Una masia de Maçanet servia per cultivar marihuana i com a laboratori de drogues - Diari de Girona\nUna masia de Maçanet servia per cultivar marihuana i com a laboratori de drogues\nEls Mossos d'Esquadra detenen sis persones que utilitzaven la casa per fabricar i distribuir les substàncies estupefaents\nmaçanet de la selva | acn / ddg 19.10.2015 | 07:15\nEls Mossos d'Esquadra van detenir sis persones, d'entre 30 i 42 anys, per un delicte contra la salut pública i un altre de defraudació de fluid elèctric. Els fets es remunten a principis del mes d'octubre, quan els Mossos van detectar que d'una masia aïllada de la urbanització Mas Altaba de Maçanet de la Selva sorgia una forta olor de marihuana. Per això, van iniciar un operatiu de vigilància a la casa. Els agents van descobrir que els detinguts utilitzaven la masia com un laboratori de drogues, per traficar amb substàncies estupefaents i per cultivar marihuana. Els detinguts són de nacionalitat colombiana, espanyola, senegalesa i gambiana i veïns de l'Hospitalet de Llobregat, Esplugues de Llobregat, Maçanet de la Selva i Barcelona.\nEls fets es remunten a principis d'octubre, quan agents de la comissaria de Santa Coloma de Farners van detectar una forta olor de marihuana que provenia d'una masia aïllada de la urbanització Mas Altaba, de Maçanet de la Selva. Per això, van arrencar una investigació per esbrinar si s'estava cultivant marihuana en aquest indret. Durant uns dies, un grup d'investigació va estar vigilant la casa. El 6 d'octubre, els policies van veure com tres persones entraven a la masia i en sortien amb una bossa de plàstic que van amagar dins del cotxe que portaven.\nEls agents van sol·licitar suport policial a una altra patrulla que va aturar el vehicle, identificar-ne els ocupants i escorcollar el cotxe en un camí prop de la masia. Els Mossos van trobar, a la zona del motor del vehicle, una bossa amb 300 grams de cocaïna. Per això, els tres ocupants del cotxe van quedar detinguts.\nEl mateix 6 d'octubre, es va dur a terme una entrada i perquisició a la masia. A dins de l'habitatge, els policies van trobar elements que acreditaven que la casa s'utilitzava com un punt de cultiu i distribució d'importants quantitats de marihuana. Els policies també van localitzar altres productes químics i estris destinats a la premsa i compactació que indicaven que hi havia un laboratori per elaborar substàncies estupefaents.\nEn concret, els Mossos van informar que, segurament, els detinguts elaboraven drogues sintètiques com amfetamines o preparats d'àcid lisèrgic en aquest indret.\nDurant l'escorcoll, els policies van trobar 4,7 quilograms de cocaïna, 1,22 quilograms d'èxtasis, 45,18 quilograms d'altres substàncies necessàries per fabricar cocaïna i èxtasis, 96,7 quilograms de marihuana i 48,5 grams d'heroïna. Dins de la casa, els agents policials van detenir dos homes per un delicte contra la salut pública i defraudació de fluid elèctric.\nUns dies més tard, el 14 d'octubre, la policia va detenir un altre implicat en els fets al carrer Sicília de la ciutat de Barcelona. Els detinguts, algun d'ells amb antecedents, van passar els dies 13 i 15 d'octubre a disposició del jutjat d'instrucció en funcions de guàrdia de Santa Coloma de Farners, el qual va decretar presó per a cinc dels detinguts i va deixar en llibertat amb càrrecs a un d'ells, segons van informar els Mossos.


Primeres passes per crear un fàrmac contra la pèrdua de memòria - Diari de Girona\nPrimeres passes per crear un fàrmac contra la pèrdua de memòria\nLa investigació d'uns científics de La Rioja pot ser l'avantsala d'un futur medicament per combatre l'Alzheimer\nefe 17.04.2018 | 07:09\nImatge d´arxiu d´un laboratori CC0\nUn equip de científics, liderat pel Centre d'Investigació Biomèdica de La Rioja (CIBIR), ha patentat i desenvolupat un nou medicament, encara en fase d'experimentació amb animals, per ralentir la pèrdua progressiva de memòria, que pot ser l'avantsala d'un futur fàrmac contra l'Alzheimer.\nAixí ho han anunciat la consellera de Salut del Govern de La Rioja, María Martín, al costat del director gerent de la Fundació Rioja Salut, Javier Aparicio, i l'investigador principal d'aquest projecte i de la Unitat de Angiogénesis del CIBIR, Alfredo Martínez, en una conferència de premsa.\nAquest nou projecte, liderat pel CIBIR en col·laboració amb l'Institut Aragonés de Ciències de la Salut i el Bionodostia Institut d'Investigació Sanitària, focalitza un dels principals problemes de salut que afecten a les persones grans i a una de les característiques principals de les malalties neurodegenerativas com és la malaltia d'Alzheimer.\nLa investigació té la seva base en una de les últimes troballes del CIBIR, que va determinar que l'absència de la proteïna adrenomedulina bloqueja la pèrdua de memòria, ha informat el director del projecte.\nEls científics van comprovar, aleshores, que l'expressió d'aquesta proteïna en el cervell augmenta amb l'edat i creix encara més en persones amb alzheimer.\nAvaluació en dues fases\nEn el projecte actual, els investigadors, a partir d'aquest nou fàrmac, tractaran de demostrar si la disminució de l'activitat d'aquesta proteïna mitjançant l'ocupació del nou medicament és capaç de reduir la pèrdua de memòria en ratolins, segons Martínez.\nDurant el seu projecte d'investigació, la capacitat de memòria dels animals serà avaluada en dues fases i, en primer lloc, es dividirà als ratolins joves i que no presenten pèrdues de memòria associades a l'edat en dos grups. El primer rebrà el nou medicament i el segon, una dosi de placebo.\nTranscorreguts uns mesos, quan la pèrdua de memòria hagi fet la seva aparició, es repetiran les proves i es podrà comprovar si els animals tractats amb el fàrmac mantenen millor els seus records que els tractats amb placebo, ha explicat.\nPer mesurar la capacitat de memòria en els animals d'experimentació, els científics del CIBIR acostumaran els rosegadors a la presència de dos objectes iguals al seu territori. Després d'un cert període, canviaran un dels objectes habituals per un altre.\nEl temps que el ratolí empri a reconèixer i analitzar tots dos objectes oferirà un valor que és proporcional a la seva capacitat retentiva.\nEls resultats de la investigació seran publicats a finals de 2018 i si demostren l'eficàcia d'aquest inhibidor en animals d'experimentació, es realitzarà el desenvolupament preclínic i clínic per comprovar el seu efecte en éssers humans.


Mètode KOT: assessorament i productes per valor de 30€ al preu de 20€\nEstàs preparat/a? L'estiu està a la cantonada! Comença ara la dieta KOT amb l'assessorament de la Farmàcia del Pilar i perd els quilos que et sobren amb el famòs mètode Kot, veuràs que és tot un plaer fer dieta. Podràs escollir entre una àmplia gama de productes salats, dolços, snaks... T'emportaràs tots els productes que més t'agradin per un valor de 30€ i només pagaràs 20€.\nEl Mètode KOT és un programa dietètic hipocalòric equilibrat, de baix índex glucèmic i compensat en proteïnes. Està basat en l'estabilització del pes a llarg termini i reposa sobre la prescripció d'una àmplia i original gamma de productes d'alt valor nutricional i associats, en forma de menús, a productes d'alimentació quotidiana. Més informació\nTens temps fins el 30 de juny per anar a la farmàcia a consumir el teu cupó\nPodràs escollir entre una àmplia gama de productes per valor de 30€ i només pagaràs 20€ per aquest cupó. Si vols més productes podràs abonar la diferència a la farmàcia o comprar un altre cupó a Igualada Showroom.


Especials TVE Catalunya - El panda vermell, l'animal més bonic del món difuntos directo. Ver online. | TeleOnlineDirecto.es\nInicioEspecials TVE CatalunyaEl panda vermell, l'animal més bonic del món\nEspecials TVE Catalunya - El panda vermell, l'animal més bonic del món\nA l'Himàlaia, on l'Índia topa amb Àsia, obrint pas a la serralada més alta del món. Aquí, deu dels catorze cims més alts de la Terra graten el cel. El panda vermell se l'ha pogut enregistrar molt poques vegades en llibertat. És sens dubte un dels animals més bonics i aquest és el seu primer retrat íntim. A l'ombra dels rostos de l'Himàlaia, un regne de boira i misteri amaga un món poc conegut. És la llar dels animals salvatges que difícilment es veuen i que en gran part no han estat mai estudiats, com els taquins, les musaranyes etrusques i el tragopan sàtir.En mig de tots aquests colors hi destaca una criatura sorprenent i adorable, el panda vermell, extremadament rar, que poques vegades s'ha pogut filmar a la natura. Aquesta és la història d'una mare, la Tashi i de la seva filla. La Tashi ha trobat un cau perquè parir. Per la petita, tan ben arrecerada al cau, el monsó passa totalment desapercebut. Els bebès dels pandes es desenvolupen molt a poc a poc.Contingut disponible fins a l'11 de juny del 2021.\nEspecials TVE Catalunya se transmite por La2 el viernes 4 junio 2021 a las 18:11 horas.\nEl panda vermell, l'animal més bonic del món


Josep Poca 12-09-2017 22:07 Lectures 9386\nMartí Carnicer, alcalde del Vendrell. Eix\nDes del més enllà, he cregut oportú fer-te arribar algunes reflexions que vaig fer el 31 d’agost de 1984 al periòdic Tothom per si et poden ser útils en aquest moment que, com a capdavanter de la vil·la, has de prendre decisions que afecten tota la població. Deia, llavors:\n«Jo no sóc independentista, però a Madrid no ens entenen. [...] No és que els independentistes em facin nosa, ben al contrari, els veig necessaris com a grup de pressió [...]. Ara, això no vol dir que no demani la llibertat del meu poble. [...] Quan a Prada em van dir si jo era nacionalista, els vaig respondre que era socialista i no hi ha cap socialista que no sigui nacionalista per convicció. Creure en la llibertat dels homes suposa creure en la llibertat dels pobles. Us repeteixo el que deia Nin, un marxista-leninista: “no serà possible el desenvolupament d’un poble sense la seva llibertat”, i parlava de Còrsega i de Catalunya i d’altres llocs. [...] Actualment tenim un fort corrent al partit per recuperar la personalitat, fins i tot un grup parlamentari. [...] O ens donen personalitat o tornem a casa [...], no comprenc com alguns companys del PSC no han acceptat fer una política d’independitzar-se una miqueta del PSOE. [...] Estaria primer disposat a tornar al PSC, trencant amb la unitat, que continuar com estem fins ara [...], que des de Madrid em dictin quina és la política que el partit ha de fer a Catalunya, jo no hi passo».


5 aplicacions per meditar durant el pont d'octubre | Androidsis\n5 aplicacions per meditar durant el pont d'octubre\nEncara que avui és dijous, el cap de setmana ha arribat aquesta vegada molt abans d elo habitual i més, promet durar el doble. Efectivament, ja ens trobem en ple pont d'octubre i per davant tenim quatre fantàstics dies en què podrem fer el que ens vingui de gust, a el temps que ens oblidem de la feina, dels estudis i d'altres rutines diàries.\nAlguns us marxareu de viatge, però d'altres segurament preferiu descansar, desconnectar i relaxar-vos per alliberar estrès. I per a això, res millor que qualsevol de les següents aplicacions de meditació per Android que avui et proposem. T'animes?\n1 Aware - Mindfulness Meditation - Stress & Anxiety\n2 meditació diària\n5 Calma: medita, dorm, relaxa’t\n"Aware" és un servei de meditació que és bastant popular entre els aficionats a aquesta pràctica i que compta amb una àmplia base d'usuaris. En essència, amb "Aware" aprendràs a meditar, O meditar de forma més efectiva. Quanta amb una guia pas a pas, dia a dia. Comença amb aspectes més bàsics com comptar i controlar la respiració i després va evolucionant cap a exercicis més complexos. Es tracta de pràctiques de meditació que pots fer en qualsevol moment, i gairebé en qualsevol lloc, sempre que les condicions acompanyin. Pots provar el servei de manera totalment gratuïta durant els primers set dies i si et convenç, llavors ja hauràs de fer-te amb una subscripció anual o mensual per poder accedir a la resta de continguts.\nConscient: meditació i atenció\n"Meditació diària" és una de les aplicacions de meditació més simples de la Play Store. Cada dia et ofereix noves idees i noves pràctiques per a la meditació, De tal manera que podràs meditar cada dia si ho estimes necessari. També inclou informació útil sobre la meditació, tutorials, consells, trucs, i més. Fins i tot compta amb elements d'àudio com música, gongs i campanes Que podràs utilitzar. Podràs provar l'aplicació de forma gratuïta durant uns dotze dies però si voleu la versió completa també hauràs de passar per caixa encara que, en aquest cas, es tracta d'un únic pagament de 3,99 euros\n"Stop Breathe and Think Meditate" és una aplicació de meditació bastant aconsellable doncs se centra en coses com aplacar l'estrès i l'ansietat. Com ja imaginar, totes les aplicacions de meditació ho fan, tant les que ja hem vist com les següents però, aquesta presta una atenció major amb meditació guiada, check-ins, un temporitzador, seguiment de la meditació, així com un mecànic per el seguiment de l'humor. Pots descarregar l'aplicació de forma gratuïta i si finalment et convenç, podràs accedir a la versió de pagament.\nMeditació MyLife: mediteu, relaxeu-vos i dormiu millor\nDesenvolupador: Atureu-vos, respireu i penseu\n"1000 Guided Meditations for Mindfulness Relaxation" és exactament el que ja es dedueix del seu títol, una col·lecció amb més de mil pistes d'àudio i més de cent hores de contingut i llistes de reproducció que t'ajudaran en els teus meditacions. L'aplicació també efectua recomanacions diàries i també inclou un temporitzador i fins i tot il·lustracions. La versió gratuïta ve amb una part de tot aquest immens material, el qual no deixa de ser una quantitat força significativa. Tot i així, si vols o necessites més, hauràs de fer-te amb una subscripció mensual de 4,59 euros o bé comprar tot el contingut amb un pagament únic de 14,99 euros.\nPassem ara a una de les aplicacions de meditació més cares de quantes hi ha disponibles a la Play Store. Es tracta de "Calm - Meditate, Sleep, Relax", una app que, enfront del seu preu, compta amb una gran quantitat de contingut. Una de les característiques més destacades és que inclou sessions de meditació amb una durada d'entre tres i 25 minuts. També compta amb un programa diari de deu minuts, un programa de set dies, un programa de tres setmanes i molts altres continguts i plans. També podràs fer un seguiment de les teves progrés en forma de temps meditat, rutines diàries ... Donat el seu elevat preu, asegúarte que abans proves tot el contingut gratuït disponibles i ja després, si això, compres el que desitgis. Però em reservaré el preu total i deixaré que el descobreixis per tu mateix @.\nRuta completa cap a l'article: Androidsi » aplicacions Android » 5 aplicacions per meditar durant el pont d'octubre\n5 aplicacions de salut per a portar un estil de vida saludable


Prades s’omple d’amants de l’astronomia i apaga els llums de la vila – PRADES online\n8 Mai 2019 13 Mai 2019 per Txus, posted in Notícies\nEl passat dissabte 4 de maig, a Prades, es va celebrar la jornada astronòmica “Prades apaga els llums i encén els estels” organitzada per l’associació Astroprades amb el suport de l’Ajuntament de Prades. L’esdeveniment va generar una gran expectació amb l’arribada de centenars d’assistents d’arreu de Catalunya i País Valencià.\nLa vila vermella, que va penjar el cartell de complet, té una capacitat hotelera per a més d’un miler de persones i més de 700 comensals en la desena de punts de restauració que durant la nit van servir tapes i menús gastronòmics. Amb la jornada es pretenia que es prengués consciència de la contaminació lumínica i posar en valor els excel·lents cels de Prades que reuneixen molt bones condicions per acollir el projecte del futur Parc Astronòmic Muntanyes de Prades impulsat per Astroprades i l’Ajuntament de Prades. En aquest sentit, Prades està fent una gran tasca substituint les velles il·luminàries per nous equips de PC Ambre que tenen la màxima certificació per a la protecció de l’entorn natural i els cels foscos.\nFoto: Ignacio Llorens\nPrevious postDinar de Sant Isidre\nNext postNeteja dels boscos


Qui era Josep Noguera i Farreras?\nEl rector de la UPC, Gabriel Ferraté, imposa el birret a Josep Noguera i Farreras com a doctor ‘honoris causa’, el 6 de juny de 1989 | UPCOMMONS\n17·05·22 | 06:25 | Actualitzat a les 07:39\nEl 13 de febrer de 1979, aquest diari publicava un article d’opinió titulat «Proposta de manresà il·lustre per a en Josep Noguera i Farreras», signat per Sadurní Salelles, probablement pseudònim del seu cosí, Antoni Farreras, coneixedor de primera mà dels mèrits d’un enginyer manresà instal·lat a Manchester després d’exiliar-se en plena dictadura de Primo de Rivera, i referent internacional de la innovació de la indústria tèxtil. Faltaven 8 anys perquè Noguera (1903-1990) tornés a Catalunya i deu perquè fos investit doctor honoris causa per la Universitat Politècnica de Catalunya. Un reconeixement -al qual no va assistir cap manresà- impulsat pel cosí Farreras i el professor Federico López Amo, amb el suport de la UPC i de mossèn Josep Maria Gasol, tal i com explica l’historiador terrassenc Manuel Márquez Berrocal en l’article «Josep Noguera i Farreras i la renovació de la indústria tèxtil», publicat en el llibre Terrassa, bressol d’enginyers (Rafael Dalmau Editor), a cura de Doris Moreno, del 2021.\nI és gràcies a l’historiador terrassenc, que es va posar en contacte amb l’Associació Memòria i Història de Manresa, que Josep Noguera, que va estudiar a l’Escola d’Enginyers Industrials de Terrassa amb excel·lents qualificacions, que pels seus mèrits va entrar a treballar amb l’industrial sabadellenc Ferran Casablancas, que va dedicar tota la seva vida a la investigació i creació de multitud de patents que «van revolucionar el món tèxtil internacional», serà reconegut a la seva ciutat. Una figura, com apunta Joaquim Aloy, president de l’entitat manresana, que mereix ser redescoberta: «Noguera és un prestigiós enginyer, emprenedor, inventor i promotor tèxtil que a la mateixa associació ens ha passat per alt durant tots aquests anys. S’ha estat injust amb aquest manresà que ha passat desapercebut i que mereix un homenatge a casa seva». Els va obtenir, com remarca Márquez, «a la seva ciutat d’acollida, a Manchester, a Londres i arreu del món».\nJosep Noguera i Farreras, membre d’una nissaga familiar manresana vinculada al tèxtil, va néixer a València el 1903, on s’havia traslladat la família perquè el pare havia de posar en marxa una fàbrica de mocadors de seda. Noguera va viure a la capital del Bages del 1907 i fins al 1925 quan, amb 22 anys, es va exiliar. Casat en dues ocasions, va tenir dos fills.\nL’afer del telefonema: una felicitació a Primo de Rivera que provoca la fugida del manresà\n«Quina hauria estat la vida de Josep Noguera si no s’hagués exiliat?», es pregunta Aloy. El telefonema (missage telefònic) contra el dictador Primo de Rivera va ser la causa d’una fugida sense retorn. A Manresa, Noguera formava part d’una colla de joves catalanistes i republicans, entre els quals Josep Maria Planes, Anselm Corrons, Vicenç Prat, Joan Baptista Claret i Josep Santasusana. El 10 de maig de 1925 tots ells es van dirigir a la central de telèfons per saber el resultat de la final del Campionat d’Espanya entre el Barcelona i l’Arenas de Guetxo. I van decidir que la victòria catalana -i la del Júpiter- bé valia una felicitació a Primo de Rivera. «Inconsciència i joventut», van omplir l’imprès d’un telefonema amb aquestes paraules: «Excmo. Sr. D. Miguel Primo de Rivera, honorable hijo de puta. Felicitamos efusivamente triunfo catalanes...», com explica Prat a les seves memòries i recull l’historiador Manuel Márquez. Els joves van sortir de l’oficina sense estripar el telefonema, que va recollir minuts després un policia que, casualment, va entrar a telefonar. Detinguts tots excepte Noguera, que ja treballava a Sabadell i a qui no van delatar (Prat en les seves memòries apunta que va ser Noguera qui va escriure el text tot i que ell, en les seves notes autobiogràfiques, no ho assumeix), el jove enginyer va preparar la seva fugida. De Manresa a Manchester passant per Saint-Tropez. Probablement, diu Aloy, hauria marxat igualment però més tard, tal com explica Vicenç Prat en les seves memòries: Noguera «feia temps que era pressionat per la fira Casablancas per anar l’estranger». El telefonema ho va precipitar tot. Els altres van estar detinguts 15 dies i Prat -que feia el soldat-, més de sis setmanes. Dos anys després, els van absoldre a tots. Però Noguera ja era a l’exili.\nHomenatge demà al creador de més de 250 invents\nDemà (19 h), al Museu de la Tècnica de Manresa se celebrarà l’acte de reconeixement a Josep Noguera i Farreras, creador de més de 250 invents i les seves patents relacionats amb el món de la filatura. Durant l’acte, l’historiador de Terrassa Manuel Márquez Berrocal parlarà de «Josep Noguera i Farreras i la renovació de la indústria tèxtil». L’acte forma part de la programació del Dia Internacional dels Museus a Manresa i està organitzat per l’Ajuntament de Manresa, l’Arxiu Comarcal del Bages, l’Associació Memòria i Història de Manresa, el Centre d’Estudis del Bages, el Col·legi d’Enginyers Industrials de Catalunya - Demarcació de la Catalunya Central, el Museu de la Tècnica de Manresa-Parc de la Séquia i UPC Manresa.


Casa Sivota Syvota Grècia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMés informació sobre Casa Sivota\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Syvota, Casa Sivota és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Casa Sivota és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. L'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes, instal.lacions de barbacoa, servei de bugaderia per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara piscina privada, aire condicionat, calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió per satisfer els clients més exigents. L'hotel ofereix una excelent varietat d'instal.lacions d'oci, incloent piscina exterior, jardí, esports d'aigua (no motoritzats). Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Casa Sivota.


80 grams | Comunicació literària: Novetat :: La bandera catalana\nNovetat :: La bandera catalana\n«Una història amena i divulgativa de la bandera catalana»\nCONTRAPORTADA: La senyera ens identifica com a país però la gran majoria de catalans n’ignorem la història. Per aquest motiu, Jordi Albertí ha escrit un llibre rigorós, divulgatiu i amè, atent a les anècdotes i a les curiositats. Quin va ser l’origen de la bandera catalana? Es pot datar amb exactitud? És certa la llegenda de Guifré el Pelós? I la d’Otger Cataló? La senyera prové del Casal de Barcelona o dels reis d’Aragó? Hi va tenir alguna cosa a veure el Vaticà? Quina és la història de les creus d’Aïnsa i d’Alcoraz? Què hi fa un ratpenat a la cimera dels comtes reis? És correcte parlar de les «quatre barres» o n’hem de dir faixes? Siguin faixes o barres, sempre n’hi ha hagut quatre? Quina relació ha existit entre la bandera catalana i la creu de Sant Jordi? I amb la bandera d’Espanya? Per què a l’escut de Salamanca hi ha les quatre barres? Quines banderes van onejar durant la Guerra dels Segadors? I en el setge de l’Onze de Setembre? I durant les carlinades? Des de quan podem parlar de bandera nacional? Els primers republicans l’enarboraven? Va ser perseguida durant la dictadura de Primo de Rivera? Es parlava de la bandera, a l’Estatut del 1932? Per què es va incorporar el color morat a la bandera republicana? Durant la Guerra Civil va ser present als camps de batalla? Per què es feien penjades de banderes durant el franquisme i quines van ser les més importants? Com va néixer l’estelada?\nonatge 11 de setembre de 2010 a les 13:46


Humilitat i respecte: els dos valors fonamentals tant dins com fora del club\nLa humilitat i el respecte són els dos valors fonamentals sobre els que cal construir el millor futur possible.\nEn els entrenaments i en les competicions, en la victòria i en la derrota, en el dia a dia, convivint amb companys i entrenadors, poden originar-se situacions tenses i/o conflictives que cal refredar, acompanyades de bones paraules i crítiques constructives.\nDes del CAP promourem i vetllarem pel seu compliment en tots els seus nivells: respecte per a tothom, tant a dins com a fora del club.\nUn club per a tothom: integració, cohesió i accessibilitat\nEl CAP és un club obert a tothom.\nPromourem la integració i rebutjarem enèrgicament la discriminació, sigui el motiu que sigui. Des del club també apostarem per a què la nostra oferta esportiva arribi a tothom. El nostre compromís és que tothom que ho desitgi pugui fer esport al nostre club, tant els que volen mantenir-se en forma com els que volen tenir un nivell professional.\nTreball i esforç: els dos ingredients de la societat i futur\nAixò no només ajudarà a l'esportista a aconseguir els objectius esportius, sinó que també l'ajudarà en el fet d'afrontar amb més garanties els reptes diaris que vagi afrontant.\nTreball i esforç per tal de gaudir al màxim en les competicions i també en el dia a dia.\nL'Escola: el tresor més preuat per al futur\nHi formarem als nois i noies a partir dels esports propis del club, tenint en compte les directrius anteriors. L'escola és el símbol de la nostra identitat, i d'ella no només n'han sortit grans campions sinó que també n'han sortit grans persones preparades per a l'endemà.\nEsperit d'equip: superació i treball en bloc\nL'atletisme, el triatló i la natació, tres esports eminentment individuals, necessiten d'un component d'equip que els interrelacioni i que els ajudi a aprendre a treballar en equip, un dels factors fonamentals per a què qualsevol societat aprengui a superar-se per trobar un camí millor.\nUna sola persona no és res sense un equip al darrera. Mai estaràs sol.\nCompromís amb el nostre entorn i amb Palafrugell i la seva gent\nEl grau de compromís adquirit des del CAP tant amb el nostre entorn com amb Palafrugell és absolut.\nAixí, el respecte que tenim a l'hora de fer la nostra pràctica esportiva -tant en recintes esportius com a l'aire lliure- és autèntic.\nProcurarem fomentar la marca Palafrugell en les competicions i esdeveniments organitzats des del club, mirant de cooperar-hi al màxim amb el turisme esportiu.\nCol·laborarem amb entitats que ajudin a la gent, essent sabedors del malaurat context econòmic en el qual ens trobem. Un compromís inequívoc des del club per al poble i la seva gent.


LECTURES DE LA MISSA: DIVENDRES DE LA SETMANA III DE PASQUA\nEn aquells dies, Saule, mogut per un afany de violències i de mort contra els qui creien en el Senyor, anà a trobar el gran sacerdot, i li demanà cartes adreçades a les sinagogues de Damasc per endur-se'n presos a Jerusalem tots els que trobés adherits a aquest grup, homes o dones. Pel camí, quan ja era a prop de Damasc, de sobte esclatà al seu voltant una llum que venia del cel; tot seguit caigué a terra i sentí una veu que li deia: «Saule, Saule, per què em persegueixes?» Ell respongué: «Qui sou, Senyor?» Li digué: «Jo soc Jesús, que tu persegueixes. Però aixeca't, entra a la ciutat, i allà et diran què has de fer». Els homes que anaven amb ell s'havien aturat muts d'espant; sentien la veu, però no veien ningú. Quan Saule s'aixecà de terra, per més que obria els ulls, no veia res. Ells li donaren la mà i el conduïren fins a Damasc. Estigué tres dies sense veure-hi, i no menjava ni bevia.\nA Damasc hi havia un creient que es deia Ananies. En una visió el Senyor el cridà: «Ananies». Ell respongué: «Aquí em teniu, Senyor». El Senyor li digué: «Ves a l'avinguda anomenada Recta, a casa de Judes, i pregunta per Saule de Tars: està pregant i, en una visió, ha vist un tal Ananies que entrava i li imposava les mans perquè recobrés la vista». Ananies replicà: «Senyor, molts m'han contat d'aquest home tot el mal que ha fet al vostre poble sant de Jerusalem, i ara, aquí, té plens poders dels grans sacerdots per endur-se'n presos tots els qui invoquen el vostre nom». El Senyor li digué: «Ves-hi, que aquest home és el meu instrument preferit per fer conèixer el meu nom als pagans, als reis i al poble d'Israel. Jo li faré comprendre tot el que ha de sofrir pel fet d'anunciar el meu nom». Ananies hi anà, entrà a la casa, li imposà les mans i li digué: «Saule, germà meu, Jesús, el Senyor, el qui se't va aparèixer pel camí, m'envia perquè recobris la vista i quedis ple de l'Esperit Sant». A l'instant li caigueren dels ulls com uns tels i recobrà la vista. Llavors mateix es feu batejar, prengué aliment i recobrà les forces. Es quedà alguns dies amb els creients que vivien a Damasc. I tot seguit començà a predicar Jesús a les sinagogues afirmant que és el Fill de Déu.\nEn aquell temps, els jueus es posaren a discutir. Deien: «Com s'ho pot fer aquest, per donar-nos la seva carn per menjar?» Jesús els respongué: «Us ho dic amb tota veritat: Si no mengeu la carn del Fill de l'home i no beveu la seva sang, no podeu tenir vida en vosaltres. Qui menja la meva carn i beu la meva sang té vida eterna, i jo el ressuscitaré el darrer dia. Ben cert: la meva carn és un veritable menjar, i la meva sang és una veritable beguda. Qui menja la meva carn i beu la meva sang està en mi i jo en ell. A mi m'ha enviat el Pare que viu, i jo visc gràcies al Pare; igualment, els qui em mengen a mi viuran gràcies a mi. Aquest és el pa baixat del cel. No és com el que van menjar els vostres pares. Ells van morir, però els qui mengen aquest pa viuran per sempre». Això ho digué Jesús ensenyant a la sinagoga de Cafarnaüm.


Col·lecció de moments: Nadal\nxavier pujol 23 de desembre de 2016 a les 14:11\nBon Nadal per a tu també Carme.\nI que l'estel faci una bona llum.\nCarme Rosanas 23 de desembre de 2016 a les 17:52\nTambé el teu estel, Xavier!!! Bones festes!!!\nMcAbeu 23 de desembre de 2016 a les 16:51\nÉs molt maca aquesta aquarel·la i amb l'estel és una postal de Nadal genial. :-)\nEt desitjo un molt i molt BON NADAL!!\nCarme Rosanas 23 de desembre de 2016 a les 17:53\nBon Nadal i millor entrada d'any!!! Gràcies, Mc!!! Ens quedem pensant els teus enigmàrius...\nsa lluna 23 de desembre de 2016 a les 18:08\nQue sigui bo i molt dolç per a tu i les persones que estimes i t'estimen.\nCarme Rosanas 23 de desembre de 2016 a les 18:16\nGràcies, bonica. Aferradetes dolces per a tu!\nGalionar 23 de desembre de 2016 a les 19:02\nMolt bones festes, bonica, i que la companyia per celebrar-les sigui sempre grata!\nCarme Rosanas 23 de desembre de 2016 a les 19:17\nIguslment per a tu, Montse!!! Que la família sigui una font de somriures i bones estones!!! I petonassos o abraçades dels més menuts.\nUna abraçada de tornada, Montse!\nPere 23 de desembre de 2016 a les 19:23\nDolces paraules per felicitar el Nadal.\nJo també et desitjo felicitat, aquests dies i ... sempre!\nCarme Rosanas 23 de desembre de 2016 a les 19:26\nDoncs sí, Pere, tens raó, aquests dies i sempre. Gràcies!!!\nEl millor per a tu, que passis unes bones festes.\nJoan Rodó i Galiana 23 de desembre de 2016 a les 20:37\nBon Nadal,Carme! 🎄\nCarme Rosanas 23 de desembre de 2016 a les 21:03\nBon Nadal, Joan!!!\nM. Roser 23 de desembre de 2016 a les 21:25\nLa teva felicitació és tan bonica que ens alegrarà aquestes festes de Nadal...\nEspero que per a tu siguin ben joioses, i que les gaudeixis amb tota la família!!!\nCarme Rosanas 23 de desembre de 2016 a les 22:20\nGràcies, M Roser, desotjo el mateix per a tu...\nGarbí24 23 de desembre de 2016 a les 23:06\nbones festes per tu i els teus, una forta abraçada\nCarme Rosanas 23 de desembre de 2016 a les 23:11\nGràcies, Joan, igualment per a tu!!!\nnovesflors 23 de desembre de 2016 a les 23:34\nQue tingues tu també un Nadal immillorable. Abraçades.\nCarme Rosanas 25 de desembre de 2016 a les 21:09\nAbraçades de tornada!!!\nartur 24 de desembre de 2016 a les 12:57\nBon Nadal i millor Any Nou !!!\nGràcies, Artur!!! Igualment per a tu.\nXeXu 24 de desembre de 2016 a les 14:13\nTeresa Ribera 24 de desembre de 2016 a les 14:50\nUlls per veure els estels i orelles per sentir el riure net dels infants i mans per acompanyar-los en aquest món incert. Bones festes, Carme!\nCarme Rosanas 25 de desembre de 2016 a les 21:10\nAugust Garcia i Orri 24 de desembre de 2016 a les 18:46\nUna postal de Nadal preciosa, Carme! Algú deia avui que ens agrada el Nadal perquè, més enllà de creences o tradicions, ens acosta a la nostra infantesa. Almenys a mi em passa. "A cada vida un infant", que no ens abandoni mai!\nBon Nadal i els millors desitjos per a un any per estrenar i continuar lluitant per fer de cada dia un dia millor.\nCarme Rosanas 25 de desembre de 2016 a les 23:02\nMoltes gràcies, August. Sempre hi ha un infant a prop, ni que sigui el que portem a dins.\nConsol 25 de desembre de 2016 a les 8:34\nHe imprès la teva felicitació i m'acompanya durant aquestes festes. Moltes gràcies i que tinguis un Bon Nadal!\nCarme Rosanas 25 de desembre de 2016 a les 23:03\nOstres! Quina ilu!!!\nBones festes, Consol!!!\nElfreelang 25 de desembre de 2016 a les 11:32\nbon Nadal Carme !!!!\nCarme Rosanas 25 de desembre de 2016 a les 23:04\nLaura T. Marcel 25 de desembre de 2016 a les 11:33\nMolt bon Nadal, Carme.\nIgualment, Laura, gràcies!!!\nM. Antònia 26 de desembre de 2016 a les 0:19\nDesitjo que hagis passat un bon dia amb la familia. Boniques pintures, cada vegada et superes. No sé com pots escriure tans poemes i tan ben fets.\nCarme Rosanas 27 de desembre de 2016 a les 16:40\nSurten com surten alguns bé i altres no tant.\nGràcies, M Antònia!!!\nGerònima 26 de desembre de 2016 a les 11:26\nMolt bones festes Carme, que tu també tinguis uns dies genials plens de llum i colors!\nI la Nadala la trobo preciosa, de les més boniques que he vist.\nCarme Rosanas 27 de desembre de 2016 a les 16:41\nBones festes, preciosa!!!!


Característiques i avantatges de l'aminoàcid fertilitzant orgànic - Història de l'àcid humic - Notícies - Xi'an Naturetech Int'l Co, Ltd\nCaracterístiques i avantatges d'un fertilitzant orgànic aminoàcid\nEl fertilitzant orgànic d' aminoàcid s'utilitza en els cultius, que té efectes evidents sobre l'augment del rendiment, la millora de la qualitat, la reducció dels residus de plaguicides i la protecció de l'entorn ecològic. Per tant, el fertilitzant d'aminoàcids ha tingut un paper cada vegada més important en la producció agrícola.\n1. Pel que fa a la protecció del medi ambient, el fertilitzant orgànic d'aminoàcids pot equilibrar la nutrició, millorar la qualitat del sòl, millorar la taxa d'utilització dels fertilitzants i reduir la contaminació ambiental.\n2. Per als cultius, els agricultors i els consumidors, l'efecte de l'augment del rendiment del fertilitzant orgànic d'aminoàcids és molt obvi, especialment per als cultius en efectiu, que s'utilitzen en fertilitzants foliars per millorar la qualitat (especialment els arbres fruiters) i altres efectes són molt òbvia i de bona qualitat. es pot vendre a bon preu.\n3. Des del punt de vista de la consciència dels consumidors dels agricultors, els agricultors estan cada vegada més conscients de l'espai de desenvolupament dels aliments ecològics i els aliments verds en els cultius amb efectiu i les zones de cultiu vegetal, de manera que la perspectiva del mercat dels fertilitzants orgànics d'aminoàcids serà cada cop més ampli .\nEls aminoàcids s'extreuen de les plantes i es converteixen en fertilitzants d'aminoàcids. Són les unitats bàsiques de proteïnes (pmem), que donen a les proteïnes una estructura i forma moleculars específiques i fan que les seves molècules tinguin activitats bioquímiques.\n1. L'efecte nutricional mixt de diversos aminoàcids és bo\nAmb un aminoàcid com a única font de nitrogen, la polvorització foliar no va tenir un efecte obvi de fertilitzant, la major part de la sola aplicació dels aminoàcids tenia un efecte menor que el fertilitzant nitrogenat inorgànic amb un contingut igual de nitrogen i l'aplicació mixta d'aminoàcids múltiples tenia un efecte més gran que únic fertilitzant d'aminoàcids amb contingut de nitrogen igual i fertilitzant inorgànic de nitrogen amb igual contingut de nitrogen. Una gran quantitat d'aminoàcids augmenten la utilització de nutrients pel seu efecte de superposició.\n2. L'efecte del fertilitzant és obvi\nEls aminoàcids en els fertilitzants orgànics poden ser absorbits directament per diversos òrgans de plantes, i es poden observar efectes evidents en poc temps després de l'ús. Al mateix temps, pot promoure la maduresa inicial dels cultius, reduir el cicle de creixement.\n3. Millorar la qualitat del conreu\nL'abonament orgànic d'aminoàcids està compost principalment per aminoàcids i aminoàcids. Així, es pot millorar la qualitat dels cultius. Si el contingut de proteïnes comissaries augmenta un 3%, el cotó passa un bon qualitivité a vellut, la fibra és llarga, la verdura és paladable és bona, el gust és esterilisé i el deliciós, la fibra bruta es redueix, el període de flor és llarga, el disseny i el color són brillants, l'aroma té cos fruita de meló i fruita és gran, el color és bo, el caramel s'incrementa, la part comestible és molt, és capaç de suportar o suportar l'emmagatzematge. El sexe és bo i el canvi de beneficis és notable.\n4. Neteja i lliure de contaminació, millora l'entorn ecològic\nNo hi ha residus de fertilitzants aplicats en el camp; Pot millorar les propietats físiques i químiques del sòl, millorar l'aigua i la retenció de la fertilitat i la permeabilitat de l'aire, i tenir un paper en la conservació, la curació i la millora del sòl.\n5. Millora del metabolisme i la capacitat de recuperació\nDesprés de l'absorció, es van enfortir les funcions fisiològiques i bioquímiques dels cultius. Les tiges eren molt fortes, les fulles es van engrosar, l'àrea de la fulla es va expandir, la clorofila va augmentar i el període funcional es va perllongar. Els cultius van madurar primerament a causa de l'augment de la fotosíntesi. També per la seva pròpia vitalitat, la resistència a la fred i la sequera, la resistència a les plagues, la resistència de l'allotjament, per aconseguir un rendiment estable i alt.\nUn parell de: Àcid húmic en cultiu de soja nou ingrés, rendiment\nSegüent: Les 7 grans contribucions que fa l'agricultura ecològica a l'agricultura


Casa Concha Portell - Apartments Casa Concha\nDúplex amb terrassa, impressionants vistes al mar i a la platja de Canadell de Calella de Palafrugell. Situat al centre de la vila i al costat dels millors restaurants, bars, supermercats, centres lloguer de material per a activitats aquàtiques i altres serveis que ofereix la localitat.\nL’apartament consta de dos dormitoris. Habitació de matrimoni i habitació doble amb dos llits. Capacitat màxima 4 persones. Bany amb dutxa, wc. Comunicació entre els dos pisos amb escala de cargol. Saló menjador, terraça amb vista a la platja, a peu del camí de ronda a la platja de Canadell.\nTV, WiFi. Possibilitat de pàrquing. Rentadora, nevera, cuina i microones.


Història d'amor - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\npel·lícula de 1982 dirigida per Francis Ford Coppola\n(S'ha redirigit des de: One from the Heart)\nHistòria d'amor (títol original en anglès One from the Heart) és una pel·lícula estatunidenca de Francis Ford Coppola estrenada el 1982.\nArmyan Bernstein i Francis Ford Coppola\nTeddy Edwards, cançons de Tom Waits, interpretades per Tom Waits i Crystal Gayle; album One From the Heart\nLa música de la pel·lícula, a càrrec de Tom Waits, va rebre una nominació a l'Oscar.\nDos veïns de Las Vegas, Hank i Franny, una mica espatllats per la seva vida de parella, discuteixen i marxen cadascun pel seu costat. Es trobaran al cap de la nit, després d'haver fet cadascun una trobada.\nRaúl Juliá: Ray\nAllen Garfield: propietari del restaurant\nRebecca De Mornay: suplent\nProjecte desmesurat de Coppola, produït per la seva nova productora American Zoetrope, Història d'amor es defineix com una gran pel·lícula sobre Amèrica, que parla de les classes populars, amb una història molt coneguda, llums cromo, sobre fons de comèdia musical. Però per fer-ho, Coppola posa començar per restituir un carrer de Las Vegas en l'estudi. Imposa una unitat d'acció i de temps i de fet al segon grau: de lloc, ja que tot està integralment compost en estudi. Coppola innova igualment en l'escenificació, ja que dirigeix pràcticament totes les preses des d'un control per monitors de vídeo interposats. Aquest desequilibri que se sent a la pantalla va desconcertar la crítica i el públic, i la pel·lícula va ser un fracàs comercial sonat.\nEsdevinguda confidencial en la filmografia de Coppola, posseeix tanmateix trumfos destacables, per començar una excel·lent interpretació i una Banda original particularment bona amb les composicions de Tom Waits cantades per Tom Waits i Crystal Gayle. Però el que la fa interessant és precisament el pas de Coppola pel treball d'estudi i en relació amb els colors, la llum i els enllumenats, i la manera d'utilitzar la decoració, la seva profunditat de camp i de posar els artificis cap a direccions noves (per exemple el vol de l'avió al final, i sobretot el joc de llums per situar Hank i Franny en dos llocs diferents però no obstant això sempre en el mateix pla).\nAmb les seves pel·lícules següents, Coppola va donar la impressió de continuar exercicis d'estil tècnics: després de la llum a Història d'amor , es va exercitar amb la composició gràfica de la imatge a Rusty James (imatges en blanc i negre treballat, amb alguns afegits en colors), després va fer Cotton Club , un exercici de construcció i de muntatge que resta en els annals.\n↑ The New York Times. One from the Heart (en anglès). The New York Times.\nHistòria d'amor a AllMovie (anglès)\nHistòria d'amor a TCM (anglès)\nHistòria d'amor a FilmAffinity (castellà)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Història_d%27amor&oldid=25714510»\nDarrera modificació: 17 des 2020 a les 16:47\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 17 des 2020 a les 16:47.


Això és real! | Aprenentatge Servei\nAixò és real!\nJosep M. Puig Rovira – Cada vegada és més freqüent que els protagonistes d’algunes experiències educatives en parlin usant expressions com la del títol: això és real, és autèntic, va de veritat, parla de l’actualitat, tracta temes que ens preocupen, o altres semblants. Aquesta manera de qualificar les activitats docents apunta a una idea pedagògica rellevant: la formació dels joves demana que participin en la solució dels reptes urgents que té plantejats la societat i el conjunt de la humanitat.\nRecordo haver sentit aquesta expressió en una visita guiada a una exposició que mostrava els treballs artístics fets pels grups d’alumnes que havien participat en l’experiència “Creadors en residència” del Consorci d’Educació de Barcelona i l’ICUB. Un artista reconegut treballa durant tot un any amb un grup de nois i noies amb l’encàrrec de fer una obra. Per fer-la s’han de plantejar a fons què volen expressar –un veritable treball de crítica social i d’educació en valors–, però també han de veure què poden aprendre de l’artista, com assolir un acord creatiu amb els companys i companyes i, finalment, han d’adquirir les destreses pràctiques i la capacitat cooperativa per realitzar junts l’obra. Un treball que després pot ser exposat i debatut en diferents contextos. Doncs bé, alguns dels que assistíem a la visita vàrem coincidir que es tractava d’una experiència autèntica, del tot real.\nL’expressió “això és real!” es va repetir amb freqüència durant una sessió que el Centre Promotor d’Aprenentatge Servei i l’Oficina de Ciència Ciutadana de Barcelona varen organitzar conjuntament per analitzar les semblances entre l’aprenentatge servei i la ciència ciutadana. Es va presentar el projecte RiuNet que demana als nois i noies estudiar i tenir cura d’un tram d’un riu proper al centre, el Beepath que els proposa estudiar problemes de mobilitat en el seu entorn i proposar millores, el MosquitoAlert per detectar la presència de plagues i prendre precaucions, o els Observadors del Mar orientat a prendre mostres de les platges per fer una diagnosi de la contaminació per plàstics. En tots els exemples es coincidia en senyalar com una de les principals qualitats el que, a més de fer un treball científic, sempre es plantejava actuar sobre un problema de l’entorn dels nois i noies; per tant, se’ls apropava a reptes reals.\nUn tercer grup d’experiències el tenim en la gama de propostes d’aprenentatge servei, o de servei comunitari si parlem de tercer o quart de l’Educació Secundària. En tots aquests casos l’alumnat s’enfronta a una necessitat real del seu entorn i ho fa estudiant tot allò que cal per realitzar un servei a la comunitat; una intervenció destinada a donar resposta a la necessitat detectada a l’inici. De nou trobem el dinamisme pedagògic que ens ocupa: aprendre fent alguna cosa real, implicar-se de veritat en l’entorn social en què viuen els nois i noies.\nEn aquestes tres casos, així com en d’altres que ni podem ni sabríem referir exhaustivament, trobem un punt comú: es tracta d’experiències formatives reals. Què volem dir? Són propostes que impliquen els nois i noies en una activitat en què els aprenentatges s’aconsegueixen intervenint damunt d’algun repte que planteja la societat. Els reptes no es converteixen en exercicis de paper i llapis, no s’escolaritzen, ni tampoc es converteixen en treballs que simulen la realitat dins de l’aula. Al contrari, s’observa, s’estudia i s’intervé sobre la realitat amb la voluntat de transformar algun aspecte millorable. No es tracta únicament d’aprendre fent, sinó d’aprendre fent en el món real; aprendre en contacte amb els problemes tal qual es presenten en la vida de cada dia. Per tant, aquestes propostes educatives no són una preparació per a la vida, sinó una acció en la vida mateixa. Una acció amb efectes immediats sobre els reptes que es treballen, però que també prepara per fer millor les coses en el futur.\nAmb aquestes o altres paraules, la tradició educativa ja s’ha plantejat la importància d’aquest dinamisme formatiu, encara que la seva implantació no ha estat encara prou aconseguida. Dewey parlava de l’acció associada amb projecció social per defensar la cooperació dels joves amb voluntat de fer una aportació a la societat. La pedagogia marxista entenia el treball com el dinamisme bàsic de construcció de la societat i de la individualitat. Per tant, pensava que la participació dels escolars en formes de treball socialment necessari era imprescindible per assolir una òptima formació i contribuir al bé de la comunitat. Finalment, Baden Powell encoratjava els scouts a mantenir-se atents a les necessitats dels altres i a punt per mobilitzar-se i pal·liar-les de manera eficaç i alhora formativa.\nTres antecedents que des de tradicions diferents coincideixen en defensar la necessitat d’anar més enllà de la pedagogia activa; de la pedagogia entesa com a defensa de l’aprendre fent, de l’aprendre manipulant, pensant, dialogant o experimentant. Es tracta que tot això es faci, sí, però que es faci tractant problemes reals i importants de la societat, problemes percebuts pels nois i noies, problemes que permetin una aproximació vivencial. I, a més a més, que l’estudi dels problemes es prolongui amb una intervenció directa per transformar, ni que sigui a petita escala, la realitat que han estudiat. Una intervenció que ha de tenir efectes tangibles i que naturalment admetrà èxits, però també errors. Una intervenció real i alhora formativa pensada per millorar el món. Això és avui l’educació.\n* També publicat al Diario de la Educación i al Diari de l’Educació.\nPosted in Opinió on 27 Novembre, 2019 by apsvalors. Deixa un comentari\n← Mou la noviolència\nDe l’aula a l’institut i al barri →


acte Presentació de la novel·la 'Essències criminals' de M. Àngels Solé | Ajuntament d'Argençola\nPresentació de la novel·la 'Essències criminals' de M. Àngels Solé\ndissabte 29 abril de 2017 a les 19:00 h a Argençola\nEl dissabte 29 d’abril a les 7 de la tarda es farà a la Sala d’Actes de l’Ajuntament d’Argençola, la presentació de la novel·la Essències criminals de M. Àngels Solé.\nM. Àngels Solé (Igualada 1963) és llicenciada en ciències biològiques (botànica), i ha alternat la seva professió com a docent amb les seves dues passions, els llibres i les plantes. Actualment viu a Argençola amb la seva família. L'entorn rural d'aquest municipi i un somni recurrent han inspirat Essències Criminals.\nA Essències Criminals, un agent de l'FBI, Stephen Lausach, amb una addicció no volguda, és obligat a viatjar al centre de Catalunya per sotmetre's a un tractament de rehabilitació. En el procés, ell i la seva terapeuta, Sam Ivern, especialista entre d'altres en l'ús d'olis essencials, es veuran implicats, conjuntament amb els Mossos d'Esquadra, en la resolució d'una colla d'assassinats al voltant de la Sagrada Família.\nLa seva és una novel·la negra, gènere que des de fa uns anys ha començat a ser valorat en la seva mesura i ha ocupar el lloc que li pertoca pels nombrosos lectors que el segueixen. Actualment hi ha certàmens literaris de relleu a casa nostra com BCN Negra, Tiana Negra o els més recents El Segre de Negre a Lleida o El Vi fa Sang a L’Espluga de Francolí que han ajudat a fer conèixer les obres dels autors de fora i a fer d’altaveu dels escriptors negres catalans.\nSi voleu saber-ne més, no us perdeu la presentació. L’Ajuntament d’Argençola i l’autora us conviden a tots a assistir-hi.\nM. Àngels Solé autora de la novel·la 'Essències criminals' de


Visites escolars a Hostalric - Turisme Hostalric, web oficial\nDomus Can Llensa\nVisites escolars a Hostalric\nLes visites escolars a Hostalric tenen com a objectiu despertar el cuc de la curiositat per a les visites culturals i naturals entre la mainada, tot fent visites i activitats fonamentades en el patrimoni de la vila. Us oferim tres grans àmbits de visita per a conèixer l’entorn natural, el castell i el recinte medieval.\nPel que fa a la visita al recinte medieval, un dels nostres guies locals us acompanyarà tot passejant pels carrers del nucli antic, el camí de ronda de la muralla i pujareu a dues torres d’origen medieval. A més de descobrir racons plens d’història i singularitat, els nens i nenes observaran els diferents elements que configuren les torres i la muralla, i coneixeran quines eren les seves funcions en l’època.\nPer complementar aquesta visita, s’ofereix la possibilitat de realitzar tallers de cuina al Centre Gastronòmic Domus Sent Soví. Amb aquesta activitat, els alumnes podran aprendre a elaborar diferents receptes de cuina medieval, cuina tradicional o cuina saludable i demostrar les seves habilitats com a petits xefs.\nD’altra banda, la visita al castell es basa en un itinerari guiat pel conjunt monumental de la fortalesa amb possibilitat de veure els dos audiovisuals que formen part del centre d’interpretació. En tots els casos, s’aproparà a l’alumnat a les fortificacions d’època moderna amb la idea principal de que sàpiguen diferenciar tipus de castells segons la seva fesomia i segons les tècniques emprades per a la seva construcció.\nPer fer més complerta la visita, us oferim diverses activitats didàctiques adaptades a cada cicle escolar: pintar un escut de fusta, aprendre quina era la indumentària dels soldats, fer una gimcana en grups o treballar les matemàtiques a través del conjunt arquitectònic de la fortalesa.\nPer acabar, la visita a l’entorn natural és una excel·lent opció d’educació ambiental tot seguint el curs de la Tordera. Una proposta que s’organitza al voltant de tres temàtiques com són el molí fariner, les hortes i el bosc de ribera.\nTotes aquestes visites i activitats configuren el nostre catàleg de propostes, no obstant, es poden modificar i adaptar segons les necessitats de cada grup. Premeu el següent enllaç per a descarregar el catàleg de visites escolars.\nCopyright 2022 Hostalric © | HTML 5 CSS 3.0 W3C WAI-AA


Es tracta d'un ésser fantàstic i mític producte de la imaginació humana, inspirat en els abundants rèptils (salamandres, llangardaixos, serps, etc) que poblen el país i al que cada moment històric li ha atribuït un simbolisme i un significat diferent. La seva presència en les nostres cercaviles i processons de les festes populars, així com en la toponímia i la rondallística popular és molt important i ja documentada des de l'edat mitjana. La relació entre els llocs naturals perillosos (avencs, coves, malpassos, etc) amb la paraula drac fa pensar que amb aquest nom es designava tot allò que era considerat perillós. El drac és, a casa nostra, sinònim de perill.\nBoscos, camps, muntanyes, avencs i coves...\nLa Polla i Lo Carranco Bilandó de Cervera (la Segarra) - els dracs dels Diables de Cervera Carranquers: La Polla i el Lo Carranco Bilandó. Telèfon: 973.53.33.10\nTolc del Clot, Barcelona (el Barcelonès) - web d'aquesta bèstia, una gàrjola voladora que treu foc per queixals, mans i ales, amb dotze punts de foc, que va néixer l’any 1.995 per substituir l'antic drac i que és la primera bèstia de Catalunya sòcia del Club Super3.\nColla del Drac del Poblenou, Barcelona (el Barcelonès) - web d'aquesta associació que s'estructura en tres grans blocs: la Colla dels Grans; encarregats del Drac i de la Vibria; la Colla Infantil; encarregats del Drac Petit i els Grups de Música; tant el d'adults com l'infantil, composats per gralles i timbals. Telèfon: 93.300.08.38\nDrac de Granollers (Vallès Oriental) - informació sobre aquest drac tricèfal, construit per l'escultor Ramon Aumedes, del taller Sarandaca, i peça clau de la Festa Major. Telèfon: 93.879.45.94\nBaró, el Drac de Nou Barris (Barcelona) - web oficial del Grup de Foc de Nou Barris (Colla de Diables i Drac de Nou Barris)\nDrac de Gràcia (Barcelona) - web del representant de la Vila de Gràcia entre el bestiari de foc tradicional català. Història, dades tècniques, properes actuacions i galeria de fotografies. Telèfon: 93-212 12 51\nDrac de Vilanova (el Garraf) - El Drac de Vilanova forma part de la cultura vilanovina i dels països catalans, es una bestia feta de fibra de vidre que llença foc per quatre punts. L’estructura actual data del 1991 però te les seves referencies i documents l’any 1779 i la primera foto en la que hi apareix data de 1901. Telèfon: 93.815.65.62\nApocaleus, Drac de Vallirana (Baix Llobregat) - pàgina web oficial de l'Apocaleus, el Drac de set caps de Vallirana, l'únic d'aquestes característiques que podem trobar al país. Telèfon: 696371513-93683\nEl Drac i el Bou de Figueres (Alt Empordà) - pàgina web de la Colla Tradicional, Cultural i gastronòmica portadora del Bou i del Drac de Figueres. Calendari de sortides, fotografies i algun arxiu d'àudio. Telèfon: 972.50.82.25\nBadalot. Drac de l'Arboç - el drac Badalot el va fer, per encàrrec del Ball de Diables de l'Arboç, la constructora de bestiari popular Dolors Sans l'any 1993. És un drac majestuós inspirat en els dibuixos de les jaquetes dels diables de l'Arboç i dels esgrafiats de la capella de Sant Antoni de l'hospital de la vila\nEl Drac de Reus (el Baix Camp) - drac nascut el 1992 en motiu del 400 aniversari de l'aparició de la Mare de Déu de la Misericòrida de la mà del Ball de Diables de Reus. Telèfon: 977.345.970\nDrac dels Monjos, Santa Margarida i Els Monjos (l'Alt Penedès) - web d'aquest drac de tres caps.\nDrac Cremavila de Vilassar de Mar (el Maresme) - drac presentat el 12 de setembre de 1998. Està fet d´escuma de poliuretà i fibra de vidre, tè 9 punts de foc que tant es poden encendre manualment com per una encesa elèctrica, i pot ser transportat tant per una persona com amb rodes. Té un ball propi, fet per Ainhoa Martínez i Marta Gual; un ball d´estil medieval tocat amb gralles i tabals.\nDrac Lo Golafre de Tortosa (el Baix Ebre) - drac creat l'agost l'any 1985, que té els orígens a la cova d'en Rubí i es refereix a lo golut que aquest és. Participa en les cercaviles tradicionals amb entremesos i balls populars, correfocs amb altres besties de foc i grup de diables... Telèfon: 655 77 82 54\nEls Dracs de la Bisbal (el Baix Empordà) - els Dracs estan formats per més de cent persones les qual pertanyen a diferents masses socials de la Bisbal. Es podrien dividir sobre tot en dos grups: els Dracs i els Músics. L'any 1995 es va fer la rèplica del Drac de la Bisbal, considerat el segon més antic de Catalunya i que va ser declarat peça de museu. Element format per una estructura de fusta i arpilleria i recobert de peces de pell encolades i pintades. El cap i les ales són mòbils, mentre que la cua i la boca té estructures de ferro.\nDrac de Terrassa (el Vallès Occidental) - web d'aquest drac pertanyent a la llegenda de Sant Llorenç del Munt i que ja sortia en les primeres processons de la ciutat. Amb informació de el seu grup i la resta de figures festives que hi prenen part, sortides, activitats, història, enllaços... Telèfon: 686225443\nDrac de l'Agrupació de Bestiari Festiu de Catalunya - drac d'aquesta entitat que coordina les activitats de bona part del bestiari festiu català. Telèfon: 93.890.24.55\nDrac de Vilardell (el Vallès Oriental) - drac que recrea la llegenda del Drac de Vilardell i que, de la mà de la Colla de Diables de Sant Celoni, surt per la Festa Major de Sant Celoni i per Sant Jordi. Telèfon: 661.81.76.44\nDrac de Banyoles (el Pla de l'Estany) - drac construït l'any 1999 amb tracció a rodes que surt per les Festes de Sant Martirià. Telèfon: 972 58 12 37\nDrac de Sant Feliu de Llobregat (el Baix Llobregat) - nascut el 1985 de la representació de la llegenda del Cavaller Guillem i la princesa Violant, que fou segrestada per un drac. Guillem allibera la princesa i a tot el poble. Acompanyat de dos dragonets. Pertany a la família dels Draconis Cappadociae, que correspon al drac mediterrani o llevantí. La colla està formada per 22 persones que porten una bèstia amb 13 punts de foc i que pesa 350 kg i fa uns 6 m de llarg. Telèfon: 667.75.65.15\nDrac Capallà d'Horta-El Carmel (el Barcelonès) - construït amb fibra de carboni i alumini l'any 1990 per Toni Mujal, de Cardona. Telèfon: 93.358.68.17/93\nDrac de Moja, Aj Olèrdola (l'Alt Penedès) - nascut al 1980 com a rècula del neguit cultural del jovent d'aquells temps, vinculat amb l'Associació de Veïns de la població, ho fa amb les aportacions de persones de cultures i procedències diverses. Telèfon: 93.890.23.89/93\nViagrot de Cubelles (el Garraf) - encarregat l'any 1998 per l'Agrupació de Balls Populars de Cubelles per substituir l'antiga Draga (dissenyada per la Pilarín Bayés) que estava força malmesa. Disposa dels elements característics tradicionals dels dracs heràldics medievals catalans; ales, cap agressiu, potes i cua, amb el cos coronat per una cresta punxaguda. Telèfon: 93.895.41.21\nDrac Basser de Granollers (el Vallès Oriental) - construït el 1993 per Ramon Aumedes, és un drac amb rodes que llença aigua per la boca, cues i ales. A càrrec de la Colla dels Blancs de Granollers. Telèfon: 93.879.53.82\nDrac de Manresa (el Bages) - construït l'any 1985 per Jordi Nius i reconstruït per Sendo Savall i que llança foc per 7 punts.\nMal Llamp d'Igualada (l'Anoia) - drac del barri de Santa Caterina d'Igualada, construït l'any 1989. Va amb rodes i llança pirotècnia francesa i carretilles xiuladores. Telèfon: 93.803.29.40/66\nDrac de Mataró (el Maresme) - figura inspirada en el drac que el gegant Robafaves porta al casc. És una figura molt nova a la ciutat, del 1991. Té música i ball propis, composta expressament i semblant a la dels plens de la Patum. Surt per Sant Jordi, Les Santes i festes dels barris de la ciutat.\nDrac de Sant Jaume dels Domenys (el Baix Penedès) - construït l'any 1998 per Ramon Espinosa i a càrrec dels Diables de Sant Jaume.\nDrac de Llorenç del Penedès (el Baix Penedès) - construït l'any 1988 per Manel Casserres.\nDrac Farfolla de Barcelona (el Barcelonès) - drac del barri de la Sagrada Familia. Em van batejar el dia 25 d'abril del 1998. Per construir-me es van inspirar en un drac que es va trobar als subterranis del temple de la Sagrada Família, en un dels magatzems d'Antoni Gaudí, encara que no se sap segur si el disseny és d'ell mateix, però és cert que el va encarregar com la resta de peces del temple. Telèfon: 686.88.74.91\nDrac Rubricatus i Drac Rufino de Sant Boi de Llobregat (el Baix Llobregat) - també tenim dos "Satans" capaços de portar més 50 carretilles, el Drac Rubricatus penúltima adquisició dels diables de Casablanca, i amb col·laboració de l'Escola Montbaig ens encarreguem de portar el Drac d'aquesta Escola, "el Drac Rufino", una bèstia que pesa més de 60 Kg., i diverses figures amb foc.\nTigre i Drac Nou, dracs de la Geltrú, Vilanova i la Geltrú (el Garraf) - es va estrenar el 9 d'agost del 2003 i manté la mateixa figura, forma i colors que el drac original "tigre" (1978). La colla va creure adequat construir una nova bèstia per tal de poder mantenir l'original en bon estat i va aprofitar per donar-li unes formes més orgàniques, més volum i més punts de foc a la nova peça. Telèfon: 655.55.50.08\nBarrina, drac petit de la Geltrú, Vilanova i la Geltrú (el Garraf) - va néixer des de l'interior d'un enorme ou infernal el 18 de juliol del 1981. Presenta les mateixes característiques que el drac gros "tigre" (1978) però a una escala més reduïda. Tot i amb això, es singularitza per tenir les banyes cargolades en forma de barrina, d'aqui li ve el seu nom. Telèfon: 655.55.50.08\nVirgília, drac de Torredembarra (el Tarragonés) - drac del seguici de Torredembarra construït de fibra de vidre, material en principi més resistent i lleuger que el cartró pedra fet per Pedro Rodríguez.\nDrac d'Arenys de Mar (el Maresme) - estrenat l'any 2006, el drac és un regal dels amos d'una tenda de confecció tèxti i joguines d'Arenys de Mar, Can Regàs, que van encarregar de construir a l'artista Mario Fernàndez i van regalar a la ciutat quan van tancar el negoci. Fa 5 metres llargada i 2,5 d'alçada i surt per Sant Jordi i per Sant Zenó. El drac, que no tira foc duu una taula de comandaments interna que permet al que el consueix des de l'interior de la carcassa obrir la boca del drac, tirar fum, encendre els ulls (són llums), etc. El drac duu incorporada fins i tot una càmara de video que serveix per veure-hi. Arenys a principi dels 90 ja havia tingut un drac fet per Martí Doy però es va malmetre.\nColla del Drac de la Llacuna (Anoia) - amb descripció del drac i fotografies d'algunes sortides de la colla. Telèfon: 660.26.10.42\nDrac de la Llacuna (Anoia) - web de la colla del Drac de la Llacuna (Anoia). Telèfon: 660.26.10.42\nDrac de Sant Quintí de Mediona (l'Alt Penedès) - pàgina web de la Colla del Drac de Sant Quintí de Mediona. La primera referència trobada, del Drac de Sant Quintí de Mediona, data de l’any 1853, es troba dins de la noticia que parla de la Festa Major de Sant Quintí, en el diari "El Presente".\nBadalona Bèsties de Foc - colla badalonina que aplega totes les bèsties de la ciutat. Telèfon: 649.04.23.00\nDrac de Vilafranca del Penedès (l'Alt Penedès) - el Drac de Vilafranca del Penedès, un dels més antics d'Europa, surt cada any per la Festa Major de Vilafranca, Sant Fèlix. Documentat per primera vegada pel Corpus del 1600.\nDrac Cap de Fibló de Maó (Menorca) - construït l'any 2000, es remodela el 2008 amb 24 punts de foc. L'acompanya un drac infantil.\nDrac de Santa Margarida (Mallorca) - el duu una persona i pesa 90 kg. Té 12 punts de foc i 3 metres de llarg. El va construïr Rafel Moreno l'any 2004.\nDrac Miserach de Sant Pau d'Ordal (l'Alt Penedès) - és de l'any 2008, treu foc per 12 punts i surt a la Festa Major de Sant Pau d'Ordal (últim cap de setmana de gener) i a la Festa de la collita (finals de setembre o primers d'octubre). El va construir l'escultor Elias Álvarez a petició dels diables del poble. Al gener del 2008, va sorgir la idea de representar una història en que el drac fos el protagonista i aixií, juntament amb altra gent del poble, hem treballat per fer el Manuscrit de foc - "Història del Miserach" (primer cap de setmana de juny) una rondalla fantàstica, ben atractiva perquè agradi a petits i grans.\nDrac de Torroella de Montgrí (el Baix Empordà) - a Torroella hi ha referències escrites de l’existència d’un drac en un document del segle XVII. El nou drac és una iniciativa de la Colla de Geganters de Torroella que disposen d’uns gegants històrics del segle XIX. El drac es porta com un gegant i té una alçada de 3,30 mts i disposa de 10 punts de foc.\nEl Cabrot del Vendrell (el Baix Penedès) - El cabrot és un impressionant dimoni que cavalca sobre un drac de dos caps. Els seus 12 punts de foc situats estratègicament juntament amb 3 bateries de foc d’artifici permeten crear una estudiada combinació pirotècnica que no deixa indiferent a ningú.\nEl Tallot del Vendrell (el Baix Penedès) Les tasques de construcció de la bèstia van començar l’any 1995. Aquesta va ser llarga i costosa, a causa de la inexperiència i la dificultat de realitzar aquest tipus de construccions mitjançant només recursos propis. Finalment, per la Festa Major del Vendrell de l’any 1997 es va produir la desitjada estrena de la nova bèstia i d’aquesta manera l’entitat ja tenia la seva icona representativa.\nDrac volador de La Sagrera, Aj. Barcelona (el Barcelonès) - la colla el va incorporar l'any 1984. Es va estrenar durant les Festes de la Mercè d’aquell any. És una figura de drac d’estil xinès amb quatre punts de foc, fabricada en fibra de vidre i roba i de 9 metres de llargada. L’original és exposat a Cracòvia d'ençà que la colla hi va anar a fer una exhibició. La rèplica que ara fa servir la colla, igual com l’original, és transportada entre quatre persones i té mobilitat aèria, una característica que la fa única arreu. Durant l’incendi de Sant Joan de 2016 al local, la figura va quedar molt malmesa i el 2017 se’n va fer una rèplica amb un nou estil.


Mirades | Gavarres\nde Miquel Pairolí i Lluís Freixas\nLa revista Gavarres celebra els seus vint anys i com a reconeixement es publica aquest nou volum de la col·lecció ‘Narratives’: Mirades de Miquel Pairolí i Lluís Freixas Mascort. Un recull dels quaranta articles publicats a la revista Gavarres entre el 2002 i el 2022 a la secció ‘Una mirada en el paisatge’.\nL’any 2011 va publicar-se la primera part amb Les 18 mirades de Miquel Pairolí, que recollien tots els textos que l’escriptor de Quart havia publicat a la revista. Pairolí va publicar el 2011 el seu darrer text, i Lluís Freixas Mascort va ser l’encarregat de continuar les mirades. Ara, amb motiu del darrer text de Lluís Freixas Mascort publicat a Gavarres 41, després de més de deu anys, Editorial Gavarres ha volgut recollir en un sol volum tots aquests textos acompanyats per les fotografies de Xavier Albertí i Josep Vilallonga, encarregats de captar tots els paisatges que Pairolí i Freixas van visitar guiats per Eloi Madrià.\nLluís Muntada, autor del pròleg, en parla de Mirades així: «Aquest llibre aplega un conjunt de mirades sobre un dels espais més rics i complexos del territori: les Gavarres. Dominats per un model de prosa que fa que el llenguatge endreci el món, …»\nquantitat de Mirades\nAutors: Miquel Pairolí i Lluís Freixas Mascort\nCol·lecció: Narratives, 6\nAmb el contrast abrupte entre passat i present com a centre de gravetat, aquest llibre aplega un conjunt de mirades sobre un dels espais més rics i complexos del territori: les Gavarres. Dominats per un model de prosa que fa que el llenguatge endreci el món, aquests textos parlen tant de l’esperit fagocitari de les urbanitzacions del litoral com dels murs esbucats dels antics masos de les Gavarres. La bravada de suor dels ciclistes coetanis no esvaeix la sentor fumosa i elegíaca de les carboneres d’abans.


Estat Natural: Nevades intenses\nDinovè capítol de la sèrie audiovisual "Estat Natural" que s'emet per ATV de dilluns a divendres abans dels informatius migdia i nit i a través de la qual es dóna a conèixer la riquesa del medi natural andorrà. El programa, que consta de 53 capítols amb continguts inèdits sobre els riscos naturals, el canvi global, la flora, la fauna, els bolets, la meteorologia i la geologia, de manera visual, didàctica i breu, ha estat ideat per l'Institut d'Estudis Andorrans (IEA) i Crèdit Andorrà. Els continguts han estat elaborats pel Cenma.\nEstat Natural: Els líquens: els grans desconeguts\nCatorzè capítol de la sèrie audiovisual "Estat Natural" que s'emet per ATV de dilluns a divendres abans dels informatius migdia i nit i a través de la qual es dóna a conèixer la riquesa del medi natural andorrà. El programa, que consta de 53 capítols amb continguts inèdits sobre els riscos naturals, el canvi global, la flora, la fauna, els bolets, la meteorologia i la geologia, de manera visual, didàctica i breu, ha estat ideat per l'Institut d'Estudis Andorrans (IEA) i Crèdit Andorrà. Els continguts han estat elaborats pel Cenma.\ncapítol, Estat Natural\nEstat Natural: Curiositats geològiques d'Andorra\nQuinzè capítol de la sèrie audiovisual "Estat Natural", que s'emet per ATV de dilluns a divendres abans dels informatius migdia i nit, i a través de la qual es dóna a conèixer la riquesa del medi natural andorrà. El programa, que consta de 53 capítols amb continguts inèdits sobre els riscos naturals, el canvi global, la flora, la fauna, els bolets, la meteorologia i la geologia, de manera visual, didàctica i breu, ha estat ideat per l'Institut d'Estudis Andorrans (IEA) i Crèdit Andorrà. Els continguts han estat elaborats pel Cenma.\nEstat Natural, arbres\nEstat Natural: Els arbres a Andorra\nDesè capítol de la sèrie audiovisual "Estat Natural" que s'emet per ATV de dilluns a divendres abans dels informatius migdia i nit i a través de la qual es dóna a conèixer la riquesa del medi natural andorrà. El programa, que consta de 53 capítols amb continguts inèdits sobre els riscos naturals, el canvi global, la flora, la fauna, els bolets, la meteorologia i la geologia, de manera visual, didàctica i breu, ha estat ideat per l'Institut d'Estudis Andorrans (IEA) i Crèdit Andorrà. Els continguts han estat elaborats pel Cenma.


Millores per garantir uns millors comicis (Editorial)\nMillores per garantir uns millors comicis\nArran de la proposició del PS s’obre una veritable possibilitat perquè els polítics impulsin certes millores en la llei electoral\n2 min. 08/11/2019 19:27\nEl Govern ha obert les portes a què es faci un debat més ampli sobre la modificació de la Llei qualificada de règim electoral i del referèndum. Així ho ha deixat palès en el criteri que ha emès sobre la proposició de llei de modificació que havia presentat el Partit Socialdemòcrata. Entre els aspectes que proposa el PS i que el Govern sembla compartir hi ha el fet que els ciutadans puguin integrar les meses electorals, una possibilitat que caldria que els grups que integren la cambra parlamentària tinguessin en compte, seguint el model del que passa en d’altres llocs del món.\nLa participació ciutadana en les meses contribuiria a crear un major clima de neutralitat tant en el desenvolupament de la jornada electoral com en el recompte final dels vots. A més a més, una de les propostes del PS que caldria que s’examinés amb cura seria la de deslocalitzar els col·legis electorals, de tal manera que les votacions no es fessin als comuns. D’aquesta manera, es faria un pas endavant en la despolitització de la jornada, ja que malgrat en comicis anteriors els diferents partits hagin pactat que no estaran en aquests punts de votació encara hi ha molts ciutadans que se senten coartats a l’hora d’anar a votar i que, per aquest motiu, opten per anar a la Batllia i estalviar-se, d’aquesta manera, el tràngol de trobar-se algun polític que intenti influir-lo en el seu vot.\nPer tant, arran d’aquesta proposta del PS s’obre una veritable possibilitat perquè els polítics impulsin certes millores en aquesta llei que contribueixin a reforçar la representativitat de les diferents forces polítiques, la neutralitat i la transparència, així com facilitar la participació ciutadana en les eleccions. En aquest sentit, és evident que cal fer passos per garantir els drets de les persones amb discapacitat i que també calen impulsar certs canvis en la modalitat de vot per correu o a la Batllia, entre d'altres moltes modificacions.\nNo hi ha sorpresa i Lukaixenko guanyaria les eleccions a Bielorússia


Estudiar a la Universitat de Girona - TOT CURSOS GIRONA\nEstudiar a la Universitat de Girona\nActualitat ,Universitat ,universitat de girona\nForma’t a la Universitat de Girona\nGirona és una gran ciutat, amb més de 2.000 anys d’història que ha sabut mantenir i al mateix temps s’ha modernitzat. La seva oferta formativa és molt àmplia, des de Cursos a Girona fins a Graus, Postgraus i Màsters universitaris. La millor elecció per a estudiar a Girona és la Universitat de Girona (UdG). La UdG, com molt bé indica el seu nom, està ubicada a Girona, concretament a la plaça de Sant Domènec i va ser fundada l’any 1991. És una institució pública d’ensenyament superior que actualment compta amb 15,400 estudiants i 1.200 docents i investigadors.\nLa Universitat de Girona és una universitat ben reconeguda dins el territori. S’hi imparteixen quaranta-vuit titulacions en graus i onze en doble grau, vint-i-cinc màsters universitaris i quinze màsters interuniversitaris. És una excel·lent opció a tenir en compte per a continuar la formació després d’un Batxillerat o un Cicle Formatiu de Grau Superior i fins i tot per a iniciar els estudis més tard dels 25 anys.\nEntre els graus més demandats hi trobem Medicina, Turisme i Dret\nL’aprenentatge està basat en problemes (ABP). Es fomenta i es potencia l’anàlisi crític al mateix temps que es desenvolupen competències fonamentals per al futur professional. L’estudiant ho podrà viure de primera mà amb l’aprenentatge específic que es duu a terme a l’Hospital Universitari Josep Trueta, als hospitals comarcals i en centres sociosanitaris d’atenció primària. Com més s’avanci en els estudis, més s’aprofundirà en aquest aprenentatge específic.\nEl grau en Turisme està obert a perfils molt diversos, a estudiants interessats en temes molt variats com els idiomes, la cultura, les noves tecnologies, l’empresa. Per a cursar aquest grau és molt important tenir iniciativa, creativitat, i interès per temes del sector turístic.\nEl grau en Dret requereix molta capacitat d’expressió, tant de manera oral com escrita, i un hàbit de lectura. El que s’imparteix en aquest grau és molt diferent del que l’estudiant hagi pogut estudiar prèviament. El Dret facilita la comprensió de l’organització social, els conflictes i, sobretot, la manera de solucionar-los. Aquest grau pretén donar una bona i solida formació per a aplicar el dret i treballar en un entorn canviant.\nPer als menors de 25 anys, accedir a un grau que ofereix la Universitat de Girona requereix, o bé Batxillerat o bé un Cicle Formatiu de Grau Superior (CFGS). En ambdós casos és imprescindible l’aprovació de les Proves d’Accés a la Universitat (PAU), i per a ser admesos es valorarà la ponderació de les matèries de la modalitat examinades a les PAU de la branca corresponent al grau. Els que procedeixin d’un CFGS podran convalidar crèdits sempre que tinguin relació amb la titulació a la qual es vol accedir.\nSi tens entre 25 i 40 anys, hauràs de realitzar una prova d’accés i es tindrà en compte el resultat obtingut i el grau que hagis marcat com a preferent.\nEntre els 40 i els 45 anys, es valorarà l’experiència professional, sempre relacionada amb la titulació que vols obtenir. A part de la valoració es farà una entrevista per tal demostrar la teva aptitud.\nSi ets major de 45 anys, es farà també una prova d’accés i una entrevista.\nPer què estudiar-hi?\nLa Universitat de Girona destaca per:\n– Demostrar ser excel·lent en arts i humanitat, ciències, ciències de la salut, ciències socials i jurídiques, enginyeria i arquitectura.\n– Impartir, entre els seus nou campus i escoles, un total de quaranta-vuit titulacions en graus i onze en doble grau, vint-i-cinc màsters universitaris i quinze màsters interuniversitaris.\n– Oferir atenció personalitzada, un centre d’informació i assessorament.\n– Facilitar l’aprenentatge d’altres idiomes oferint un programa de mobilitat internacional i de pràctiques a l’estranger.\n– Establir convenis de col·laboració amb altres universitats per estudiar i fer recerca.\n– Tenir un dels millors graus en turisme de l’estat.\n– Oferir pràctiques a les empreses.\n– Disposar de beques i ajuts.\n– Tenir els millors equipaments i serveis.\n– Ser la primera universitat catalana que compta amb llocs de laboratori per cada 100 persones.\n– S’hi pot gaudir de l’esport, l’esforç cooperatiu i solidari, els castells, el teatre i moltes més activitats culturals.\nSi encara no ho tens clar, fes clic aquí!\n#Cursos a Girona\nEstudia anglès a Irl...\nPrepárate para ser C...\nCtra. de Molins de Rei a Sabadel...\nCurs subvencionat: P...\nRutlla, 106, Entl. 3-4, Girona...


the lost art of keeping a secret: la pera llimonera\nPublicat per òscar a 14:31\nHem d'entendre que l'Òscar és el putu Gusiluz de les pistes d'esquí nostrades? Que si mai veiem uns locus de les colines baixar, en estampida, pels Pirineus, són l'Òscar i els seus en comunió familiar amb la natura?\nA mi tampoc em diu res, Òscar, això d'esquiar. La veritat és que ho vaig provar una vegada amb resultat bastant negatiu. Ni cunyes ni hòsties. Sempre anava al terra quan m'embalava, i per voluntat pròpia. Això d'estar sobre quelcom i que no ho controlis no em va agradar gens!! Una bici, és diferent. Es deixa fer...\n11 de maig de 2009 a les 15:28\njo sempre ho he trobat ben tonto això de pujar i baixar una muntanya amb dos pals als peus. Però cansar, cansa molt, potser per això ho diuen.\n11 de maig de 2009 a les 15:39\nLa pera llimonera, o la repera, però que esquiïn els altres :-D\nJo sempre he dit que "esquiar" és fantàstic; el que no m'agrada és "anar a esquiar": hores de cotxe, fred, carrega pals i esquís, cua a tot arreu, telecadira lent,... no val la pena.\n11 de maig de 2009 a les 16:32\nDoncs jo m'ho passo de conya! fins i tot caient! em pixo de riure :P\nTot i que no faig pistes gairebé mai, m'encanta l'esquí de fons, les raquetes ... poder gaudir de la muntanya a l'hivern és fantàstic! :D\nI qui diu fred? he estat suant a -11º, no parlaves d'un esport complet?\n(es nota que m'entusiasma? hihihi)\n11 de maig de 2009 a les 16:40\nMés val que no digui res jo, perquè no suporto tota la "pijoteria" que hi ha entorn aquest esport.\nFa unes setmanes, a una cafeteria, amb el meu marit varem sentir una conversa "osssseeeea te lo juro por Snoopy". Per la tele donaven la informació del temps i ensenyaven un lloc amb molta neu i ells "ostres, tanta neu i nosaltres aquí" (ui, pobres! quina desgràcia!!)\nSembla que si no vas a esquiar "no ets persona" jajaja\nNo hi he anat mai ni penso anar-hi. I això no vol dir que no m'agradi la bellesa de la muntanya nevada (que m'encanta) i que no valori la gent que practica esports de muntanya perquè veritablement "estimen la muntanya" (que ho valoro molt) el que tinc atravessat és "la moda" (que ja fa anyets que dura) de que anar a esquiar queda molt bé, i que s'ha de "presumir" de que vas a esquiar perquè això demostra cert "nivell de vida". L'hotelet, els esquis, tot l'equip, les despeses allí, el traumatòleg, les crosses (mola molt que la cama te l'hagis trencada anant a esquiar) serveixen per demostrar que "ets més que el veí"\nOstres... i això que no volia dir res jeje\nUna de les activitats més ridícules que poden fer-se.\nA mi no m'ha cridat mai esquiar.\nPrefereixo qualsevol esport amb pilota, son molt més divertits.\n11 de maig de 2009 a les 19:37\njo no n'he sapigut mai d'esquiar, no m'agrada gens. Ho vaig probar dos cops i ja en vaig tenir prou.\nSóc realment un 0 a l'esquerra... però qui necessita anar-se a gastar tota la nòmina per baixar amb uns pals d'una montanya, i així repetidament?\n11 de maig de 2009 a les 19:42\nja estava a punt de criticar-te tot el post!!!! sort que al final l'arregles!!\nNo suporto l'esquí. I no he esquiat mai i, tot i que sé que no es pot dir d'aquesta aigua no en beuré, no penso provar-ho. I em sembla que no cal que esgrimeixi tots els meus arguments.\nNomés un: quan veig totes aquelles muntanyes mutilades m'encenc de ràbia!\nA mi l'esquí mai m'ha convençut no sé perquè deu ser :)\n11 de maig de 2009 a les 20:31\nEsquí? vade retro. No m'agrada, tens que fer un esforç increíble i després del que t'ha costat pujar, baixas en 3 segons. Molt de fred i las botes molt incómodes...que no que no...\nDoncs m'apunto al club dels obcecats, no em diu res, i mira que m'han proposat vegades anar-hi, i ho he declinat amablement. O no amablement, que els entusiastes es posen molt pesats. En canvi, sí que m'agrada el fred. Manies que té un.\nManeres d'esquiar i d'entendre l'esquí, n'hi ha tantes com persones... tema complexa i llarg.\nNo he practicat molts esports però, sí uns quants, i l'esquí de muntanya o també dit de travessa és tant dur, exigent i sacrificat com bell, satisfactori i amable.\nNo som un país nòrdic, ni tant sols alpí... som un país d'una gran tradició excursionista, amb una geografia única i una gent encara millor...\n...dono classes gratis d'esquí natura, torno els cales a tothom qui no li hagi remogut el sentiment en acabar el dia!\nIsards, perdius blanques, guineus i erminis assegurats; l'ós bru dorm... o no!\nDe moment l'Òscar, el de Banyoles i una colla de Burkina Faso, ja s'han inscrit!\n11 de maig de 2009 a les 22:57\ncert que es practica a la natura però envoltat de milers de urbanites que van a lluir traje, ulleres, cos, esquis i mil i una pijada vària... no sé, em quedo amb l'olor a humanitat del meu gimnàs.\n11 de maig de 2009 a les 23:17\nmai he anat a esquiar! no em diu res! i mira que m'agrada el fred, xò haver-se de llevar a mitja nit, passar-se un munt d'hores per arribar i dedicar-se mitja hora a pujar un segon de baixada, a més de tot els diners que costa... no em diu res!\n12 de maig de 2009 a les 0:09\nJa no s'esquia com abans, ni es respira, ni es viu com abans. Hi va haver un temps que si m'haguessin dit que tirar boles de neu a la guàrdia civil era esport ho hagués fet encantat.\nAra sóc ex-esquiador des de fa molts anys.\n12 de maig de 2009 a les 0:34\njajajajaja has d'entendre, FERRAN, que a les pistes d'esquí hi fa un fred glaciar. que les cues per pujar al telecadira no les suporto. que matinar per fer una burrada de quilòmetres no m'agrada. has d'entendre que ...la comunió amb la família la faig a la platjaaaaa! :)\naixò de llençar-se al terra quan el tema s'embala massa i perds el control també ho practicava jo JORDI. un esport que es practica damunt d'un terra blanc ni éscor ni és anginesc.\nprefreixo cansar-me amb olor a liniment que em els peus glaçats, SPAGUETTI.\nque facin cues les pres llimoneres llavors, P-CFACSBC2V.\npenso aplicar el teu comentari en qualsevol conversa sobre el tema en que m'emboliquin ALBERT. espero que no tinguis drets d'autor.\nostra CLIDICE; et presentaré a tot el grapat d'amics que tinc que en són uns hooligans :) i que me la torren cap de setmana si, cap de setmana també pe anar-hi.\nASSUMPTA :) en resum seria que "més val que no diguis res, oi"?\ncom m'agraden els teus comentaris extended-mix amb respostes de divuit paràgrafs, opinions fermes, etc.\nel dia que no ho faci's t'enviaré un mail tot preocupat.\nostra ... això fa per un post tipus crostavisió SOBREVALORADO.\nels esports amb pilota, excepte la gimnàstica rítmica, són la cinquenaesència de l'esport TORO.\nsembla que un grapat de gent cada cap de setmana MEIA. després diuen que la gent no és masoquista!\nbé, aquesta és una altra ELUR. segurament un grapat d'ajuntaments legitimarien això dient que és la única forma de donar vida a la zona, etc. perquè no li dónen vida fent d'altres coses? petons.\nperquè no hi juga el barça, CESC? :) altra cosa seria si hagués un snow fc barcelona :)\n12 de maig de 2009 a les 8:13\nJo m'apunto a l'esquí de l'Àlex!! aquest sí que m'agrada!! No s'ha d'aixafar res, ni malgastar aigua, ni foragitar els habitants de la zona... és més, els pots contemplar!\n12 de maig de 2009 a les 9:27\nUfff! Esqueiar? Quina mandra!!!\n12 de maig de 2009 a les 9:30\nara ... a les cafeteries de pistes hi ha un comfort impagable, NAIDA :) després del c/petritxol, és el lloc més agradable per prendre una xocolata desfeta.\nés un altre dels trets dels amants de l'esquí XEXU: posar-se més pesats que el plom insistint que participis en aquesta cerimònia dels disbarats anomenat esquí.\nel curs d'esquí natura impartit per l'anginesc mestre ALEX no me'l perdo ni fart de cognac mascaró, seitons ni mel i mató. la colla de burkina faso l'he vista, aquests dies, practicant a les escales del metro fontana. molt pintorescs!\ni la ràbia que fa, DERIC, aquell contorn dels ulls tot blanquinós mentre la resta de la cara megabronzejada està dient; "si, aquest finde he anat a esquiar".\nés una pràctica masoquista, RITS, encoberta sota la capa d'un esport.\nhome SERGI, llençar boles de neu a la benemèrita sembla que sí té el seu què!!!\nfa molta patxoca ELUR. jo ja li he enviat el full d'inscripció.\nmandra és el més suau que se m'acut dir de l'esquí MIREIA.\nJo soc exesquiadora i sincerament, prefereixo esquiar en sec. No es passa fred i si practiques molt no tens agulletes. :)\nJejeje agafant-me a la resposta que dones a Cesc diré que negaré haver dit tot el que he dit, el dia que el Barça tingui equip d'esquí, per suposat :-)\nSerà un plaer veure els blaugrana passant sempre per damunt del blanc (de la neu... vull dir!!)\nNo pateixis, els meus comentaris sempre seràn extended-mix :-) no els sé fer pas d'altre manera!! jajaja\n12 de maig de 2009 a les 13:47\nAixò de nomenar la pera llimonera com el summum d'alguna cosa, em sembla fantàstic...\nòscar, tinc una amiga que diu que sóc una "ionqui de les vambes" :) o sigui que fer exercici m'encanta i si és a la muntanya millor. Ara agraeixo infinitament a tots els que esteu en contra i com més millor :D seria un descans anar trescant tota sola pels "puestus" ;P ànims! no defalliu! la muntanya per a qui la sua!\nsembla que hagi entrat en el súper mega club antiesquí!\ndoncs, bé, per mi l'esquí es un dels esports més sensacionals que existeixen, i sí, s'ha envoltat de tota una àurea pijolandia però l'esport en sí, és fascinant. Jo haig d'agraïr d'haver pogut anar de petita amb el cole, i ens ho passàvem teta! i ara...amb aquesta temporada de neu! INCREIBLE! la sensació de velocitat, en pocs esports la pots viure de la mateixa manera, cua al telecadira? si pero si et menges una xocolatina molt millor. fred? avui en dia al decathlon hi han uns equips meravellosos per 4 duros. Moreno de pista? hi ha una cosa que es diu crema protectora... après esquí? uau el millor! treure't els esquis, les botes i els peus comencen a volar! i la natura, el paisatge...\nejem...podria continuar...pero crec que avui m'he allargat massa.\nVaig començar a esquiar amb tres anys...fins que un parell d'amics meus van tenir lesions força serioses a les pistes i vaig agafar por. Aleshores vaig descobrir l'esquí de fons. Tota una altra cosa. Molt més econòmic, menys massificat... perdre't al bosc i sentir algun picot i la teva respiració...això sí, les agulletes no te les perdona ningú. Aquests darrers mesos que he estat fora de circulació torno al salt d'esquí i l'eslàlom...amb la wii fit ;)\n12 de maig de 2009 a les 16:19\nque vols que et digui, tinc tan avorrit l'esquí que ja fa prop de dos anys que no xafo una pista, de joveneta me'n vaig fer un fart, cada finde hi anàvem i el vaig acabar avorrint. A més a més tinc ànima caribenya, m'agrda la calor i no suporto la neu. Besets\nSi ja caminant per el carrer tropese no vuic imaginar sobre neu. No no aixo de l'esqui no esta fet per a mi. Un bes d'un altra obceca\n12 de maig de 2009 a les 17:05\nUna vegada ho vaig intentar... però no vulguis saber lo malament que ho vaig passar... des d'aquell dia veig aquest esport d'una altra manera...\n12 de maig de 2009 a les 21:29\nA casa meva, un gran premi de Moto GP també aconsegueix reunir-nos. Fins i tot la gabriela ha aprés a dir Valentino quan veu un casc grog i "paiasso" quan surt cert illenc que es va rebregant a cada curva ;)\nUn abraçada nano\nJo la veritat és que mai m'he animat a esquiar.. sempre he pensat que acabaria amb algo trencat... així que em quede amb la natació, que disfrute molt!!\n12 de maig de 2009 a les 22:46\nestic totalment d’acord, jo també soc un obcecat, i mirant el comentaris de més amunt, potser hauríem de muntar un club.\nHi he anat dos cops (potser l'últim fa quasi 10 anys) i va ser divertit. No ho feia mal, vaig autoaprendre... Com de petita patinava sobre gel.\nPerò bé, hi ha moltes cues per anar-hi... A part no m'imagino als meus pares o la meva àvia lliscant muntanya avall. Clar que potser són els reis de l'snow board per descobrir\nVisca la comunió familiar... a la platja, doncs! (ep, això malgrat els "Ceeerveza! Coooca-cola fresquita!", jiji...\nHehe... m'han fet gràcia els comentaris "extended-mix" de l'Assumpta :-)\n13 de maig de 2009 a les 4:46\nl'esquí en sec EVA, segons les eminències mèdiques d'arreu del mon, és una de les modalitats esportives més saludables que existeixen. recomanat per l'oms i tot. :) petooons!\nels teus comentaris extended-mix ASSUMPTA són la vitamina de molts dels blocs que visites. preparada per avui nit? bones vibracions? engabiare'm als lleons? petooons!\nsoc de pera llimonera KWEILAN, sense renunciar mai a l'hòstia en vinagre que també m'ha donat moltes satisfaccions :)\nsense arribar al teu nivell de esportodependència CLIDICE, jo també soc força malalt. però no puc amb, òbviament, l'esquí i el windsurf. tot el que em faci dependre d'un estri per fer-ne ... malament! :)\nclub de hooligans contra l'esquí POLAROID :) la realitat diu que aquest esport el practica un grapat de gent cada cap de setmana (com ja he dit gairebé tots els meus amics) amb un grapat d'arguments i sense etiquetes (al menys majoritàries) de pijotorros, etc, etc. la meva realitat diu que, tot i que ja fa més de deu anys que no trepitjo una pista, no tardaré en fer-ho de nou perquè ... el nen vol anar-hi! :)\nla wii ens converteix en uns agoserats decatletes dels esports ELQUEMAI. jo he jugat a voley platja el mes de desembre i a tennis en un gespa virtual. :)\nla meva ànima també és cent per cent caribenya CARINA. tant que el gel de bany de casa és fa, el de les llimones del carib :)\ntens el carnet d'obcecada número 24 LANSBURY. si en som 30 haurem de constituir-nos com a societat i, evidentment, demanar una subvenció. :)\nsempre al terra? esquís creuats? vas caure a mig trajecte del telecadira? vas sortir la nit abans (fins tard) i et van fer llevar superdora per anar a esquiar? suposo que algun d'aquests danys colaterals els vas patir, oi EVA?\nepppps ... ull DANI, que ara el del xupa xup diu que es pintarà la moto dels colors del barça. sap escollir la gabriela: valentino i uns papis com cal! abraçada xato!\nostra OLENSKA. la natació és una altra de les meves bitxes particulars: serà lo més millor del mon però m'avorreixo moltíssim nadant.\nnúmero 25 per tu CARLOS. crec que ja queda constituit formalment. podem fer un subgrup encarregat de posar esquís a les fogueres de sant joan. :)\nKHALINA, doncs fa cosa de dues setmanes van estar-me explicant d'una gent gran (70 llargs) que cada cap de setmana esquien. ho vaig trobar tendre i, per uns breus minuts, vaig mirar-me l'esport blanc amb altres ulls. per uns minuts, eh!\nohhhh que gran és anar a la platja FERRAN. les pales, un matalàs, el ipod, la coca-cola xiringuera, ... la platja si que dona per un post extended mix.\n13 de maig de 2009 a les 8:46\nJooooo! quan de psts fa que no puc ni passar i això que ara estic amb el genoll fet papilla però noi de feina igual.. es això el que té tenir un treball de escriure només.. que no ho fas amb les cames, que per cert.. del que expliques d'esquiar, jo fa així com tropocientos anys que no hi vaig i no m'agradat gaire tanpoc, per això crec que he deixat d'anar.\nNo se trobo més gratificant altres esports, com el futbol, basket, tenis, i d'aquests solsament he practicat el tenis quan tenía temps jajaj.\nAra em conformo a veure un partit de futbol per la tele ,o el tenis o las motos, ja veus cada vegada més limitats..\nBé doncs després de deixar tota aquesta retahila (com diria el meu profe)de paraules, et deixo per no cansar-te.\nDoncs a mi el fred no m'agrada gens ni mica, però no paro de demanar que algú m'acompanyi a esquiar i no hi ha manera... :-(\nTampoc no sé si m'agrada o no, m'ho vaig passar molt bé a l'excursió de 2n de BUP (que encara era BUP i no ESO) i vaig tornar encantada...\nNomés vull saber si després de 15 anys em continuaria fent la mateixa gràcia o no.\nD'aquest vespre, a part de guanyar, una de les meves preocupacions principals és que no ens trenquin cap cama!! No em refio ni un pel... Que jo encara recordo fa 25 anys... encara recordo les lesions a Schuster i Maradona... i la impotència fa sortir la violència...\nSi podem jugar, guanyem segur!! :-))\nConfiem que l'arbitre talli el joc dur\nOeeeeeeeeeeeeeeeeee oeeeeeeeee oeeeeee\nOEEEEEEEEEE OEEEEE OEEEEEEEEE :-)))\nQuant d'amor avui també!!!!!!!!!!!!\nCampeolones! campeolones! oe oe oe!!!!\nMolt bo i mira que a mi m'agrada molt esquiar., poster és que vaig aprendre de molt petit i sé esquiar bastant bé., a mi m'agrada anar tranquilament a pistes a partir de les once del migdia i a una estació que no sol haver-hi molta gent (Formigueres), però en fi tot són gustos i només faltaria que esquiar fos una afició que hagués d'agradar per força....saludus playeros!!!!\n14 de maig de 2009 a les 12:36\ncom deu dir-se "retahila" en català, LISEBE? és d'aquelles paraules que ve de gust dir de tant en tant. em ve al cap reguitzell però no crec que sigui ben bé el mateix. petooons!\nja saps SUSANNA ... toca seguir insistint que quinze anys d'insistència, ben mirat, tampoc és pas tant :) una abraçada!\nole que si ASSUMPTA. amb la copa i sense cap cama trencada. jo ja veig, a tocar, un horitzó d'allò més montserratí. :)\namor a cascoporro ELUR! campeleones, campeleones com encertadament cridava el gloriós amunike al que, avui, jo també estimo. no seria nascut a burkina faso, oi?\ncontra gustos, colors amic NOCTAS. excepte en el cas del barça que no admet avui altre color que el verd esperançaaaaaaaaaa! :)\n14 de maig de 2009 a les 13:11\nesport és el que vam viure ahir! tan veient-lo per la tele, com pels bots i balls que vam fer tots!!!\nmooooltes felicitats, super-culé!!!!\n14 de maig de 2009 a les 20:42\nLes poquetes vegades que vaig anar a esquiar, a la segona caiguda em tancava a la cafeteria i em quedava allí la resta del dia.\n15 de maig de 2009 a les 0:04\nJo no hi vaig quasi mai.. però he de dir que quan hi vaig disfruto com una campeona! I mira que també sóc fredolica fredolica! :)\n15 de maig de 2009 a les 8:09\ngràcies RITS me'n sento partícep ja que, tot i que bona part de la població no en sap res, el tercer gol, el de la tranquilitat, el vaig marcar jo saltant del sofà, fent el gest amb la cama dreta per colocar la bimba al pal obert, ben ajustadeta, de la porteria d'en gorka. em va sortir un golarro! :)\nés, en la meva profana opinió, el millor de les estacions d'esquí. aquelles cafeteries ben escalfadetes que tenen NADADOR. bé, i les bordes per anar-hi a dinar!\nIRENE, el fred condiciona el meu talent :) innat pels esports de muntanya. l'esquí, en cas de desenvolupar-se en pirates i samarreta de màniga curta, és un clar exemple del tipus d'esport en el que jo, també, seria un campió i/o una as. :)\n15 de maig de 2009 a les 8:41\nLa veritat: no he esquiat mai.\nJERONI; la veritat: no et perds massa cosa.\n17 de maig de 2009 a les 8:30\naixò de parlar d'esquiar entre victòries del barça només pot ser llegit amb segones...\n17 de maig de 2009 a les 9:53\ni, rinxolant el rínxol encara més: amb terceres, ALBERT.\n18 de maig de 2009 a les 17:42\nJo no he anat mai a esquiar. A la neu sí, però no a fer esport. Sóc molt patós. M'agrada més nadar. Em relaxa molt.\nEstic una mica desaparegut pel bon moment del Barça. Ja m'entens, crac. Una abraçada.\n19 de maig de 2009 a les 9:33\nt'entenc perfectament JORDI. jo sumo a l'eufòria blaugrana uns petits canvis laborals que fa pateixi una dieta blocaire que ni la de la carxofa.\nsuposo que puc comptar amb tu :) per la pujada a montserrat en cas de triplet, oi?\n19 de maig de 2009 a les 17:13\nDe l'esquí el millor ve després de l'esquiada. El relax, la sauna i el toc. El sol a la terrassa i l'entrepà.\nPrefereixo nedar i fer sederisme. Cames a tope i el cor en marxa!\nNo en sé d'esquiar i no em fa res de dir-ho. Ho he provat un parell de cops i no m'agrada.\nM'apunto en tot cas a passar l'estona directament a la terrasseta del bar en qüestió, si fa bó, o fer-la petar amb una colla gent mentre prenc un cacao ben calentó dins.\nPotser la natació hi ha gent que pensa és aborrida, però justament et permet "anar fent" i pensant en d'altres coses. Una ex-àrbitre de natació i aux. waterpolo.\n20 de maig de 2009 a les 22:42\nostra ASSUMPTA, vaig practicar unes setmanes waterpolo i em va semblar, directament, l'esport més dur de tots els que es fan i es desfan.\nd'això... tu estàs en plan jugador titular del Barça, no? reservant-te pel gran dia. Si és que és normal... hauràs de repartir taaaaaaaaaaaaaant d'amor!!!!\n21 de maig de 2009 a les 16:58\njajajajaja ELUR. no-no ... molt i molt enfeinat! ara mateix vaig a penjar una historieta palleril.\npetoooooooooons ... tot esperant el dia d i l'hora h! :)