzat, fins ara, cursos d’anglès amb diferents nivells, història de la ciutat de Barcelona i de Catalunya, Tècniques de Conducció, Informàtica, Atenció al Client, etc. Per tant, considerem que l’Administració ha d’ajudar, en aquest aspecte, a les organitzacions. Actualment estem oferint aquesta mateixa formació, subvencionant-ne una part del cursos.\n10) PUBLICITAT DEL NOSTRE SERVEI. Hem d’aconseguir ajudes per part de l’Administració per a fomentar el nostre servei en tots els punts neuràlgics del país, com són Ports i Aeroports. No hi ha cap stand dels nostres preus i serveis en cap dels Aeroports, ni tan sols als Punts d’Informació.\n11) RECOLZAMENT PER A INSTAL·LACIONS DE SUBMINISTRAMENT. Creiem convenient que la Generalitat de Catalunya ens faciliti possibles instal·lacions com centrals de compra, gasolineres i altres tipus de centres de gestió específics.\n12) REGLAMENT D’EMISSORES i REGLAMENT NACIONAL DE CATALUNYA. És necessari que definitivament s’acabi de crear el Reglament d’Emissores i també el Reglament Nacional de Catalunya per a poder, així, desenvolupar la Llei del Taxi i introduir-hi aquelles modificacions que ajudin a fer la nostra professió més viable.\n← En els punts de demanda de taxis més importants de Barcelona s'han situat OPIS informatius sobre les Tarifes de Taxi 2013.\nGirona i Lleida ja tenen les tarifes del taxi per l'any 2013 →\nEn los últimos 4 años, se han perdido 559.900 trabajadores autónomos\n25 de maig de 2012 admin2 Comentaris tancats a En los últimos 4 años, se han perdido 559.900 trabajadores autónomos


Breu història | Mancomunitat de Catalunya\n«Recuperar la capacitat de la gestió administrativa de les antigues Corts Catalanes», amb aquest objectiu, el 6 d’abril de 1914 s’estableix la Mancomunitat de Catalunya.\nComença una nova etapa política, amb el president de la Diputació de Barcelona, Enric Prat de la Riba, al capdavant: un líder que sap unir esforços. La Mancomunitat de Catalunya és la federació voluntària de les quatre diputacions de Catalunya, amb l’objectiu de recuperar la unitat trencada per la divisió provincial de 1833.\nTot i que la Mancomunitat de Catalunya és un projecte pensat des del 1908, no és fins l’any 1911 quan la Diputació de Barcelona proposa a les altres tres diputacions tirar endavant la iniciativa, que al mes de setembre d’aquell mateix any accepten i aproven les bases de la seva constitució. Només una de les diputacions (Girona) està governada per la Lliga Regionalista, el mateix partit de Prat de la Riba. A Lleida domina el partit monàrquic liberal espanyol i, a Tarragona, els republicans autonomistes.\nA Madrid, les bases d’aquesta futura Mancomunitat de Catalunya són defensades per Francesc Cambó. Des de les diputacions catalanes, però, es realitza una consulta als ajuntaments catalans. D’un total de 1.087, només rep l’abstenció de 55 consistoris i dos més voten en contra.\nLa Diputació de Prat de la Riba és el principal motor de la Mancomunitat de Catalunya. Compta amb el 57% de la població però aporta 80% dels recursos globals d’aquesta nova institució.\nPrat de la Riba mor l’1 d’agost de 1917 a Castellterçol, a l’edat de 47 anys. Com a successor, l’Assemblea elegeix a Josep Puig i Cadafalch el mateix any. Aquest arquitecte prestigiós, historiador de l’art i membre fundador de l’Institut d’Estudis Catalans s’imposa al monàrquic lleidetà Joan Rovira i Agelet per 48 a 39 vots.


Els metges demanen que els alumnes aprenguin primers auxilis\nDIA INTERNACIONAL DE LA SENSIBILITZACIÓ DAVANT L'ATURADA CARDÍACA\nAprendre a salvar vides a l'escola\nEls metges d'emergències insisteixen en la necessitat que el currículum escolar obligatori inclogui tallers de primers auxilis\nNomés el 10% dels adults sabrien realitzar una reanimació cardiopulmonar, una cosa que pot salvar 100.000 vides a l'any a tot Europa\nMadrid - Dijous, 15/10/2020 - 10:01\n«Hola. Tinc 8 anys. La meva àvia s’ha desmaiat. És a terra. Els meus pares són metges, però no són a casa. M’han ensenyat a trucar al 112 per a les emergències». Aquesta trucada la va rebre el 2012 Marta Nonide, metge d’emergències a Astúries, que en aquell moment estava de guàrdia al centre coordinador del 112. Nonide va començar a preguntar a la nena: «¿La teva àvia respira? ¿Té la boca torta?». La nena ho va contestar tot amb absoluta serenitat. La metge va concloure que l’àvia acabava de tenir un ictus. «Posa-la de costat. ¿Saps fer-ho?». La nena va cridar al seu germà petit, de 5 anys, i entre els dos la van col·locar en la posició lateral de seguretat. «Perfecte, l’ambulància ara ve».\nA Nonide se li va quedar gravada a foc aquesta trucada. Una nena de 8 anys sabia trucar al 112, donar la direcció de casa i posar la seva àvia en una postura que li permetia minimitzar el risc vital. Dos anys més tard, la facultativa va aixecar el seu somni personal i professional: portar els primers auxilis a les escoles. El seu objectiu era ensenyar als nens més petits –a partir de 5 anys– com fer una RCP (reanimació cardiopulmonar) a una persona que no està respirant, com col·locar la víctima en posició lateral de seguretat en cas que respiri, i com ajudar una persona que s’ha ennuegat amb la maniobra de Heimlich. Va batejar la iniciativa amb el nom RCP Desde Mi Cole.\nCrítiques inicials de pares i professors\nEls començaments no van ser fàcils. Molts professors i pares van posar el crit al cel i es van alarmar davant la idea que els sanitaris parlessin d’aturades cardíaques i mort als seus fills. Avui, la iniciativa és un absolut èxit i els seus tentacles han arribat a països com l’Argentina i Portugal. «La RCP és vital. La població en general hauria d’aprendre a fer-la. I al més aviat possible. Nosaltres fem tallers d’una hora de durada amb nens des de P5. És increïble com ho comprenen tot. Adaptem el llenguatge a la seva edat, utilitzem cançons i utilitzem peluixos en lloc de maniquins. Estic convençuda que els 5 anys és l’edat perfecta per iniciar-se en l’aprenentatge dels primers auxilis. És molt important també que els nens i les nenes sàpiguen trucar al 112 i que coneguin la direcció de casa seva», destaca la responsable de la iniciativa RCP Desde Mi Cole.\nTaller infantil de primers auxilis en una escola infantil / MARTA NONIDE (RCp Desde Mi Cole)\nL’aturada cardíaca és l’absència brusca de respiració i circulació. En la majoria dels casos és a causa d’un infart, tot i que també pot produir-se per un ofegament o per una hemorràgia. Estem davant d’un problema de salut pública de primera magnitud. Si augmentés el percentatge de persones que aprenen maniobres de RCP i les realitzen en cas d’emergència podrien salvar-se a tot Europa més de 100.000 vides a l’any, segons un informe del Ministeri de Sanitat, que l’any passat va organitzar una jornada mèdica pel Dia Mundial de la Sensibilització davant l’Aturada Cardíaca, que se celebra cada 16 d’octubre. «A Espanya, només el 10% dels adults, i ja és un percentatge molt optimista, sabrien reaccionar davant una parada cardíaca. Als països nòrdics, no obstant, el percentatge és molt més alt. La població està molt conscienciada i hi ha oficis, com el de professor, que no es poden exercir sense tenir una titulació específica», explica Nonide.\nFa anys que els metges especialistes en emergències exigeixen al Govern de torn que inclogui els primers auxilis en el currículum escolar obligatori. El 2014 un reial decret va incloure els «coneixements bàsics de tècniques de primers auxilis» dins de l’assignatura de ciències de la naturalesa. «Ens vam posar molt contents, però amb l’habitual bronca política d’aquest país la norma va quedar en paper mullat i continua sense ser obligatori. Algunes autonomies, com Catalunya, sí que tenen iniciatives al respecte i estan més ben organitzades», explica Esther Gorjón, vocal d’Infermeria de la SEMES (Societat Espanyola de Medicina d’Urgències i Emergències). De la mà de Mapfre, la SEMES està a punt d’organitzar la setena edició d’un congrés per formar professors en primers auxilis.\nUna RCP implica salvar una vida només amb les mans. Quan una persona pateix una parada cardíaca el primer que cal fer és comprovar si respira. Si no ho està fent, has de posar les teves mans entrellaçades al seu pit i realitzar-li compressions toràciques (100 o 120 per minut) perquè el cor bombi i perquè l’oxigen li arribi al cervell. A causa del coronavirus i altres possibles malalties acompanyar les compressions amb ventilació (boca a boca) només es recomana a les persones de confiança de la víctima.\nDues nenes aprenen a realitzar la reanimació cardíaca. / MARTA NONIDE (RCP DESDE MI COLE)\nTriplicar les possibilitats de supervivència\nEl temps és bàsic. Una RCP practicada en els dos primers minuts triplica les possibilitats de supervivència de la víctima. «A les grans ciutats, les ambulàncies arriben en una mitjana de 10 minuts, és un temps preciós que cal aprofitar per ajudar. I una vegada arribem nosaltres, realitzem la RCP professional, però és fonamental que abans d’això la víctima hagi rebut auxili. La majoria dels infarts ocorren al carrer o als domicilis, per això és tan elemental que la població sàpiga realitzar aquest tipus de maniobres, que ajuden a salvar vides», argumenta Raquel R. Merlo, metge del 112 que també imparteix formació en primers auxilis a metges i als anomenats ‘primers intervinents’, policies, bombers i agents de protecció civil.\nLa facultativa del 112 –que, igual com la responsable de RCP Desde Mi Cole, és membre del grup de pediatria de la Societat Espanyola de Medicina d’Urgències i Emergències– explica que la població i les autoritats sanitàries i polítiques estan cada vegada més conscienciades. Per això els desfibril·ladors semiautomàtics (molt fàcils d’utilitzar i amb geolocalització perquè els serveis d’emergències tinguin la direcció) s’han multiplicat en llocs públics els últims anys. De fet, hi ha aplicacions de mòbils, com Ariadna, que indiquen on és el més pròxim.\nSense desanimar-se, els metges d’emergències –que continuen formant voluntàriament professors i altres professionals– continuen demanant al Govern que inclogui els primers auxilis en el currículum escolar obligatori. Fins que arribi aquell moment, lamentablement, tot depèn de la bona voluntat de les direccions escolars i els docents. «La formació a les escoles és essencial. La vida no té preu. Salvar una persona et genera una gratificació personal impagable i meravellosa», conclou la doctora Merlo.\nLa portada d'EL PERIÓDICO del 30 d'octubre del 2020\nUna pacient ingressada per Covid a l'Hospital de Basurto causa un incendi per fumar a l'habitació


Comunicat Entitats : L´Associació Fotografica demana fotogràfies de esdeveniments del poble per a un Calendari Solidari - Castellvilarenc.info\nby Redacció 17 d'octubre de 2011\nDes de l’Associació Fotogràfica de Castellbell i el Vilar i l’Ajuntament es fa una crida a tothom per tal de crear un calendari solidari per a la recollida d’aliments.\nUs demanem que ens feu arribar fotografies relacionades amb Castellbell i el Vilar i amb algun mes. Per exemple, per al mes de gener, ens agradaria una fotografia de la baixada dels reis des del castell, per l’agost, una fotografia representativa de la nostra festa major, etc…\nNo cal que les fotografies siguin actuals, per exemple… al setembre podríem ficar alguna fotografia sobre les inundacions que van haver-hi ara fa 40 anys….\nPodeu enviar tantes fotografies com vulgueu i indiqueu-nos a quin mes la relacioneu (baixada reis – gener, zitzi park – desembre…. )\nIntenteu ser creatius, ja que em d’evitar tenir 100 fotografies dels reis i cap fotografia per el mes de març, per exemple.\nUs demanem que ens ho feu arribar a as.fotografica@gmail.com el més aviat possible ja que a principis de novembre ja farem la selecció i el calendari. Totes les fotografies aniran acompanyades del nom de l’autor.\n6 de desembre de 2009 6 de desembre de 2009