Conveni. Comunicat 10\nEn el nostre anterior comunicat de Conveni dèiem que la patronal ACARL es prenia un temps mort. Doncs bé, aquest ja ha conclòs. El pròxim dia 26 de setembre està prevista la represa formal de les negociacions, i ja és hora d'arribar a solucions.\nFins ara ACARL s'ha limitat a afirmar que la plataforma sindical conjunta és econòmicament inabordable, sense fer pública, per la seva banda, la concreció de quines són les matèries que volguessin acordar, més enllà d'una genèrica demanda de flexibilitat.\nAixò es deu, sens dubte, a que les seves pretensions inicials s'han centrat a desregular, que no flexibilitzar, salaris, jornada i mobilitat. Conscients, com són, del rebuig sindical ferm i unitari a les seves propostes, han desistit de gran part de les seves inicials intencions, installant-se malenconiosament (*) en un impasse, que COMFIA-CCOO estem decidits a trencar.\nEls resultats econòmics passats justifiquen les propostes que hem fet. La patronal, parafrasejant el famós aforisme financer, addueix que resultats passats no garanteixen resultats futurs. No obstant això, o ara s'inverteix en les plantilles, el recurs més propi de les entitats, o segur que el futur sí serà més fosc.\nÉs temps de decidir i d'acordar. És la responsabilitat i l'obligació d'ambdues parts, però és, sobretot, la nostra determinació. La pròxima ronda de negociació ha de substanciar ja un Conveni Collectiu. De no ser així, COMFIA-CCOO proposarem a la resta de sindicats coordinar les accions necessàries perquè el conjunt dels treballadors i treballadores acabem per convèncer a la patronal ACARL.\n(*) Malenconia 1. f. Tristesa vaga, profunda, assossegada i permanent, nascuda de causes físiques o morals, que fa que no trobi qui la pateix gust ni diversió en no-res.


(S'ha redirigit des de: Anticodó)\nMentre que la seqüència de nucleòtids específica d'un mRNA especifica quins aminoàcids s'incorporen al producte proteic del gen del qual es transcriu l'mRNA, el paper del tRNA és el d'especificar quina seqüència del codi genètic correspon a quin aminoàcid. El mRNA codifica una proteïna com una sèrie de codons contigus, cadascun dels quals és reconegut per un mRNA particular. Un dels extrems del tRNA coincideix amb el codi genètic en una seqüència de tres nucleòtids anomenada anticodó. L'anticodó forma tres parells de bases complementàries amb un codó en el tRNA durant la biosíntesi de proteïnes. A l'altre extrem del tRNA hi ha un enganxament covalent a l'aminoàcid que correspon a la seqüència anticodon. Cada tipus de molècula de tRNA es pot unir a un sol tipus d'aminoàcid, de manera que cada organisme té molts tipus d'tRNA. Com que el codi genètic conté múltiples codons que especifiquen el mateix aminoàcid, hi ha diverses molècules de tRNA amb diferents anticodons que porten el mateix aminoàcid. Durant la síntesi de proteïnes, els tRNA amb aminoàcids units s'entreguen al ribosoma mitjançant proteïnes anomenades factors d'elongació, que ajuden a l'associació del tRNA amb el ribosoma, la síntesi del nou polipèptid i la translocació (moviment) del ribosoma al llarg del mRNA. Si l'anticodó del mRNA coincideix amb el mRNA, un altre mRNA ja vinculat al ribosoma transfereix la cadena polipeptídica creixent des del seu extrem 3 a l'aminoàcid unit al 3 'extrem del recent mRNA lliurat, una reacció catalitzada pel ribosoma. Un gran nombre de nucleòtids individuals en una molècula de tRNA pot ser modificat químicament, sovint per metilació o desamidació. Aquestes bases poc freqüents afecten de vegades la interacció de el tRNA amb ribosomes i de vegades es produeixen a l'anticodó per alterar les propietats de combinació de bases.\nGens del tRNAModifica\nAl genoma humà, que segons les estimacions de gener de 2013, té uns 20.848 gens codificants de proteïnes en total, hi ha 497 nuclis cel·lulars que codifiquen molècules de tRNA citoplasmàtiques i pseudògens derivats de 324 mRNA -els gens del tRNA que es creu que ja no són funcionals (tot i que s'ha demostrat que el pseudo-tRNA estan involucrats en la resistència als antibiòtics en bacteris). També s'han identificat regions en nuclis de cromosomes, molt similars en seqüència als gens de tRNA mitocondrials. Aquests aspectes també es consideren part del nucli del DNA mitocondrial (gens transferits del mitocondri al nucli).\n↑ WormBase web site, http://www.wormbase.org Arxivat 2017-04-20 a Wayback Machine., release WS187, date 25-Jan-2008.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=ARN_de_transferència&oldid=29254913#Anticodó»\nDarrera modificació: 16 gen 2022 a les 19:19\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 16 gen 2022 a les 19:19.


Denuncien identificacions i requisa de material de la campanya per l'1-O - PuntValles\nLa tradicional enganxada de cartells arreu de Catalunya ha comportat les primeres actuacions dels policials\nACN Barcelona .- La CUP i ERC han denunciat a través d'alguns dels seus comptes de Twitter que durant la nit de dijous a divendres policies locals, Mossos d'Esquadra i Guàrdia Civil han identificat persones i han requisat material de campanya del referèndum de l'1-O. Els incidents s'han registrat coincidint amb l'inici de campanya, durant la tradicional enganxada de cartells arreu de Catalunya, a poblacions com Montcada i Reixac, Cerdanyola, Ripollet, Masquefa, Figueres, Llagostera, Premià de Mar i les Cases d'Alcanar. Aquestes han estat les primeres actuacions que s'han fet seguint les directrius de la Fiscalia, que va ordenar que no es permetés cap acció amb l'objectiu de col·laborar en la celebració del referèndum. Tot i així, fonts dels Mossos d'Esquadra han assegurat que no han retirat material de la campanya de l'1-O.\nERC ha denunciat que a Montcada i Reixac (Vallès Occidental) la Policia Local ha requisat material de campanya, escudant-se en què complien ordres directes de la Fiscalia General de l'Estat. Així ho han denunciat fonts de les JERC a través de les xarxes socials. Els fets van passar aquest dijous al vespre coincidint amb l'inici de la campanya, quan una patrulla va aturar un grup de persones al carrer Bogatell de la localitat i els van requisar una escombra, un cubell i material per enganxar els cartells. Els agents van identificar els membres del partit, tres d'ells d'ERC i un de les JERC. ERC forma part de l'equip de govern de Montcada i Reixac, juntament amb Círculo de Montcada i ICV-EUiA, formació que ostenta l'alcaldia en la figura de Laura Campos. La batlle d'aquesta ciutat ha mostrat el seu suport en la celebració del referèndum.\nA les Cases d'Alcanar, agents de la Guàrdia Civil s'han emportat a la caserna de Sant Carles de la Ràpita tres persones de la CUP que participaven en la campanya. Allà, les han identificat i les ha deixat anar. A Cerdanyola, els cupaires han denunciat que els Mossos i la Guàrdia Urbana han identificat la regidora de la CUP Eli Vila quan penjava cartells de la campanya de l'1-O. Els agents han identificat la regidora i s'han endut un cartell de mostra.\nTambé a Ripollet la CUP ha denunciat que els Mossos han identificat i requisat cartells. I la policia local també ha actuat identificant i confiscant material a Figueres, Masquefa, Premià de Mar i Llagostera.


Certificats usats i admesos\nCreació registre electrònic\nCreació de la Seu\nProcediments en línia\nPla RISP IRMC\nPunt d'accés general AGE\nL' Institut per a la Reestructuració de la Mineria del Carbó i el Desenvolupament Alternatiu de les Comarques Mineres (d'ara endavant, IRMC) informa sobre l'ús de les galetes a les seves pàgines web.\nLes galetes són arxius que es baixen a l'equip terminal de l'usuari en accedir a determinades pàgines web amb la finalitat d'emmagatzemar dades que podran ser actualitzades i recuperades per l'entitat responsable de la instal·lació. Aquests arxius permeten l'emmagatzemament al terminal de l'usuari de quantitats de dades que van d'uns quants kilobytes a diversos megabytes.\nDepenent de l'entitat que gestioni el domini des d'on s'envien les galetes i tracti les dades que s'obtinguin, es poden distingir dos tipus: galetes pròpies i galetes de tercers.\nSegons el termini de temps que romanen emmagatzemades al navegador de l'usuari, poden ser galetes de sessió o galetes persistents.\nSegons la finalitat per a la qual es tractin les dades obtingudes: galetes tècniques, galetes de personalització, galetes d'anàlisi, galetes publicitàries i galetes de publicitat comportamental.\nPer a més informació sobre això, pot consultar la Guia sobre l'ús de les galetes de l'Agència Espanyola de Protecció de Dades.\nA continuació s'identifiquen les galetes que s'utilitzen en aquest portal, així com la seva tipologia i funció:\nLes galetes que es baixen en accedir a www.irmc.es o a www.irmc.gob.es són galetes tècniques, ASPSESSIONID estrictament necessàries per al funcionament adequat del nostre lloc web. Aquest tipus de galeta, denominada XXX, permet emmagatzemar un identificador únic per sessió a través del qual és possible vincular dades necessàries per possibilitar la navegació en curs. És una galeta pròpia, de sessió i tècnica.\nL'IRMC assumeix que vostè accepta l'ús de galetes. No obstant això, mostra informació sobre la seva política de galetes a la part inferior de qualsevol pàgina del portal amb cada inici de sessió per tal que vostè en sigui conscient.\nCom es pot modificar la configuració de les galetes\nVostè pot restringir, bloquejar o esborrar les galetes de l'IRMC o qualsevol altra pàgina web utilitzant el seu navegador. A cada navegador l'operativa és diferent i la funció d''Ajuda" li mostrarà com fer-ho.\nA més, també pot gestionar l'emmagatzemament de galetes al seu navegador a través d'eines com les següents:


Legal - ADECAF\nComplint amb el deure d’informar recollit a la Llei 34/2002 de Serveis de la Societat de la Informació i el Comerç Electrònic de 11 de juliol, a continuació es facilitaran les dades generals referents a aquesta pàgina web.\nLa titularitat de la pàgina web https://www.adecaf.cat l’ostenta l’Associació d’Empreses de Catalunya d’Activitat Física i Fitness (d’ara endavant, ADECAFF), amb NIF G-65088049, inscrita amb expedient 144/08/2/1, dipòsit 114 i domicili social al Carrer de Viladomat n·174, 08015, Barcelona, Espanya.\nPer adreçar-se a nosaltres posem a la seva disposició els següents mitjans de contacte:\n3. Condicions d’ús generals\nADECAFF es reserva la facultat de modificar en qualsevol moment la presentació i configuració de la pàgina web, així com els continguts i serveis que aquesta tingui incorporats.\nL’usuari accepta que en qualsevol moment ADECAFF pugui interrompre, desactivar i/o cancel·lar qualsevol dels elements que integren la pàgina web o l’accés a aquesta.\nL’accés a https://www.adecaf.cat per part dels usuaris és lliure i de caràcter gratuït. Tot i això ADECAFF pot condicionar la utilització d’alguns serveis de la web a l’emplenament del corresponent formulari.\n– 3.1 L’usuari\nLa navegació per la nostra pàgina web atribueix la condició d’usuari i implica l’acceptació plena de les disposicions del present Avís Legal, que pot ser modificat sense previ avís d’ADECAFF i que serà publicat i actualitzat amb la major brevetat possible.\nL’usuari assumeix la responsabilitat de fer un ús correcte i adequat de la pàgina web, i aquesta responsabilitat s’estendrà a:\n– Un ús correcte de la informació, continguts, serveis i dades que proporcionem per tal que no es causi una vulneració dels drets de tercers o del funcionament de la pàgina web.\n– La informació aportada per l’usuari ha de ser veraç i legítima en els formularis disposats per ADECAFF.\n– No fer comentaris i aportacions que vulnerin la llei, el respecte a la dignitat de la persona, que siguin discriminatoris, xenòfobs, racistes, pornogràfics, spamming, que atemptin contra la joventut o la infància, l’ordre o seguretat pública, ofensius, d’apologia al terrorisme o que, segons el nostre criteri no resultin adequats.\n– No suplantar la identitat d’altres usuaris o de les administracions públiques.\n– No vulnerar els drets de propietat intel·lectual i industrial, així com la confidencialitat d’ADECAFF i/o de tercers.\n– No reproduir, copiar, modificar, transformar, distribuir o publicar de qualsevol forma els continguts de la web llevat que es compti amb l’autorització pertinent o que resulti legalment permès.\n– No intentar accedir a comptes o àrees d’altres usuaris i en cas de fer-ho no extreure’n informació.\nLa pàgina web està dirigida principalment a usuaris residents a Espanya. Per tant, ADECAFF no assegura que la web compleixi amb els requisits legals d’altres països, total o parcialment.\nTots els continguts de la pàgina web, així com el seu disseny i fonts, són propietat d’ADECAFF, i l’usuari no té drets d’explotació sobre aquests més enllà dels permesos per fer ús de la web. L’ús dels distintius, noms comercials i marques que apareguin a la web es regiran pels mateixos criteris.\nADECAFF no es responsabilitzarà de l’ús que els usuaris facin dels materials posats a la seva disposició ni de les actuacions que facin sobre aquests.\nL’existència d’un hiperenllaç no implica en cap cas una relació entre ADECAFF i el lloc web en el qual s’estableixi, així com tampoc implicarà l’acceptació i aprovació per part d’ADECAFF dels seus continguts o serveis.\n– 3.2 Procediment envers activitats de caràcter il·lícit\nEn cas que qualsevol usuari o tercer detecti o consideri que esdevé alguna activitat de caràcter il·lícit a la pàgina web, ho haurà de notificar degudament i especificant les presumptes infraccions mitjançant els canals que s’han posat a la seva disposició a l’apartat de Comunicacions.\n– 3.3 Exclusió de garanties i responsabilitat:\nADECAFF no es farà responsable dels danys que puguin ocasionar-se als usuaris per un us inadequat de la pàgina web, així com també exclou dins els paràmetres permesos per la llei qualsevol altre responsabilitat per danys i perjudicis derivats de la presència de virus o altres elements que puguin produir alteracions en els sistemes dels usuaris i els seus continguts; la impossibilitat d’accedir a la web o l’existència d’error o vicis dels seus continguts; ni per l’incompliment de la lleis, el principi de bona fe, l’ordre públic, els usos del tràfic i el present avís legal com a conseqüència de l’ús incorrecte del lloc web.\nCom ja s’ha indicat a l’apartat anterior tampoc es responsabilitzarà de l’existència d’hiperenllaços a pàgines webs de tercers ni del seu contingut així com de la informació que no sigui gestionada directament per la persona que estigui especialment designada.\nADECAFF tampoc garanteix la continuïtat, disponibilitat i utilitat de la pàgina web, així com dels seus continguts i serveis. Tot i això es farà tot el possible per mantenir el bon funcionament de la web.\nADECAFF, per si mateixa o com cessionària, és titular de tots els drets de propietat intel·lectual i industrial de la pàgina web, així com de tots els elements que s’hi continguin (imatges, sons, àudios, vídeos, software, textos, marques, logotips, combinacions de colors, estructures i dissenys, programes, etc.). Seran, conseqüentment, obres protegides com a propietat intel·lectual per l’ordenament jurídic espanyol, sent aplicables tant la normativa espanyola i comunitària en aquest camp, com els tractats Internacionals relatius a la matèria i subscrits per Espanya.\nTots els drets reservats. En virtut del que disposen els articles 8 i 32.1, paràgraf segon, de la Llei de Propietat Intel·lectual, queden expressament prohibides la reproducció, la distribució i la comunicació pública, inclosa la seva modalitat de posada a disposició, de la totalitat o part dels continguts d’aquesta pàgina web, amb finalitats comercials, en qualsevol suport i per qualsevol mitjà tècnic, sense l’autorització d’ADECAFF.\nEn cas que l’usuari o tercer consideri que qualsevol dels continguts de la nostra pàgina web suposa una violació dels drets de protecció de la propietat intel·lectual, haurà de comunicar-ho immediatament a ADECAFF a través de les dades de contacte de l’apartat Comunicacions d’aquest Avís Legal.\nEn addició, l’usuari es compromet a respectar els drets de Propietat Intel·lectual i Industrial titularitat d’ADECAFF.\nPodrà visualitzar els elements del portal i fins i tot imprimir-los, copiar-los i emmagatzemar-los en el disc dur del seu ordinador o a qualsevol altre suport físic sempre i quan sigui, única i exclusivament, pel seu ús personal i privat. L’usuari haurà d’abstenir-se de suprimir, alterar, eludir o manipular qualsevol dispositiu de protecció o sistema de seguretat que estigui instal·lat en les pàgines d’ADECAFF.\nADECAFF es reserva la facultat de presentar les accions civils o personals que consideri necessàries per a l’ús indegut de la pàgina web i els seus continguts, o per l’incompliment de les presents condicions.\nLa relació entre l’usuari i ADECAFF es regirà per la normativa vigent i d’aplicació en el territori espanyol. De sorgir qualsevol controvèrsia les parts podran sotmetre els seus conflictes a arbitratge o recórrer a la jurisdicció ordinària complint amb les normes sobre jurisdicció i competència al respecte. ADECAFF té el seu domicili a Barcelona, Espanya.\nÚltima modificació: 06/07/2021


Mecanoscrit del primer origen | Lluís Simon | La monarquia | La República\nMecanoscrit del primer origen Mecanoscrit del primer origen Mecanoscrit del primer origen Mecanoscrit del primer origen + Mecanoscrit del primer origen E-mail\nMecanoscrit del primer origen\nMecanoscrit del primer origen LRP.\nMecanoscrit del primer origen.\nMecanoscrit del primer origen Mecanoscrit del primer origen Mecanoscrit del primer origen Mecanoscrit del primer origen Mecanoscrit del primer origen E-mail\nUna de les tragèdies de quan érem petits i estudiàvem la història medieval de Catalunya era el drama dels Ramon Berenguer. N’apareixien per tot arreu. I si no n’hi havia prou després sorgien els Berenguer Ramon, alguns germans dels primers, per crear tal caos i confusió que no hi havia apunts capaços d’entendre l’aiguabarreig entre comtats que llavors esdevenien regnes i grans corones que eren catalanes però en realitat aragoneses i que s’expandien a la velocitat de la llum més enllà de les seves fronteres i finalment pel Mediterrani. Certifico que en ple segle XXI el tema Ramon Berenguer encara genera desconcert entre els alumnes d’ESO.\nEls Berenguer, al cel siguin tots, també van tenir la seva part de culpa en l’engendrament d’un monstre que coneixem molt bé: els Borbons. En seguir la màxima bíblica del creixeu i multipliqueu-vos, Ramon Berenguer V (1209-1245) va fer el seu propi tractat dels Pirineus casant-se amb Beatriu de Savoia. Aquell mateix dia, Provença va deixar de ser catalana, en el sentit polític, i va esdevenir francesa.\nPerò aquesta no va ser l’única contribució del nostre amic. Com era costum en aquells temps, i més en les famílies nobles, s’havien de tenir tants fills com es podien. A la llarga, un dels seus múltiples nets, Robert, fill de Lluís IX de França i membre de la casa dels Capets, tot i que ens hauria anat bé que fos dels capats, es va considerar poca cosa al costat d’altres familiars i va tenir una idea, fundar la seva pròpia dinastia reial, de la qual el primer representant oficial va ser el seu fill gran, Lluís I el Coix, tot i que altres versions també l’anomenaven el Gran. Depenia, és clar, de si l’havies de patir o gaudir.\nI és així, amics, com el nostre Felip VI (i el V i tots els que vulgueu) ha acabat sent descendent del nostre heroi Guifré el Pilós, considerat encara per molts el fundador de Catalunya.\nEl Ramon Berenguer més famós, el IV, es va casar amb Peronella i va unir Catalunya i Aragó\nGirona, en la diana\nGuifré I, que hauria estat l’últim comte de Barcelona anomenat pels francs (ara en diem francesos), també tenia com a títol de gran rellevància el de comte de Barcelona i, malauradament, el successor, en aquest cas successora, en la corona espanyola és l’actual princesa de Girona. No parlem d’Ermessenda, sinó d’Elionor.\nAdvocats de l’Estat, mai més ben dit\nEls companys de La Razón, que no es troben entre els més grans defensors de la tercera república, per molt espanyola que sigui, han revelat aquesta setmana que el jutge estrella de l’afer Villarejo, Manuel García Castellón, va avisar els advocats de l’Estat que calia investigar els comptes de Joan Carles I després que ell mateix escoltés les gravacions de Corina Larssen. El jutge va notificar personalment i per escrit a una de les advocades de l’Estat que calia que l’Agència Tributària obrís una investigació abans que fos massa tard. La principal sospitosa de rebre l’advertiment i de no fer res és l’advocada Rosa María Seoane, la que va demanar sedició pels presos polítics catalans.\nEl rei ha de signar els indults\nEl rei ha de signar els indults.\nSerà una situació curiosa. Tots els espanyols de bé exigint al govern que no indulti els presos catalans quan ho tindrien molt més fàcil anant a l’home que finalment els haurà de signar, Felip VI, per la gràcia no de Déu però si de la Constitució. La llei es va escriure en el segle XIX (1870) durant el breu regnat d’Amadeu de Savoia, l’amic del general Prim. Per aquesta escletxa s’han tret de la presó desfetes humanes de tota mena, però finalment el problema és la frase de Cuixart: “Ho tornarem a fer.”\nLa República 29-05-2021, Pàgina 47


Última modificació: 11/04/2019 | Font: USE\nEls grups d’alt rendiment acadèmic, impulsats per la Conselleria d’Educació, Investigació, Cultura i Esport, reforcen el potencial de l’estudiantat més brillant, des de l'inici dels seus estudis universitaris. En aquest grup s’imparteix en anglès un 50% la docència de crèdits de matèries bàsiques o obligatòries de la titulació.\nQuè és un grup ARA?\nÉs un grup d’alt rendiment acadèmic conegut com EURUJI, que permet la possibilitat de cursar, a partir del tercer any del grau, una doble titulació a les escoles franceses INSA Toulouse i INSA Lyon.\nLa informació que es detalla a continuació es correspon amb el 1r i 2n curs dels graus implicats. Tota la informació sobre el programa complet ací: Estudis internacionals d'Enginyeria EURUJI\nEl nivell de dificultat acadèmica és el mateix que per a la resta de grups que ofereixen els graus participants.\nQuins graus de l’UJI compten amb grups ARA?\nLa Conselleria d’Educació, Investigació, Cultura i Esport de la Generalitat Valenciana, a través de la Direcció General d’Universitats, Estudis Superiors i Ciència, posen en funcionament en la Universitat Jaume I, grups ARA per als graus:\nCom es pot formar part dels grups ARA? Requisits\nLa Universitat Jaume I selecciona l’estudiantat que té la millor nota d’admissió a la universitat i es notifica junt amb els resultats de preinscripció al web de l’UJI.\nEn el moment de formalitzar la matrícula, l’estudiantat ha d’acceptar o rebutjar la possibilitat de participar en el grup ARA.\nEn cas de no cobrir-se les places inicials, s'obrirà posteriorment l'oportunitat d'incorporació als següents millors expedients.\nEls i les alumnes que integren un grup ARA han d’acreditar coneixements de llengua anglesa equivalents al nivell B2, o el compromís d’acreditar-lo a la finalització del curs en qüestió.\nExcepcionalment, l’estudiantat pot acreditar el nivell B1 d’anglès i la Universitat proporcionarà els mitjans necessaris perquè l’estudiantat puga acreditar el nivell B2 en acabar el curs. També es realitzarà una prova per als estudiants i estudiantes que no tinguen el certificat corresponent.\nCada curs acadèmic poden produir-se baixes i noves incorporacions, sempre i quan hi hagen places vacants i que es garantisca que l’alumnat que s’incorpora reuneix els requisits que s’exigeixen inicialment, i per tant, que pot seguir els processos d’aprenentatge implantats al grup, sense necessitat de suports o reforços addicionals.\nQuines assignatures tenen docència en anglès en el grup ARA?\nLa Universitat es compromet a impartir en anglès el 50% de la docència dels crèdits de matèries bàsiques de la titulació, de manera total o parcial. Per al curs 2018/2019, les assignatures escollides són:\nEX1010-Història de la Ciència i la Tecnologia\nEX1011-Estadística i Optimització\nEX1015-Ciència i Tecnologia dels Materials\nQuins avantatges tinc en aquest grup?\nL’UJI inclou en el suplement europeu al títol (SET) una menció específica en què s’indica que s’ha format part d’un grup d’alt rendiment acadèmic durant els estudis de grau, sempre que s'acredite el requisit lingüístic exigit en l'accés.\nA més, tindràs preferència per a:\nAconseguir ajudes de viatge per a l’aprenentatge d’idiomes.\nAccedir a ajudes per a formació de personal investigador en les seues diverses modalitats.\nAconseguir ajudes del programa Erasmus+.\nContacte: Inmaculada Usó Guiral\nTel. 964 387 083 - orienta@uji.es.\nA més, en les sessions informatives prèvies a la matrícula, que es realitzen al mes de juliol al Paranimf de la Universitat, la coordinació d’aquests grups ofereix pautes i informació específica, relativa a la matrícula.


El MH Conseller de Territori i Sost...\nEl passat 19 de juny va tenir lloc a la Facultat d'Economia i Empresa de la UB l'Assemblea del Catalan Water Partnership (CWP), en la que l'IdRA va actuar com a amfitrió. A continuació de l'assemblea es va renovar la junta directiva del Clúster i es va presentar la conferència "El repte digital en el sector de l'aigua" a càrrec del Sr. Genís Roca, president de la consultora Roca Salvatella.\nL'acte va ser inaugurat per la vicerectora d'Ordenació Acadèmica, i membre del Consell de Direcció de l'IdRA, la Dra. Amelia Díaz, el Sr. Jordi Agustí, director de l'Agència Catalana de l'Aigua i el Sr. Robert Mas, president sortint del CWP.\nUn cop escollida la nova junta i després de la conferència convidada, van cloure l'acte el director de l'IdRA, el Dr. Javier Martín-Vide, el nou president del CWP, el Sr. Jordi Cros, director d'Innovació d'ADASA i el MH Conseller de Territori i Sostenibilitat, el Sr. Damià Calvet, que va posar de relleu la importància estratègica a Catalunya d'una estructura innovadora com el CWP.\nActualitzat: 28 Juny 2018


Es considera que els canvis a Spanair poden ser beneficiosos\nL'AGI, on hi ha la Generalitat, la Diputació de Girona i la Cambra de Comerç de Girona, està fent gestions per intentar portar nous vols a l'aeroport de Girona i recuperar-ne alguns que han marxat, com és el cas del que feia la companyia Wizz Air a Polònia i Bulgària. La Diputació i la Cambra mantenen que els canvis a Spanair poden beneficiar l'aeroport.\n+ Passatgers baixant d'un vol de Ryanair, a l'aeroport de Girona. Foto: MANEL LLADÓ\nEl president de la Cambra de Comerç de Girona, Domènec Espadalé, va explicar ahir, en una roda de premsa, que l'AGI està treballant per incrementar els serveis aeris que ofereix l'aeroport de Girona. «Caldria potenciar les connexions amb França i no es descarta recuperar vols que ara no es fan, com els de Wizz Air. També estem fent gestions per tenir un vol amb Rússia. Aquestes accions són molt importants, tant per a l'àmbit turístic com per a l'empresarial», va destacar Espadalé.\nLa compra d'Spanair, per part d'un consorci d'empresaris catalans i institucions catalanes, es valora amb optimisme. El president de la Cambra de Comerç de Girona manté que es tracta d'una notícia molt bona. «L'empresariat català hi ha jugat fort i això ens pot ajudar per establir sinergies molt aprofitables», va destacar.\nEl president de la Diputació de Girona, Enric Vilert, es mostra convençut que això pot ser beneficiós per a l'aeroport de Girona. Vilert va manifestar ahir, en un acte informatiu sobre les accions del Patronat de Turisme, que considera que aquests canvis «no només obren la possibilitat de recuperar el vol Girona-Madrid amb aquesta companyia, sinó també de poder plantejar més vols amb altres destinacions de l'Estat espanyol».\nAJUTS DEL PLA RENOVE\nEl president de la Cambra de Comerç de Girona; el president de l'àrea de Comerç i Turisme de la Cambra, Enric Dotras, i el president de la comissió de Turisme, Rafael Martín, van presentar ahir els ajuts del pla Renove de turisme 2009 i van anunciar que es faran jornades adreçades als empresaris. Pel que fa a les perspectives turístiques per a aquesta temporada estiuenca, es van mostrar optimistes i van destacar que esperen que els resultats siguin similars a l'anterior.


Els X-Games tornen al canal Esport 3 - Esport3 - TV3 i Catalunya Ràdio\nEls X-Games tornen al canal Esport 3\nEls X-Games tornen aquesta setmana al canal Esport3, amb la transmissió d'una sèrie de proves dels esports d'acció extrems que es faran aquest cap de setmana a la població brasilera de Foz de Iguaçú. Després de dos Jocs dels X-Games 2013 amb esports d'hivern, a les estacions d'Aspen (EUA) i Tignes (França), agafen ara el relleu els esports d'estiu.\n20/04/2013 - 17.51\nEn aquesta tercera prova, de les sis que conformen la gira mundial dels X-Games, hi haurà disciplines com l'Skate, el BMX , el Freestyle de motocròs, l'enduro i el Rally Cross. A les finals de Skate i Bmx i en les especialitats de motor hi ha participació catalana: Laia Sanz, que debutarà en uns X-Games després de 13 títols mundials de trial i d'enduro, i Edgar Torronteras, estrella del freestyle, que hi participarà en les modalitats de Best Whip i Speed & Style amb moltes possibilitats d'aconseguir la medalla d'or.\nEls X-Games és l'esdeveniment d'esports d'acció extrems més important del món i aquest 2013 hi haurà sis edicions d'aquests Jocs. Després de les proves d'aquest cap de setmana a Foz de Iguaçú, els quarts Jocs de la temporada se celebraran a Barcelona, del 16 al 19 de maig. Les altres dues competicions d'estiu tindran lloc a Munic, del 27 al 30 de juny, i a Los Angeles, de l'1 al 4 d'agost.\nTotes aquestes transmissions es podran seguir també a través de www.esport3.cat i a través de l'app per a dispositius mòbils d'Esport3.\nEl primer gir de 720 graus de la història\nDebut triomfal de Laia Sanz als X Games\nTransmissió divendres X-Games\nGir de 720 graus en "skateboard" als X-Games


Jeudi, 10 Septembre 2015 16:32\nA continuacio, per tal de concretar les caracteristiques del concurs presentem les bases:\nLa present convocatoria te per objectiu establir les normes per les que es regix la participacio i concessio de premis en el primer Concurs de Comic i Ilustracio “Historia del Regne de Valencia”.\nPodran participar els chiquets d’edats compresses entre els 6 i els 10 anys i els jovens entre els 11 i els 16 anys naixcuts o residents en el Regne de Valencia.\nS’establixen quatre modalitats:\nComic chiquets (de 6 a 10 anys)\nComic jovens (de 11 a 16 anys)\nIlustracio chiquets (de 6 a 10 anys)\nIlustracio jovens (de 11 a 16 anys)\n4. Condicions tecniques\nCada participant podra presentar un maxim de tres obres.\nEl tema dels treballs tindra relacio en l’historia del Regne de Valencia.\nLes obres no deuran anar firmades.\nLes creacions es presentaran en format DIN A-4.\nEls treballs es presentaran sense enmarcar, nomes protegides per paper vegetal blanc o acetat.\nEn la modalitat Comic les obres tindran un minim de quatre fulles i un maxim de huit.\nEn la modalitat Ilustracio les obres estaran formades per una fulla.\nDarrere de les fulles es posarà el titul de l’obra, modalitat, numero de fulles i l’orde de cada una d’elles.\nS’admetran treballs realisats en qualsevol tecnica pictorica o grafica impresa.\nLes obres que vullguen ser premiades deuran ser originals i inedites, enteguen-se que no han segut premiades, publicades ni editades anteriorment en atre concurs.\n5. Lloc i data de presentacio.\nEls treballs s’enviaran a l'Institut d'Estudis Valencians, apartat de correus 1026 – 46080 Valencia. El plaç de presentacio començarà el 10 de setembre i finaliçarà el 14 de novembre de 2015.\nPer a facilitar el contacte els participants adjuntaran el telefon o el correu electronic.\nS´establixen els següents premis per a cadascuna de les modalitats:\nPrimer premi comic: un lot de llibres en llengua valenciana i cinquanta euros en un bono de material de dibuix i pintura.\nSegon premi comic: un lot de llibres en llengua valenciana i vint euros en un bono de material de dibuix i pintura.\nPrimer premi Ilustracio: un lot de llibres en llengua valenciana i cinquanta euros en un bono de material de dibuix i pintura.\nSegon premi Ilustracio: un lot de llibres en llengua valenciana i vint euros en un bono de material de dibuix i pintura.\nLa recollida dels premis es deura fer personalment pels guanyadors en un acte d´entrega que se celebrara el dia, lloc i hora que se publicarà el dia 30 de novembre en les rets socials i web de l’Institut d’Estudis Valencians.\nPreviament, els premiats seran avisats telefonicament per la seccio corresponent de l’INEV.\nEl jurat estara presidit per la Junta de l’Institut d’Estudis Valencians.\nDespres de les valoracions artistiques i tecniques el jurat fallarà els premis establits en esta convocatoria abans del 30 de novembre de 2015.\nEl jurat podra declarar deserts els premis si ho considera oportu.\n8. Obres premiades i seleccionades\nL’Institut d’Estudis Valencians sera el propietari dels derets d’explotacio de les obres premiades, conservant l’autor de les mateixes els derets que otorga la llegislacio sobre propietat intelectual.\nL’Institut podra realisar les accions que considere oportunes per a difondre les obres premiades o finalistes en esta convocatoria. Els creadors autorisen de forma implicita a l’Institut per a l’exhibicio o publicacio de la image o contingut de les obres per qualsevol mig que es crega convenient.\nEls treballs no premiats podran ser arreplegats o reclamats pels autors o persones autorisades en el determini de trenta dies, contats a partir de la decisio del jurat. Transcorrregut un mes quedaran a dispocisio de l’Institut d’Estudis Valencians que podra decidir el desti que considere oportu.\n9. Interpretacio de les bases\nLes qüestions no previstes en estes bases seran resoltes pel jurat segons el seu criteri.\nLa participacio en este concurs supon la plena acceptacio de les presents bases.


Kreuzburger Hotels - BEST HOTEL RATES Near Berlín Restaurants i cafeteries Area - Alemanya\nCerca hotels a prop de Kreuzburger\nPopular ara mateix a Berlín Més venut Estrel Hotel Sonnenallee 225 Oferta de Doble reservada fa 1 minut, 58 segons\nHotel ZOE by AMANO Group Große Präsidentenstr. 6-7 Habitació Estàndard reservada fa 11 minuts, 11 segons\nLeonardo Royal Hotel Berlin Alexanderplatz Otto-Braun-Strasse 90 Clàssica amb esmorzar reservada fa 26 minuts, 9 segons\nLux 11 Berlin Mitte Rosa-Luxemburg-Str. 9-13 Doble Superior reservada fa 44 minuts, 37 segons\nNovum Winters Hotel Berlin-Mitte – The Wall at Checkpoint Charlie Zimmerstrasse 88 Habitació Doble o de 2 llits Estàndard reservada fa 51 minuts, 55 segons\nKreuzburger és un dels més reconeguts llocs de Berlín Habitacions d'hotel oferides a les tarifes més baixes a Agoda.com moltes d'elles a prop de Restaurants i cafeteries. Trobar l'hotel perfecte per a veure Kreuzburger és fàcil amb Agoda.com, amb opcions com Hotel Pension Intervarko i Old Town Apartments Metzer Strasse. Reserves d'hotels a prop de Kreuzburger es fan fàcilment a través de les reserves online d'Agoda.com La nostra pàgina de ciutat de Berlín incorpora eines de recerca útils i ampla informació dels hotels que permet una recerca fàcil d'hotels. Amb més de 2 milions de comentaris de clients, més viatgers estan triant Agoda.com per reservar hotels a prop de Kreuzburger.\nHotels a prop de Kreuzburger el més proper\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Berlín, City Guesthouse Pension Berlin és l'el·lecció perfecta. L'hotel és a 1.Km del centre de la ciutat i permet accedir a les instal.lacions més importants de la ciutat. Un refugi de descans i relax, l'hotel us oferirà una renovació total a només pases de les nombroses atraccions de la ciutat com ara Joachim Rongs Galerie fuer Moderne Kunst, Sugafari, Charity art products UG. City Guesthouse Pension Berlin també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Berlín. L'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, instal.lacions per a minusvàl.lids, magatzem d'equipatge, Zones públiques amb Wi-Fi, servei d'habitacions per garantir el més gran comfort possible als seus clients. L'hotel compta amb 15 precioses habitacions, i totes inclouen televisió de pantalla plana, accés a internet (sense fils), connexió sense fils a internet (cortesia), calefacció, escriptori. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de City Guesthouse Pension Berlin la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Berlín.\nEls millors hotels prop de Kreuzburger


Pilar Cavero, serà investida dissabte nova Jove d’Honor del Cava\nLa Confraria del Cava Sant Sadurní acollirà aquest dissabte, a partir de les 9 del vespre, el 30è Sopar Jove del Cava. Per aquest any, els Joves Confrares s’han proposat reinventar la iniciativa donant-li un toc fresc i proper. Com ja és habitual, en el transcurs de la cerimònia es reconeixerà l’honor i els mèrits de nous joves divulgadors de la cultura del Cava.\nL’Exposició “Amarg, dolç i suau – Infants sahrauís: tres tes, tres realitats” es podrà veure a l’hospital de Vilafranca\nDes de la propera setmana i fins a finals de novembre l’ACAPS Wilaia Alt Penedès mostra l’exposició “Amarg, dolç i suau – Infants sahrauís: tres tes, tres realitats”, al passadís de l’Hospital Comarcal de l’Alt Penedès. Del 27 d’octubre al 29 de novembre, es podrà veure en el marc de Solidaritats.\nAjuntaments que vetllen per la conservació de la memòria històrica es reuniran a Vilafranca, que acollirà també l’Assemblea d’Amical de Mauthausen\nUna vintena d’Ajuntaments de Catalunya es reuneixen aquest divendres a Vilafranca, Capital de la Cultura Catalana 2015, en una trobada d’ajuntaments implicats en la conservació de la memòria històrica i la prevenció del feixisme.\nTorres i els Castellers de Vilafranca signen un conveni de col·laboració per crear sinèrgies entres les dues entitats\nGràcies a aquest acord, Torres ofereix suport econòmic a la colla castellera en les seves actuacions, especialment les que realitzarà a principis de novembre a Shanghai com a participant a la setmana catalana que acollirà la ciutat xinesa, on Torres es va instal·lar fa més de quinze anys.\nDiumenge se celebra la IX Cursa Solidària País del Cava a favor de la Marató de TV3\nLa carretera de Vilafranca a Sant Sadurní es tornarà a omplir aquest diumenge de multitud de persones, en una nova Cursa Solidària País del Cava. La Confraria del Cava i l’empresa Octagon Esedos han organitzat la novena edició d’aquesta iniciativa, que un any més recollirà beneficis a favor de la Marató de TV3.\nSant Sadurní demana al Consejo Superior de Deportes suport per poder millorar les instal·lacions del pavelló de l’Atenenu Agrícola\nDimecres l’alcaldessa de Sant Sadurní, Maria Rosell, es va reunir a Madrid amb el president del Consejo Superior de Deportes, Miquel Cardenal. Va fer-ho acompanyada per Dolors Montserrat, vicepresidenta tercera del Congrés dels Diputats; el president de la Federació Espanyola de Patinatge, Carmelo Paniagua i el diputat Carles Campuzano.\nMeritxell Gené i Germà Negre, actuaran a Vilafranca en el marc de la Fira de les Festes Majors\nVilafranca acull entre el 29 d’octubre i l’1 de novembre la Fira de les Festes Majors, una activitat que s’emmarca dins del programa de la Capital de la Cultura Catalana d’aquest 2015.\nS’obre el període per participar en el concurs de cartells de les Festes de Sant Raimon de Vilafranca\nLa Coordinadora de les Festes de Sant Raimon formada per Elena Mestre, Albert Villegas, Abdel Malek i Laia Gili convoquen el concurs de cartells de les Festes de Sant Raimon que se celebraran del 7 al 24 del proper mes de gener de 2016.\nÒmnium Alt Penedès ha celebrat que supera els 1.000 socis amb Quim Torra\nCultura, Destacats, Societat\nEn els últims quatre anys, Òmnium Cultural ha doblat els seus socis. A Catalunya ha passat de 25.000 a més de 53.000 socis i a l’Alt Penedès de 540 a 1.022.\nEls clients de Movistar als polígons de Mercaderies i Clot de Moja estan sense línia\nDes d’ahir a les 11 del matí, empreses dels polígons industrials de Mercaderies, a Vilafranca, i Clot de Moja, a Olèrdola, que tenen contractada la telefonia i l’ADSL amb Movistar estan sense línia o tenen problemes.\n24/05/19Un sopar amb militància i simpatitzants clou la campanya del PSC de Vilafranca\n23/05/19Un veí del Pla mor en volcar el seu tractor a Subirats


Per aprendre i di vertir-se! Una proposta original de lectoescriptura: frases per llegir i aprendre a traar la lletra que hi apareix puntejada i practicar-la. Descobreix com acompaar els menuts en laprenentatge de les lletres minscules. Aquest llibre proposa una manera desafiadora i entretinguda de fer-ho! El retolador amb esborrador i les pgines daquest llibre permetran als menuts escriure i esborrar tantes vegades com vulguin.


Presentació de l’Actualització de la Guia de Diagnòstic i Tractament de l’EM - Societat Catalana de Neurologia\nPresentació de l’Actualització de la Guia de Diagnòstic i Tractament de l’EM\nEl pròxim 17 de març de 2021, el Grup d’Estudi d’Esclerosi Múltiple de la Societat Catalana de Neurologia presentarà l’actualització de la seva Guia Mèdica en el Diagnòstic i Tractament de l’Esclerosi Múltiple.\nEs tracta de la tercera actualització de la Guia de Diagnòstic i Tractament de l’Esclerosi Múltiple, que s’emmarquen dins les GUIES MÈDIQUES OFICIALS DE DIAGNÒSTIC I TRACTAMENT DE LA SOCIETAT CATALANA DE NEUROLOGIA.\nEn la redacció han participat neuròlegs i professionals de la salut que dediquen el seu dia a dia als pacients afectats per les malalties desmielinitzants, tant en la clínica com en la recerca, als quals agraïm sincerament la seva dedicació i esforç.\nLes Guies es podran consultar a partir del 17 de març a l’apartat “Guies Mèdiques”.\nA continuació us deixem el programa, on trobareu l’enllaç de connexió.\nGrup d'Estudi d'EM de l'SCN


Portal de transparència - Consell Insular de Menorca - Transparència economicofinancera\nAl·legacions formulades als pressuposts en el període d'informació pública i les contestacions i resolucions corresponents. (indicador núm. 37 INDIP)\nPressupost 2019: no s'han presentat al·legacions, per tant, l'aprovació inicial s'eleva a definitiva (BOIB núm. 13, de 29 de gener de 2019)\nInformes periòdics de l'execució dels pressupostos. (indicador núm. 38 INDIP)\nModificacions pressupostàries aprovades pel Ple i per la Comissió de Govern. (indicador núm. 39 INDIP)\nDestinació del superàvit del Consell Insular quan aquest es produeix; en el cas d'incórrer en dèficit es publica el pla econòmic-financer amb detall de les mesures de correcció. (indicador núm. 40 INDIP)\nSuperàvit (o dèficit) per habitant (resultat pressupostari ajustat / nre. habitants).\nEstudis sobre costos/rendiments dels serveis públics prestats, diferenciant entre els serveis obligatoris i no obligatoris. (indicador núm. 41 INDIP)\nCompliment amb l'objectiu d'estabilitat pressupostària (dèficit zero i dèficit excepcional segons indicadors), la regla de despeses i el límit de deute tant en la formulació del pressupost inicial com en la liquidació del pressupost. (indicador núm. 42 INDIP)\nPressuposts consolidats del Consell Insular, amb descripció de les principals aplicacions pressupostàries d'ingressos i despeses i informació actualitzada sobre el seu estat d'execució. (indicador núm. 78 INDIP)\nComptes anuals / Compte General del Consell Insular, amb informació separada del propi Consell Insular i de les seves entitats depenents. (indicador núm. 79 INDIP)\nInformes d'auditoria de comptes i els de fiscalització per part dels òrgans de control extern (Cambra o Tribunal de Comptes), del Consell Insular, de les entitats dependents i d'aquelles en què participa. (indicador núm. 80 INDIP)\nInforme 148/2018 de les subvencions i dels contractes dels consells insulars de Mallorca, de Menorca, d'Eivissa i de Formentera corresponents a l'exercici 2015\nIndicadors d'eficiència i eficàcia de la despesa en la prestació dels serveis públics per part del Consell Insular [en funció del que indiquen el Text refós de la Llei d'hisendes locals (art. 211) i la Llei general pressupostària]. (indicador núm. 43 INDIP)\nInformació mensual remesa al MINHAP en compliment de l'Ordre HAP / 2105/2012, d'1 d'octubre, sobre les obligacions de subministrament d'informació previstes en la Llei Orgànica d'Estabilitat. (indicador núm. 44 INDIP)\nPeríode mitjà de pagament (mensual)\nInformes de morositat (trimestral)\nExecucions pressupostàries (trimestral)\nAny 2014: 4t trimestre\nAny 2015: 1r trimestre - 2n trimestre - 3r trimestre - 4t trimestre\nAny 2016: 1r trimestre - 2n trimestre - 3r trimestre - 4t trimestre\nAny 2017: 1r trimestre - 2n trimestre - 3r trimestre - 4t trimestre\nAny 2018: 1r trimestre - 2n trimestre - 3r trimestre - 4t trimestre\nAny 2019: 1r trimestre\nAutonomia fiscal (drets reconeguts nets d'ingressos tributaris / drets reconeguts nets totals). (indicador núm.45 INDIP)\nIngressos (a) i despeses (b) fiscals per habitant. (indicador núm. 46 INDIP)\nIngressos fiscals per habitant (ingressos tributaris no cedits / nre. habitants).\nDespesa fiscal per habitant (obligacions reconegudes netes / nre. habitants).\nImport del deute públic total del Consell Insular i la seva evolució temporal. (indicador núm. 47 INDIP)\nInformes de morositat trimestrals aprovats pel Ple del Consell Insular. (indicador núm. 48 INDIP)\nEndeutament per habitant (passiu exigible (financer) / nre. habitants). (indicador núm.49.a INDIP)\nEndeutament relatiu (deute del Consell Insular / ingressos corrents del pressupost). (indicador núm.49.b INDIP)\nInformació sobre el període mitjà de pagament a proveïdors d'acord amb la normativa d'estabilitat pressupostària. (indicador núm. 50 INDIP)


Sant Jordi a casa, però llegint - Traces : base de dades de llengua i literatura catalanes\nPàgina inicial > Traces. Catàleg > Sant Jordi a casa, però llegint\nCita bibliogràfica -- Enllaç permanent: https://traces.uab.cat/record/119807\nPublicació: Barcelona : Institut d'Estudis Catalans, 2020\nResum: Diversos membres i treballadors de l'Institut d'Estudis Catalans llegeixen textos literaris per commemorar la diada de Sant Jordi, celebrada virtualment per la pandèmia de coronavirus. Així, Joandomènec Ros recita un fragment de 'Calidoscopi informal', d'Albert Jané; Anna Font, un fragment de 'La memòria dels morts' de Teresa Pàmies; Mariàngels Gallego, un fragment de "L'aventura", de Josep Palau i Fabre; Núria Jolis, un fragment de 'La pesta, d'Albert Camus; Isidor Marí, el poema "Terra natal", de Marià Villangómez; Josep M. Mestres i Serra, la poesia "Quin dia clar", de Joan Salvat Papasseit; Laia Miret, un fragment d''El petit príncep', d'Antoine de Saint-Exupéry; Pere Montalat, el proemi en grec de l''Odissea', d'Homer; Santi Muxach, un fragment del recull d'articles 'He ballat (breument) la conga', de David Foster Wallace; Daniel Luján, la "Divisa", de Maria-Mercè Marçal, traduïda al basc per Itxaro Borda; Daniel Ordóñez, dos poemes del llibre 'Absència', de Josep Carner; Manel Pasqual, el poema "A trenc de fosca", de 'Crònica de demà', de Miquel Martí i Pol; l'escriptora Lliris Picó llegeix un fragment de la seva novel·la 'Ventalls de paper'; Jaume Salvanyà, un fragment de la novel·la 'L'amic de Praga', de Joan Manuel Soldevilla, i finalment, Maite Sánchez, que recita el poema "Parlem de tu", de Miquel Martí i Pol.\nRegistre creat el 2020-04-25, darrera modificació el 2020-04-25


L’Ajuntament de Balaguer arregla el refugi d’animals per posar-lo en funcionament – Comarques de Ponent\nL’Ajuntament de Balaguer arregla el refugi d’animals per posar-lo en funcionament\nL’Ajuntament de Balaguer està executant les obres que permetran posar en funcionament el refugi municipal d’animals. L’actuació, que estarà enllestida d’aquí dos mesos, servirà per acabar algunes infraestructures pendents, com ara les connexions de serveis, i arreglar els desperfectes provocats pel pas del temps i els actes vandàlics.\nParal·lelament, segons ha indicat l’alcalde, Josep Maria Roigé, s’està conversant amb una protectora d’animals per avaluar la possibilitat que es faci càrrec de la gestió del recinte.\nLes obres consistiran en la reposició del material robat i les estructures malmeses o inacabades. Actualment, els operaris municipals estan treballant en l’adequació de l’edifici de serveis del refugi, on s’arrebossarà i pintaran les parets, enrajolarà el terra i es col·locarà la instal·lació elèctrica, els banys i els tancaments. Així mateix, queda pendent la connexió elèctrica i de les xarxes de sanejament i aigua potable de l’equipament; la reparació i ampliació dels 24 recintes pels animals; reparació de la tanca perimetral i neteja de la parcel•la.


Castelló suma 527 sancions per incomplir les mesures sanitàries davant la covid-19\nInicio En Valencià Castelló suma 527 sancions per incomplir les mesures sanitàries davant la covid-19\nLa Policia Local de Castelló ha realitzat un total de 527 propostes de sanció per incomplir les mesures sanitàries per a contindre la propagació del coronavirus des de l’entrada en vigor de la Resolució de 24 d’octubre de 2020 de la Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública, que va aprovar noves mesures com la limitació de la mobilitat nocturna i de les reunions de caràcter familiar i social a sis persones. El Centre de Coordinació Operatiu Municipal (CECOPAL) s’ha tornat a reunir aquest dimarts en una trobada en el qual s’ha adonat d’aquest balanç d’actuacions i s’ha abordat la situació epidemiològica prèvia a les dates nadalenques.\nEn aquest sentit, cal recordar que ja en la reunió mantinguda la setmana passada es va acordar la reobertura de parcs infantils i jardins efímers del 23 de desembre fins al 6 de gener després de constatar-se una baixada en la incidència acumulada. Una dada que també aquesta setmana ha registrat un lleuger descens passant dels 126 positius per PCR per cada 100.000 habitants a 117,63 actuals, segons dades de la Conselleria de Sanitat.\nL’alcaldessa de Castelló i directora del CECOPAL, Amparo Marco, ha assenyalat la importància de seguir amb el compliment de totes les mesures sanitàries per a evitar la propagació del virus i limitar els contagis de cara a aquest nadal. «Estem a les portes de Nadal, dies de trobades i reunions familiars i socials en les quals tots i totes hem de ser conscients del necessari compliment de les mesures de seguretat per a evitar que aquestes festes impliquen un augment de la incidència de la pandèmia a la nostra ciutat i posem en risc la salut dels qui ens envolten, especialment de les persones més vulnerables», ha indicat Marco. L’alcaldessa ha posat l’accent en la importància de complir amb l’ús de la mascareta, la distància, la higiene i els aforaments, entre altres mesures. «Són de vital importància per a contindre la propagació del virus i disminuir el risc de contagi», ha recalcat.\nEn aquest sentit, s’ha acordat que l’Ajuntament, des de les diferents regidories, remeta un escrit a les diferents entitats, associacions veïnals, centres de majors i altres associacions que desenvolupen la seua activitat o serveis en instal·lacions municipals reiterant la informació sobre les mesures de seguretat vigents per a contindre la pandèmia, així com les recomanacions a seguir per a minimitzar el risc de contagi, especialment quan aquests actes o serveis vagen dirigits a persones pertanyents als grups més vulnerables a la covid-19.\nQuant a les sancions, la Policia Local ha realitzat 527 propostes de sanció per incompliments de les mesures des del 24 d’octubre, 126 d’elles durant la primera quinzena de desembre. En el que portem de mes s’han realitzat 43 denúncies per no portar mascareta, 27 per infringir la restricció de la mobilitat nocturna, 17 per consum d’alcohol en via pública, 19 per reunions en la via pública de més de sis persones, 8 per molèsties o reunions en domicilis i 12 denúncies a establiments.\nD’altra banda, en el si del CECOPAL s’ha abordat també la situació del primer cap de setmana de reobertura dels locals d’oci nocturn amb els mateixos horaris i restriccions d’aforament que la resta de bars i cafeteries. Així, s’han informat de la realització de dues sancions a dos locals per incomplir les mesures sanitàries.\nArtículo anterior‘Toc toc la Navidad está en tu barrio’ llevará a 18 barrios y pueblos de València conciertos, teatro y espectáculos\nArtículo siguiente2.841 nuevos positivos, 1.546 altas y 38 fallecidos por COVID-19 la Comunitat Valenciana en el último día


Sant Esteve vol recuperar l’Associació de Botiguers - Línia Nord ed. Montserratí\nSant Esteve vol recuperar l’Associació de Botiguers\nRedacció|2020-10-15T17:08:15+02:0015 octubre 2020|Sant Esteve Sesrovires|Línia Nord ed. Montserratí\nEl consistori vol donar un impuls al comerç local. Foto: Ajuntament\nL’Associació de Botiguers de Sant Esteve Sesrovires es va posar en marxa l’any 1995 i va funcionar fins al 2019, quan la seva activitat va quedar aturada “per les dificultats de trobar representants que volguessin assumir-ne la gestió”, segons informa l’Ajuntament. Un any més tard, la Regidoria de Comerç ha sol·licitat a la Diputació de Barcelona un servei d’acompanyament per reactivar l’entitat.\nLa Gerència de Serveis de Comerç de la Diputació compta amb la figura d’un facilitador que s’encarregarà de reunir-se periòdicament amb els representants comercials interessats a reprendre l’associació. Les sessions inclouran tallers i debats, que es faran de forma virtual, i el resultat d’aquest treball conjunt ha de ser un pla d’acció per als pròxims dos anys. “Els protagonistes d’aquest procés han de ser en tot moment els comerciants, amb l’objectiu que creïn una base sòlida per a la reactivació de l’associació”, diuen des del consistori sesrovirenc.\nUNA ENTITAT NECESSÀRIA\nL’Associació de Botiguers va estar en funcionament durant 24 anys, actuant com “un element vertebrador i dinamitzador de l’activitat comercial, a més d’un canal de comunicació entre Ajuntament i comerç”, apunten des del govern local. És per això que ara es vol impulsar la seva reactivació, coincidint amb un moment especialment complicat per al comerç de proximitat.


Name: CLIK_Docencia i ...\nCitation: Centre per a la Innovació en Aprenentatge i Coneixement (CLIK), Universitat Pompeu Fabra. Docència i Aula Global: Com completar els processos d’ensenyament-aprenentatge a través de la plataforma virtual. 2017\nPermanent link: http://hdl.handle.net/10230/32152\nL’Aula Global és un recurs docent que té a l’abast el professorat UPF amb molts recursos i activitats que poden ajudar a millorar la docència universitària. Cada cop es parla més d’un model híbrid on es combina la classe presencial amb la no presencial a través de les eines de les plataformes tecnològiques. Actualment trobem una diversitat de metodologies docents pel procés d’ensenyamen-aprenentatge de l’estudiant que van de més centrades al professor cap a més centrades amb l’estudiant, que van ...\nL’Aula Global és un recurs docent que té a l’abast el professorat UPF amb molts recursos i activitats que poden ajudar a millorar la docència universitària. Cada cop es parla més d’un model híbrid on es combina la classe presencial amb la no presencial a través de les eines de les plataformes tecnològiques. Actualment trobem una diversitat de metodologies docents pel procés d’ensenyamen-aprenentatge de l’estudiant que van de més centrades al professor cap a més centrades amb l’estudiant, que van d’una classe teòrica magistral a un model flipped classroom, Aprenentage basat en Problemes, Aprenentage basat en Projectes, entre d’altres. Tant si s’utilitza una o altra es pot fer ús de eines tecnològiques, per exemple, des de publicar un arxiu, enregistrar una classe fins a utilitzar una wiki o un portafoli electrònic a l’Aula Global. Els estudiants són nadius digitals i aquest tipus de llenguatge ajuda a personalitzar i tenir més impacte en el seu aprenentatge. Per aquest motiu, cal que el docent es formi en aquest tipus de recursos docents, però no només des d’una visió tècnica de l’eina sinó també tenint en compte el valor pedagògic que aporta a la seva docència. Aquesta guia que et presentem pretén ajudar-te a conèixer les diverses metodologies docents, les activitats i recursos de l’Aula Global i com pots combinar-les segons els objectius d’aprenentatge dels teus alumnes. La guia està estructurada en tres blocs, un primer bloc centrat en la docència i las diverses opcions, un segon apartat que combina docència i eines de l’Aula global, per finalitzar amb unes fitxes de cada recurs i activitat. Desitgem que aquest recurs docent sigui de la útil per a tu i t’animem a descobrir les potencialitats de l’Aula Global per millorar la teva docència.\nAuthor: Centre per a la Innovació en Aprenentatge i Coneixement (CLIK), Universitat Pompeu Fabra


La Fundació Privada La Granja i l’Ajuntament de Sitges convoquen un premi de narracions curtes i un de pintura\nPel que fa al certamen de narracions curtes, aquestes han de ser originals i inèdites, amb una temàtica inspirada en el món del cavall i la discapacitat, i escrita en qualsevol de les llengües de lEstat Espanyol. A més a més, sestableixen dues modalitats: la infantil i juvenil per a autors de 7 a 18 anys, i ladulta per a majors dedat. Cada participant només podrà enviar una obra, escrita a doble espai i a una sola cara amb tipografia Times New Roman i duna extensió d1 a 3 folis DIN-A4, i shauran de presentar per triplicat i una còpia en disquet, especificant a quina modalitat del premi sopta.\nEn referència al premi de pintura, el procediment pictòric serà lliure, però les obres shauran de basar en el món del cavall i la discapacitat. Cada participant només podrà presentar un treball, que ha de ser inèdit, i dunes mides de 40 cm per 40 cm. A criteri de lartista les obres es podran lliurar emmarcades, encara que el marc, en cap cas de vidre, no podrà excedir els 3 cm de gruix. Amb cada obra shaurà de presentar els tres exemplars del butlletí de participació, ben complimentat, i una plica on constaran les dades de lartista, així com un breu currículum.\nLes obres per ambdós premis es podran presentar fins el proper 27 de novembre a les instal·lacions de làrea de Cultura de lAjuntament a ledifici Escorxador (c/ Joan Maragall, 36) de nou del matí a una del migdia. Els veredictes del dos premis es donarà a conèixer la propera Diada de Sant Jordi i, en el cas del certamen de pintura, les obres guanyadores es publicaran en un llibre i formaran part duna exposició. Totes les obres presentades seran donades a la Fundació Privada La Granja.


TAC12 TV - El CAT aposta pel cotxe elèctric\nEl CAT aposta pel cotxe elèctric\nEl Consorci d’Aigües de Tarragona ha iniciat aquest 2018 el procés de reconversió de la seva flota de vehicles cap a l’energia elèctrica. Seguint el pla estratègic de sostenibilitat i medi ambient definit per l’entitat, aquesta ha estrenat sis nous vehicles 100% elèctric. Dos turismes i quatre furgonetes, amb un cost anual de 51.000 euros a través de la modalitat de rènting.\nLa resta de la flota, amb un total de 36 vehicles, s’anirà renovant de forma gradual fins el 2021. Per fer-ho viable, el CAT ha repartit 11 carregadors a diverses instal·lacions que gestiona, entre elles, a l’Estació de Tractament de l’Aigua. A mig termini també es preveu incorporar nous carregadors també a la seu de Valls. Amb aquesta mesura, els responsables del CAT calculen que evitaran l’emissió anual d’unes vint tones de CO2.\nMés en aquesta secció: « El ballet Amaia Dorronsoro, a la Trono Decoració unitària del comerç tarragoní per Nadal »


La primera Fira d’Economia Solidària de Catalunya desborda totes les previsions d’assistència | assemblea Vallirana\n← Milers de persones tornen a mostrar el rebuig a les polítiques de CiU i PP en ensenyament\nCada ciudadano del estado español aportó 1.846,67 euros para sanear la banca, que acaparó el 99,59% de las ayudas →\nLa primera Fira d’Economia Solidària de Catalunya desborda totes les previsions d’assistència\nLa 1ª Fira d’Economia Solidària de Catalunya ha tancat avui les portes amb un gran èxit de participació. L’organització ha xifrat en més de 4.500 les persones que han visitat el recinte de l’antiga fàbrica Fabra i Coats de Sant Andreu de Palomar, Barcelona. Al llarg dels dos dies s’ha pogut conèixer les iniciatives de 114 entitats i participar d’una seixantena de xerrades. El recinte durant les hores centrals del dia s’ha quedat petit per acollir a tanta gent, i en alguns moments es feia difícil transitar pels passadissos on eren els stands. Coincidint amb l’esdeveniment s’ha posat en marxa el Mercat Social Català, un projecte experimental que arrenca amb l’ús d’una moneda alternativa i complementària a l’euro, batejada amb el nom d’Ecosol. Entre ahir i avui han circulat 17.000 ecosols dins la fira. Totes les compres i vendes s’han fet amb aquesta moneda –que equival al valor d’1 euro– feta amb paper-moneda real i amb la que es pot fer intercanvis, però no especulació financera.\n10 anys des de la creació de la XES Jordi Garcia, en nom de la Xarxa d’Economia Solidària (XES), ha destacat “l’èxit quantitatiu, però també qualitatiu de la fira ja que ha servit de punt de trobada per fer xarxa i ens ha permès visibilitzar-nos a la ciutadania. A més ha suposat un nou impuls per l’entusiasme que es respirava a la fira i l’optimisme que es desprèn de centenars de projectes presentats i que són un oasi d’esperança que es basa en realitats existents en economia real”. La creació de la XES ara fa 10 anys va suposar un primer pas dins del sector, que enguany s’ha segellat amb la primera edició d’una fira amb vocació de continuïtat. Jordi Via, organitzador de la fira i membre d’Arç Cooperativa ha parlat durant l’àpat que ha clausurat l’encontre, i ha destacat que al marge de l’èxit quantitatiu “avui s’han donat moltes converses, molta gent s’ha conegut i ha intercanviat experiències, això és bàsic pel creixement de l’economia social”.\nPropietat col·lectiva, gestió democràtica i responsabilitat social\nEn un comunicat de valoració, que han emès un cop finalitzat l’intens cap de setmana d’activitats, expliquen que “l’economia solidària pretén transformar la societat amb pràctiques econòmiques alternatives que s’arrelen en la fertilitat de la tradició cooperativa, en les noves experiències inclusives i solidàries i en un nou paradigma que situa l’activitat econòmica al mig de les necessitats humanes”. A més, destaquen que totes aquestes pràctiques han de complir tres requisits: propietat col·lectiva, gestió democràtica i responsabilitat social.\nSuplement coeditat per la Directa i la 1ª Fira d’Economia Solidària de Catalunya\nComparteix\tAquesta entrada s'ha publicat en f. Articles i noticies i etiquetada amb Alternatives. Afegiu a les adreces d'interès l'enllaç permanent.\t← Milers de persones tornen a mostrar el rebuig a les polítiques de CiU i PP en ensenyament


Stefan Ahnhem debuta amb Fabian Risk, a l'ombra del mític «Wallander» - Diari de Girona\nL'escriptor suec inicia, amb «Mañana te toca a tí», una nova saga protagonitzada pel detectiu Fabian Risk\njose oliva/efe 01.04.2018 | 00:03\nA l'ombra d'Henning Mankell, l'escriptor suec Stefan Ahnhem, guionista de l'adaptació televisiva de Wallander, ha iniciat amb la novel·la Mañana te toca a tí una nova sèrie negra protagonitzada pel detectiu Fabian Risk. La novel·la, que arriba a Espanya de la mà de l'editorial Roca, comença a la ciutat sueca de Helsingborg, molt pròxima al pont d'Oresund, que uneix Suècia amb Dinamarca, on troben dos homes brutalment assassinats, marcats amb alguns dels pecats que l'assassí semblava conèixer.\nEn una entrevista amb Efe, Ahnhem explica que l'única pista que es troba en les dues escenes del crim és una foto de classe de l'any 1982, amb dues cares ratllades. «Divuit homes i dones d'aquella foto encara estan vius, i un d'ells és el detectiu al capdavant del cas, Fabian Risk».\nLa novel·la d'Ahnhem se situa a l'entorn d'un pont similar al de la sèrie televisiva Bron ( El puente), tot i que aquesta ficció, aclareix l'autor, encara no s'havia emès quan ell va començar a escriure: «El meu propòsit era ambientar la història a la meva ciutat natal, Helsingborg, i encara que des d'allà en dies clars es veu Dinamarca, no volia, com fa la sèrie, implicar en la narració a Suècia i Dinamarca». De fet, en el cas de la sèrie, es tracta del pont que uneix la capital danesa, Copenhaguen. amb una altre ciutat sueca, Malmö.\nA través de la trama de Mañana te toca a tí l'autor fa aflorar «no només el tema de la maldat de l'ésser humà, sinó també el 'bullying' referit a uns anys en els quals encara no es parlava d'assetjament escolar i que sembla el motiu que mou a l'assassí». Als seus inicis com a guionista, Ahnhem escrivia comèdia, però quan va dir que volia escriure suspens sempre li deien que no. «Finalment, vaig haver d'anar-me'n a Dinamarca i Noruega per fer projectes de gènere negre», explica.


València proposarà que els locals de les confessions no destinats al culte comencin a pagar l'IBI\nPaís Valencià 19/01/2017\nJoan Ribó proposarà un canvi de la llei de Mecenatge en la reunió estatal d'alcaldes que se celebrarà a València el 16 i 17 de febrer\nL'alcalde de València, Joan Ribó, junt al regidor d'Hisenda, Ramón Vilar. AJUNTAMENT DE VALÈNCIA\nValènciaL'Ajuntament de València obrirà el proper mes de febrer el debat sobre la modificació legislativa per poder cobrar l'Impost de Béns Immobles (IBI) a entitats i institucions de qualsevol confessió religiosa pels locals amb els quals fan "negoci" i que no es dediquin a culte ni a l'atenció social.\nL'alcalde de València, Joan Ribó, i el regidor d'Hisenda, Ramón Vilar, han explicat avui que l'IBI subjecte a la llei de Mecenatge serà un dels punts a debat durant les Jornades Municipalistes pel finançament local just, que València acollirà els dies 16 i 17 de febrer amb alcaldes de tot l'Estat.\nA preguntes dels periodistes sobre la proposta del pagament de l'IBI a entitats religioses, Ribó ha aclarit que la idea és que s'apliqui "a aquelles propietats de qualsevol religió que no es dediquin al culte" perquè paguin "com qualsevol empresa". No obstant això, ha ressaltat que "jurídicament té una complicació perquè està la llei de Mecenatge i el Concordat amb la Santa Seu", però ha insistit que "cal avançar en aquesta direcció".\nEl regidor d'Hisenda ha detallat que és un tema "de voluntat política en virtut de la llibertat de consciència i creença" i ha apuntat que en ple segle XXI, "no pot entendre's que per un motiu de creença religiosa, hi hagi discriminació fiscal".\n"És laïcisme fiscal, sí. Però no farem una proposta solament de l'Església catòlica ni solament d'institucions religioses sinó d'entitats que puguin camuflar-se en la Llei de mecenatge per no pagar. I pot haver-hi sorpreses", ha apuntat.\nA aquestes jornades han estat convidats alcaldes espanyols de ciutats mes 200.000 habitants, a més dels de totes les capitals de província, Ceuta i Melilla, i els dels municipis valencians de més de 25.000 habitants.


Les futures instal·lacions de Prodis al Vapor Cortès, més a prop - Canal Terrassa\nLes futures instal·lacions de Prodis al Vapor Cortès, més a prop\nEnric VenturaData: 19/03/21\nLa Junta de Govern ha aprovat aquest divendres el canvi d’usos de dues de les naus de l’antic Vapor Cortès, al nord del barri de Ca n’Aurell. Si fins ara estaven qualificades com a “altres equipaments”, des d’avui han passat a ser “d’ús d’equipaments de serveis socials”. El motiu és que són les naus que acolliran les futures instal·lacions de la Fundació Prodis, destinades a l’assistència a les persones amb malalties mentals o paràlisi cerebral. Ubicades al número 56 del carrer del Bruc, tenen una superfície conjunta de 3.628’66m². La cessió de l’espai a l’entitat per part de l’Ajuntament, totalment gratuïta, es va acordar al ple municipal del 26 d’abril de 2019. Avui, gairebé dos anys després, la Junta de Govern ha donat el vistiplau a aquest canvi d’usos, però sense apuntar cap data perquè les noves instal·lacions siguin una realitat. De moment, el Pla especial de canvi d’ús urbanístic aprovat avui seguirà el protocol establert: estarà un mes en exposició pública i s’enviarà a la Comissió Territorial d’Urbanisme de l’Arc Metropolità de Barcelona.\nPel que fa a la resta de l’àmbit del Vapor Cortès, un total de dinou naus amb diversos patis que sumen una superfície total de 70.209m², el darrer mes de juliol la Junta de Govern va aprovar-hi la construcció de 803 habitatges, dos equipaments i nous espais lliures. Segons l’Ajuntament, un dels objectius és que el barri de Ca n’Aurell disposi “d’un espai de relació, lleure i activitat que contribueixi a millorar la cohesió social”. El repartiment del sòl serà del 51’70% per a espai públic i del 48’30% de propietat privada. El 70% del sector seran futurs habitatges, dels quals 160 seran de protecció pública. A més, s’obrirà un nou eix cívic amb prioritat per als vianants al carrer de Frederic Soler, el qual servirà per estructurar els nous espais.\nPer ara, els terminis que apunta l’Ajuntament són que les obres d’urbanització d’iniciativa privada s’haurien d’iniciar durant els pròxims dos anys i acabar abans de 2024, mentre que les obres d’edificació trigarien menys de vuit anys a partir de la recepció de les obres d’urbanització. En el cas de l’habitatge protegit, se n’haurà d’iniciar la construcció en un termini de dos anys des de la recepció de la urbanització i finalitzar-lo en tres anys.\nTags: ca n'aurellFundació ProdisJunta de GovernVapor Cortès\nExigiran responsabilitats per la filtració de l’informe de la Síndica de Greuges de la Bústia Ètica\nEl Vallès Occidental és la primera comarca en tenir un Pla d’acció per la qualitat de l’aire


LA PANXA DEL BOU: PASSES PERDUDES\nTot i que en la teoria educativa convencional s'insisteix en el valor de la sinceritat, de fet, la vida social està muntada a base de mentides, petites o grans, que consentim quan les veritats podrien malmetre la convivència. En el món de les proclamacions polítiques de tota mena es generen llenguatges subtils que propicien les interpretacions, gràcies a aquesta tendència a caminar pels umbracles existeixen tantes tertúlies televisives i radiofòniques destinades a especular sobre el que sigui.\nAquests dies ens han dit que els moviments de consellers no eren res més que passes al costat. Els motius profunds d'aquestes passes de ball les intuïm, més o menys, però, de fet, no s'han explicat pas amb claredat. Les passes no volien dir res, ens van explicar, tothom estava d'acord en allò fonamental, però per algun motiu, com a les files de l'escola, hi havia qui s'havia apartat per deixar pas a un altre, de motu propi i amb cert misteri inquietant. Es fa difícil saber si la passa s'ha fet de forma voluntària o perquè algú altre ha trepitjat un ull de poll de forma intencionada.\nArtur Mas també va fer un pas al costat, en aquell moment no va ser per deixar passar algú sinó per tal que una persona inesperada ocupés el lloc que la passa havia deixat buit i per tal que es poguessin fer més passes. Fa anys Carme Chacon, en pau descansi, també va dir que feia un pas enrere per tal que el partit fes un pas endavant. Qui fa un pas enrere o un pas al costat sembla que ho fa per sacrificar-se en bé de la comunitat on es movia, partit polític o centre social.\nLa simbologia de la passa s'ha convertit en una passa, perdoneu el joc de paraules. El senyor Mas era molt aficionat així mateix a la simbologia marinera. Jo vaig tenir un director que també era aficionat a comparar la nostra escola amb un vaixell que en ocasions semblava anar una mica a la deriva. La insistència en el símil de la navegació va fer que sovint, en broma, féssim vaixells de paper quan no hi era, per riure.\nEn el món familiar sovint hi ha temes que se saben i no es comenten, resulten incòmodes i poden provocar mal rotllo. Quan ets petit vas captant aquests eufemismes vitals i a la llarga els vas interpretant i t'adones de què aquest és un món de mones i de què no sempre es pot dir tot ni en tot moment. Si a la vida real s'actua amb prudència i es té molt en compte allò de què dient les veritats es perden les amistats no em puc ni imaginar el que pot representar sobreviure en un partit polític i fer-hi una estada llarga, la veritat.\nPer això, malgrat el fet que avui toca ficar-se amb la professió dels polítics, de vegades em provoquen una certa i perillosa tendresa, i és que en ocasions fins i tot, després d'això de les passes assumides, se'ls escapa alguna llagrimeta i tot. La gent que sap el que ha de fer, sigui una passa al costat o ocupar el lloc que ha deixat el de la passa em resulta admirable ja que jo sóc una cagadubtes que no veu mai res clar, la veritat. Una metàfora absolutament encisadora va ser allò del senyor Pujol quan deia que caurien les branques, els nius, els ocells i els ous. Amb passes i sense passes, amb ous o amb truites, la vida segueix i farem allò que ens deixin.\nPublicat per Júlia a 17:40\nEtiquetes de comentaris: comentaris, llenguatge, política, tendències\nJo diria que han estat convidats a dir que donàven un pas al costat de manera voluntaria, però la realitat és que han estat purgats pel PRESIDENT o per Junqueras que és el que mana.\nJa ens ho imaginem, Francesc, però fa gràcia tanta metàfora passejadora. Dels intríngulis no en sabem de la missa la meitat i potser millor així.\nI de la CUP, tan encantadors tots plegats.\n"Si les hubiera ordenado saltar por la ventana, lo habrían hecho casi con alegría, porque confiaban en él ciegamente. Hasta que un día les ordenó que saltaran por la ventana, y entonces desertaron todos, porque un hombre que decide cosas semejantes no es de fiar"\nEl microcuento de Pere Calders que según Isabel García Pagán (periodista de La Vanguardia), corría el viernes por los pasillos del Parlament.\nEl problema, Miquel, és que quan el tema del Mas ja s'havien d'haver convocat eleccions, però, vaja, sembla que tan sols queda esperar com aniran les coses, tot és un misteri. La CUP está en vida latente, ultimamente. I el Junqueras, gairebé també.\nParlar de "purgar" com si Puigdemont i Junqueras fossin dos Stalins em sembla excessiu i fora de lloc. Probablement ells no desitjaven seguir en el càrrec perquè és molt compromès. D'altra banda a Munté la volen presentar pel alcaldessa i, si es quedava a la Generalitat, corria el risc de ser inhabilitada.\nEm sap greu que un verb despietat com "purgar" que surt de Rajoy i de la premsa feixista espanyola estigui fent fortuna aquí. És perillós el mimetisme d'alguns.\nGlòria, avui hi ha molta tendència a l'exageració. No sabia això de Munté, però aleshores sobten les seves llàgrimes, el fet és que ens expliquen poca cosa, al 'poble'\nA mi no em sobten. Debia tenir un vincle important amb la feina que ha anat fent i amb alguns dels companys que ha tingut mentre la feia.\nAixò mateix, Júlia, al "poble" ens expliquen poca cosa, oi?. Molt bé, haurien d'explicar-ho tot fil per randa, així els "demòcrates" de l'altre cantó sabrien molt bé el que han de fer per a enfonsar-nos.\nI sí, la Glòria te raó: parlar de "purga" en aquest cas és passar-se de frenada tres pobles com a mínim.


Som 10 milions en una comunitat lingüística - Diari La Veu\nEscriba el número 984991\nSom 10 milions en una comunitat lingüística\nDes de fa dècades el País Valencià ha viscut una polèmica contínua al voltant de la llengua pròpia. No s’ha discutit el paper de la llengua en la societat valenciana, sinó aspectes com la identitat i el nom de l’idioma. En la majoria de països europeus els temes de llengua són qüestions òbvies i especialitzades, però ací han ocupat portades de diaris; minuts de ràdio i televisió, i discursos polítics.\nSuperficialment allò que es dirimia era si el “valencià” és o no “català”. Però en realitat el que s’ha discutit és si la societat valenciana vol emprendre un procés on el català siga la llengua pública i l’eix de la cohesió social.\nÉs evident que la discussió sobre la catalanitat del valencià és una maniobra de distracció. La immensa majoria dels qui han defensat o defensen un “valencià” arrancat de la branca catalana el consideren com un una llengua d’anar per casa. Sens dubte, la gent que qüestiona la unitat de la llengua catalana és també contrària a la normalitat social de la llengua pròpia.\nEl fonament de la campanya 'Som 10 milions, som una llengua' que la Plataforma per la Llengua ha engegat recentment, a través del web www.som10milions.org, és conscienciar sobre els perills, precisament, d’aquests intents de secessionisme lingüístic.\nDefensem la importància de saber-nos membres d’una mateixa comunitat lingüística, la que el professor Miquel Àngel Pradilla anomena com la catalanofonia. Però alhora defensem la diversitat, dins la unitat, perquè una llengua és també una realitat orgànica. Un símbol d’aquesta idea és la de la tomata, un mot que en la mateixa llengua té una enorme diversitat lèxica. Ves per on la tomata, tan profundament integrada en la nostra cuina, se’ns presenta també com un símbol d’integració lingüística.\nAixò no és només d’un debat nominalista. La unitat de la llengua és clara per a la filologia i la racionalitat, i no trontolla pel fet que el català siga també conegut com a valencià o mallorquí. Així ho han certificat el Tribunal Superior de Justícia o el Tribunal Constitucional. Però el que importa és començar a actuar com una comunitat lingüística real, on el català o valencià tinga una presència normal i generalitzada en tots els àmbits de la societat. Ara vivim en comunitats que lingüísticament comparteixen poques coses. Per exemple, una sèrie d’animació com Doraemon, amb pocs diàlegs, té fins a tres doblatges diferents, fets per les nostres televisions. Compartim poc en llengua i ens dediquem esforços particulars, quan, per exemple, caldria destinar més esforços a desplegar-ne l’ús en àmbits com el món del comerç i el consum.\nVoldríem ser com el portuguès a Portugal. Al país atlàntic, per exemple, arriba la premsa espanyola i els films de Pedro Almodóvar es projecten als cinemes en versió original castellana. Allí es comprén l’espanyol, però tothom té clar que la llengua que funciona com a veritable llengua de relació és la pròpia.\nHi ha una bella reflexió de l’artista Ovidi Montllor sobre la intolerància que és ara molt adient de recordar: “Hi ha gent a qui no li agrada que es parle, s'escriga o es pense en català. És la mateixa gent a qui no li agrada que es parle, s'escriga o es pense”. La gent que qüestiona la llengua és la gent intolerant de sempre. Els deu milions de parlants d’allò que anomenem català, valencià o mallorquí som d’aquells que volem parlar, escriure, pensar i viure en llengua pròpia.\nManuel Carceller, delegat de la Plataforma per la Llengua País Valencià\nEscriba el número 826539


Escriure en català: SOM DONES: en commemoració del Dia Internacional de les Dones\nSOM DONES: en commemoració del Dia Internacional de les Dones\nM. M. DE T.\nHan passat els anys i la tinc molt present. El nom, el tarannà, les explicacions justes, els exemples fàcils i adequats… Sempre disposada a ajudar, amb el marit al costat aprovant les seves decisions. Quina parella! Un per l’altre, excel·lents persones i amics.\nEns trobàvem a casa, els matins de setmanes alternes, amb un parell més d’amigues impacients per aprendre a escriure bé la nostra llengua. La M., carregada de paciència, curulla de coneixements i disposada a transmetre’ls.\nI va arribar el dia que, sense pensar-ho gaire, ens vam presentar a uns exàmens. A la sortida, el seu marit ens va preguntar com ens havia anat. “No tinc gaires esperances d’aprovar, però no m’arrepenteixo d’haver-me presentat perquè és una bona experiència”, vaig dir jo.\nEll em va respondre, amb ironia afectuosa: “Si no t’arrepenteixes, Emília, segur que et suspendran.” Jo em vaig quedar atònita, em va costar de reaccionar, no entenia la seva sentència. I tenia raó, em van suspendre. Aquesta paraula no l’he oblidada (la bona, naturalment), procuro retenir-la ben guardada, entre coixinets tous perquè s’hi trobi ben a gust.\nSortosament, encara no s’acabava el món: a la convocatòria següent vaig aprovar, i, dedicada a l’ensenyament, han passat uns quants anys. L’amistat ha continuat, amb trobades i celebracions compartides. Com el viatge a l’Alguer! Quina colla! Quants amics! Quanta convivència! He tornat a mirar les fotos: els records d’una llarga amistat perduren.\nDescansa en pau, Marta! Ens vas deixar un dia molt assenyalat; tenies por que t’oblidéssim?\nhasta el cielo se ha dormido…\nLa Carmen va acabar de llegir el poema i la sala es va omplir d’aplaudiments. En el seu interior sentia com anava creixent l’emoció però no volia exterioritzar-la, l’havien acostumat des de petita a dominar els sentiments, però aquest moment era la culminació de l’anhel més gran de la seva vida i el seu domini començava a trontollar.\nHavia escollit aquest poema perquè la transportava a la seva infantesa, a aquells camins que portaven al poble des de casa seva, per on el seu germà i ella baixaven cada matí, ell per anar a l’escola, ella per anar a treballar a casa de Doña Cayetana. Li mirava els llibres amb enveja. Li hauria agradat tant aprendre a llegir… Però els pares ja li havien dit molt seriosos que no podia ser, que a les dones no els feia falta, només aprendre a treballar bé per portar una família. Els homes era diferent, els calia saber de números i lletres per defensar-se a la vida. Però ella no estava convençuda d’aquesta reflexió, només sentia que haver nascut dona era mala sort i haver de treballar als nou anys en lloc de anar a escola no era just.\nVint-i-cinc anys després acabava de graduar-se a l’Escola d’Adults amb la nota més alta. El somni de la Carmen fet realitat en una altra terra i sent mare de família. Sabia que darrera d’aquells aplaudiments hi havia el reconeixement dels seus companys, que, com ella, acabaven d’assolir un dret que els havien negat de petits, i va deixar que l’emoció sortís al seu rostre.\nen la sombra, por caminos…\nLa Felícia s’havia quedat viuda molt jove, amb tres fills. El seu marit va morir al front en aquella maleïda guerra. Es va enfonsar: els seu Manel ja no tornaria. Però mirant aquelles criatures va decidir que havia de tirar endavant. El gran tenia dotze anys i la podia ajudar a tenir compte dels més petits; una bona veïna també els donava un cop de mà,\nVa començar a treballar netejant a casa d’una senyora gran que vivia sola. Així va començar a guanyar uns diners per al més necessari, però sempre patint perquè als nens no els passés res mentre ella era fora.\nLa senyora semblava molt seriosa, però a poc a poc van anar agafant confiança i s’explicaven les coses del dia a dia. Ella es trobava molt sola i les seves converses eren com un raig de sol. Li pagava bé i de tant en tant li donava una bona propina: era generosa i una bona persona. Va voler conèixer els seus fills i, amb el tracte, els va acollir com si fossin de la família, fins al punt que tots van anar a viure a casa seva i els riures dels nens i els d’ella van alegrar la casa.\nVan passar els anys i la Felícia va fer tot el que va poder per la senyora que tant l’havia ajudat a sortir del pou i veure de nou la llum.\nEstic il·lusionada i espantada, una muntanya russa d’emocions contradictòries. Abans es deia estat de bona esperança. A mi m’agrada l’expressió “bona esperança”, és justament això, esperança, esperar el millor, que tot vagi bé, que la salut aguanti, que el nadó neixi sa…, esperar, res més.\nDesig de ser mare: ja tens la confirmació que esperes un fill, llavors el metge et diagnostica un embaràs de risc. És clar, cuidar-se, repòs absolut, dieta, seguir estrictament les directrius mèdiques, és tot el que pots fer, la resta no depèn de tu. Les complicacions poden ser moltes, per a tu, per al nadó. Paradoxalment, ets sens responsable d’una altra vida, creix dins teu, ja l’estimes, i tu, impotent, no pots fer res, la natura mana, com sempre i tant sovint oblidem.\nQuin despropòsit quan pregonen: la gestació no és una malaltia, és un procés natural i no necessita ajuda. Cert que hi ha dones que poden passejar la seva panxa amb orgull. Algunes fins i tot en fan bandera als mitjans de comunicació: gaudir de l’experiència d’un part natural a casa, rebutjar els hospitals per impersonals, com si això les fes millors mares, més avantguardistes, quan el que proposen ho feien les nostres besàvies i amb una gran mortalitat; no tenien opcions.\nPerò per a altres, que no som menys dones ni desitgem menys el nostre fill, l’embaràs s’assembla molt a una malaltia i necessitem tota l’ajuda mèdica, una carrera d’obstacles que, només si hi ha sort, tindrà un final feliç.\nM. Carme Valios Ferré\n—Vinga, aixeca’t! La meva àvia cada diumenge al matí em despertava perquè l’acompanyés a comprar. Això passava tant quan vivia a casa seva, a la Gran Via de Barcelona, amb els meus pares, com quan hi anàvem a passar els caps de setmana. Havia nascut el meu germà i ens havíem traslladat a Girona. Em vestia molt de pressa i agafada de la seva mà anàvem a comprar la nata i els flams a la granja que era dues passes. Del que menjava per dinar no me’n recordo però del flam i la nata de l’esmorzar, sí. És com la magdalena de Proust.\nLa meva àvia va tenir cinc filles i un fill i molts néts, però jo vaig ser la primera. Ella manava en aquella casa on vivien l’avi, les tres filles encara solteres i l’únic fill. Sempre vestia de negre, tenia al voltant dels cinquanta anys, però deia que se li havia mort molta gent i que ja no es treia el dol. Tenia la pell molt fina i molt blanca i el cabell negre amb pocs cabells blancs, recollit en un monyo.\nMés endavant, quan jo era més grandeta, és la que em va dir que m’havia de depilar les aixelles. Tenia idees força modernes. A Badajoz havia sigut modista. A mi em feia uns vestits molt bonics però amb molts farbalans. Aquí no hi esqueien gaire!\nVan marxar a viure a Mallorca, i es van acabar els flams i la nata, però van començar els estius a Cala Ratjada.\nEl Jaume i la Clara són una parella d’edat avançada que sempre van agafats de la mà. Una dia vaig coincidir al parc amb ella; anava sola perquè el Jaume havia anat a fer un encàrrec. Jo li vaig dir que feia molt goig veure’ls tan enamorats. Ella va somriure i em va explicar la seva història.\nEl Jaume no era el seu marit. Ella venia d’un poble molt petit d’Andalusia. El seu pare treballava al camp i la mare es cuidava dels sis fills i els ensenyava a llegir i a comptar perquè l’escola estava molt apartada. Un dia va passar un carro de gitanos que demanaven i llegien les cartes. Ella va voler que li diguessin què li passaria quan fos gran, però la gitana no li va voler dir res perquè veia un futur molt negre.\n“Quina raó tenia la gitana!”, em deia, “Em vaig casar amb un borratxo que em pegava, vaig tenir tres avortaments, i em van quedar dos fills que eren la meva alegria. Però també van morir tots dos: un de càncer i l’altre de sobredosi. Jo estava desesperada. Sort en vaig tenir de trobar el Jaume, que vivia sol, i un dia em va dir que podríem viure junts i així ens cuidaríem l’un a l’altra. Així ho vam fer, i beneït el dia!, perquè no sé què faria sense ell.”\nEn aquelles va venir el Jaume amb un pastís per a la Clara perquè sabia que era el seu preferit.\nLa Marina surt de la Galeria trasbalsada. No sap si per les pintures, o per tot el que la guia els ha explicat de la vida de la pintora.\nPintures de molt gran format, de colors llampants, pintures de dones..., colors blancs, vermells i negres i els craquejats que quartegen la pell dels personatges i t'ofereixen una finestra per endinsar-te en allò que vol representar, les tècniques, els protagonistes dels quadres… i els motius de les pintures, tot l'havia deixat impressionada.\nI quan la Mariona, la guia, ha començat a parlar de la vida de la pintora, s'ha sentit transportada a un altre món, una infantesa dolorosa, abandonada per la mare i cuidada primer per l'àvia i després en un orfenat, adoptada finalment per una família benestant que la va acompanyar en el seu amor per la pintura.\n"Narradora d’històries”, s'autodefineix. I quines històries! Records d'infantesa, els molls de Barcelona, el mercat de la Boqueria, personatges d'un món oblidat i massa vegades ignorat per la societat, que ella vol reivindicar i fer presents al món, honorant els seus orígens, tal com els sent. També grans personatges de les arts a qui vol retre homenatge: Chaplin, Frida Kahlo, Coco Chanel\nLa Marina puja lentament pel carrer Aribau, es corda l'abric, fa fred. I mentre enfila cap a casa pensa que haurà d'esbrinar més coses d'aquesta dona pintora... I d'aquestes mirades dels seus quadres que et travessen i t'omplen d’inquietud. Aquestes mirades que et diuen tantes coses i, certament, expliquen històries.\nAsseguda llegint, amb la cuina endreçada, sento els meus fills jugant i em venen a la memòria molts records.\nTenia quinze anys quan els meus pares em van enviar a la capital a fer de minyona aconsellats pel mossèn, que em va buscar una bona casa.\nFeia les feines més dures, a la nit queia rendida. Una nit, s’obre la porta i entra l’amo, un home d’uns cinquanta anys que feia dies que em mirava molt. Se’m va acostar, em va tapar la boca i em va dir que no digués res. Va abusar de mi un dia i un altre, i jo, per por, no vaig dir res.\nQuan vaig adonar-me que no em venia la regla em vaig espantar molt, sense dir-ho a ningú. Van passar els mesos i la senyora de la casa, que sabia molt bé com era el seu marit i que jo no sortia mai de casa, em va dir fredament: “Veig que estàs embarassada. No pots seguir aquí, agafa les teves coses i marxa.”\nEl mossèn em va adreçar a unes monges, i hi vaig estar fins que va néixer la meva filla. Va ser un part molt dur, però quan la vaig veure em va passar tot, era una nena preciosa. Me la van prendre i no he sabut res més d’ella. No vaig saber fer res més per trobar-la, no ho vaig aconseguir.\nAra que tinc altres fills i em sento forta, estic segura que la trobaré.\nLA DONA QUE VOLIA SER\nNi una escriptora que a través de la ficció podia dir moltes coses, ni una afamada actriu de cinema, ni una artista que emociona al contemplar els seus quadres. No, cap d’elles volia ser. La dona que hauria volgut ser era com aquella noia que va conèixer a la facultat d’Arquitectura. Encara que sempre havia estat conforme tal i com era, li va sortir allò que li faltava per omplir el que desitjava ser i, decididament, volia convertir-se en la noia que vestia pantalons texans i samarretes molt escotades i cenyides, res especial, però calia veure com li quedava tot, pensava ella. Tampoc tenia res d’especial el seu rostre, ni els seus ulls foscos, ni el cabell negre i cargolat, però tot en conjunt reflectia sensualitat i simpatia. La seva figura, la mirada, el somriure, els moviments, tot era harmonia i seguretat. A la vora d’ella se sentia insegura i ridícula. Al començament va pensar que amb l’edat i el temps ho aconseguiria.\nIl·lusió vana!Ara tracta de consolar-se i la imagina gran, que deu haver perdut els seus encants, es deu haver engreixat i fins i tot deu haver perdut la dentadura i el somriure dolç. Però alguna cosa li diu que ha conservat l’atractiu i aquell estil que ella mai arribarà a tenir. Pura enveja!\nAquesta soc jo, la tieta de dues generacions. Els fills dels meus germans els he estimat com a propis. Els agradava venir a casa meva perquè els consentia tot el que els seus pares no feien. Els duia aI teatre infantil al Romea, a jugar al parc, a les festes del poble… I les croquetes!, com els agradaven les croquetes de la tieta!\nEls nebots van créixer i es van anar allunyant de la tieta -i també dels seus pares, naturalment-. Però aviat van arribar els fills d’aquells marrecs que s’havien fet grans. Jo els vaig acollir com havia fet amb els seus progenitors, encara amb més il·lusió, perquè per a mi era l’última oportunitat de tenir gent jove al voltant; amb les meves germanes, les àvies autèntiques, rivalitzàvem a veure qui acomboiava més les criatures de la nova generació. Les meves croquetes continuaven sent emblemàtiques al costat dels caldos i els arrossos de les meves competidores.\nTot va ser molt bonic mentre va durar, com els amors de les pel·lícules. Els vaig portar al teatre i, més tard, a concerts al Palau de la Música i a una funció del Liceu, per primera vegada per a ells. També aquestes criatures s’han fet grans i, tal com va passar amb els seus pares, s’han anat distanciant (sembla ser que és llei de vida). Sigui com sigui, avui crec que per a ells només soc un record llunyà, lligat, potser, al gust i a l’olor de les croquetes.


Urbanisme - Ajuntament de Valls\nOrdenació, gestió i execució de la normativa i planejament urbanístic segons uns criteris de sostenibilitat.\nTramitació de projectes urbanístics, tant d'iniciativa pública com privada, que han de definir el futur disseny de la ciutat.\nRevisió del Pla d'Ordenació Urbanística Municipal, vigent des que va aprovar-se la primera revisió l'any 1986. Amb aquesta revisió es preveu ordenar el creixement urbanístic de la ciutat, amb el principal objectiu de tornar la centralitat al Centre Històric i potenciar el creixement de la ciutat cap al sud.\nDesenvolupar accions adreçades a incrementar el parc d'habitatges socials al municipi per facilitar l'accés a l'habitatge als col·lectius amb dificultats.\nPotenciar la recuperació d'habitatges en mal estat i la construcció de nous en espais geogràficament estratègics. Aquesta és la filosofia del Pla Especial de Reforma Interior del Centre Històric.\nDeterminar i gestionar línies d'ajut i suport públic a la iniciativa privada per la recuperació d'immobles en mal estat. En aquest sentit, s'atorguen subvencions per rehabilitar façanes i edificis sencers.\nGestionar del patrimoni municipal. Un dels eixos d'aquest apartat és la creació de la Comissió Municipal de Patrimoni Arquitectònic Vallenc, que vetlla per la seva preservació.\nHorari d'atenció: de dilluns a divendres, de 09:00h a 13:00h\nAdreça: C/ Paborde, 6 - Telèfon: 977 636 009


L'ex-secretari d'estat que va gestionar el 155: "Vam perdre el relat absolutament"\nPublicat 28/02/2019 10:39CET\nL'ex-secretari d'estat d'Administració Territorial Roberto Bermúdez de Castro, encarregat de gestionar a Catalunya l'aplicació de l'article 155 de la Constitució, ha lamentat que l'Executiu central va perdre el relat sobre el referndum de l'1-O: "El nostre error més gran com a govern va ser que vam perdre el relat absolutament, nacional i internacional".\nHa sostingut que van optar per aplicar "un 155 curt" amb el qual van controlar-ho tot excepte la televisió, per ha demanat ser clar i reconixer que no va funcionar.\nEncara així, ha assegurat que els dirigents que hi havia en aquell moment en la Generalitat van collaborar amb el Govern espanyol en l'aplicació del 155: "Tothom es va posar a la nostra disposició".\nEn aquest sentit, ha dit que l'ara portaveu del Govern catal i consellera de Presidncia, Elsa Artadi "va collaborar en l'aplicació del 155 magrat que no li agradava, i l'anomenessin botifler", com també van fer altres polítics independentistes.\nA més, ha augurat que el president de la Generalitat, Quim Torra, tornar a provar una declaració unilateral d'independncia (DUI) i Catalunya acabar un altre cop amb un 155, amb un ampli consens polític i "tristament més llarg".\nSobre l'actuació policial durant el referndum de l'1-O, ha dit que aquestes imatges es van produir perqu l'altra part va voler la foto: "Quan poses nens, persones grans i, davant d'ells, poses gent amb ganes de fer-la grossa, lgicament aquesta foto s'aconsegueix".\nBermúdez de Castro ha reconegut com "un error" que les forces de seguretat de l'Estat enviades a Catalunya durant el referndum no estiguessin en les millors condicions als vaixells en els quals van pernoctar, i ha lamentat que no hi havia altres installacions que els poguessin acollir.


BIBLIOTEQUES JOAN MIRÓ I MIRAMAR: MÀRIUS SERRA, AL CLUB DE LECTURA\nEl dia 7 de maig, la Biblioteca Joan Miró de Mont-roig del Camp, vam tenir el privilegi d’acollir l’escriptor Màrius Serra.\nHavíem estat llegint el llibre Plans de futur al Club de Lectura i les expectatives eren bones.\nDes del minut 0 l'autor es posar l’abundant públic a la butxaca. Vam fer un maxi-club on va aconseguir implicar-hi a tothom. A la gent que havia llegit el llibre i a la gent que no l’havia llegit, però que es va quedar amb les ganes de fer-ho.\nCom a bon amant dels enigmes, ens en va plantejar 3. Evidentment, els tres estaven relacionats amb la lectura del llibre. Es tractava d’endevinar, si tres dels fets que es descriuen a la novel.la eren reals, o bé, “fruit de la ment imaginativa de l’escriptor” com va dir ell mateix.\nVam estar gairebé dues hores, però van passar tan ràpid que ningú se’n va adonar.\nTambé li vam demanar que ens fes una pinzellada de la seva darrera novel.la, La novel.la de Sant Jordi, cosa que va fer de molt bon grat i que va despertar la curiositat per la seva lectura.\nVa dedicar tots els llibres que els assistents portaven de casa, es va fer fotos amb tothom, es va interessar per la dialèctica del poble i fins i tot, ens va concedir dues entrevistes. Una, per una publicació local, Lo Collet de Colldejou i l’altra per TV Reus.\nVaja, que si li haguéssim de posar nota, li donaríem... un 11!\nAlgunes i alguns dels participants als clubs de lectura de Mont-roig i Miami\nPublicado por Biblioteca Joan Miró en 18:48


Els periodistes de la Catalunya Central premien Bombers - Premsa Comarcal \nEls periodistes de la Catalunya Central premien Bombers\nI reprenen la Direcció General de la Infància per poca transparència\n1.abr.2019 18:00 h\nL’objectiu dels Premis Plata i Plàtan és distingir a qui ha facilitat la tasca dels periodistes l’últim any, o bé, donar un toc d’alerta a qui no ha acabat d’entendre les necessitats dels mitjans. Ahir al vespre, la Demarcació de la Catalunya Central del Col·legi de Periodistes va lliurar els premis 2018 en una sala d’actes del Centre Cultural del Casino plena i amb la periodista Laura Rosel com a convidada. El Premi Plàtan va ser per a la Direcció General de la Infància i l’Adolescència (DGAIA) per la poca transparència informativa. Per la seva banda, el Premi Plata va ser per al servei de premsa dels Bombers de la Generalitat per la seva professionalitat i la bona disposició a l’hora d’atendre els periodistes.\nEl president de la Demarcació, Enric Badia, va lliurar un cistell de plàtans a la cap de l’Oficina de Comunicació del Departament de Treball, Afers Socials i Famílíes, Natàlia Touzón. Touzón, que va agrair el premi després de l’ensurt incial, va dir que hi ha una línia molt fina entre el dret a la informació i el dret a la protecció a la infància i que la feina de la DGAIA és protegir els més vulnerables, els menors. Va aprofitar per fer una crida a la corresponsabilitat dels periodistes que no sempre tracten de la manera més adient aquest temes.\nLa Cap de l’Àrea d’Informació i Comunicació de la Direcció General de Prevenció, Extinció d’Incendis i Salvament, Núria Iglesias, va rebre el Premi Plata de mans de la periodista Laura Rosel. Iglesias va recordar que justament ara feia vint-i-cinc anys de la posada en marxa del servei de premsa i dels grans incendis del Bages i del Berguedà que va servir perquè els bombers aprenguessin que la informació és operativa. Iglesias també va reivindicar la funció social dels mitjans. Més informació