Antic bloc de la Biblioteca - Escola Sant Jordi Lleida: Els rebels del benestar\nJordi Royo i Isach és psicòleg clínic i l'autor d'un llibre titulat\nEls rebels del benestar Ho comento avui perquè a la Contra de La Vanguardia , en Víctor Amela li ha fet una entrevista per parlar dels adolescents d'avui .\nI entre d'altres coses m'han cridat l'atenció:\n... Més temibles que aquests factors endògens - iguals en totes les èpoques- són els exògens, que són nous, i que motlluren a aquests "nous adolescents" nostres.\n- A quins factors nous es refereix?\nA la cultura de l'oci tecnològic: pantalles, videojocs, Internet, mòbil, mp3... I al "el vull ja!". Per això és fàcil que a aquesta edat incorrin en addicció a un oci paralitzant i a la immediatesa, a voler-ho tot a l'instant.\n- Hem maleducat als nostres fills?\n"Educar bé a un fill consisteix a deixar-li que passi una mica de fam i una mica de fred", deia Confuci. Potser no els hem donat bon exemple... Si no vols que el teu fill sigui consumista, no ho siguis tu!\n- Com definiria a aquests nous adolescents nostres?\nEls defineixo com els rebels del benestar. Si abans l'adolescent es rebel·lava per a millorar el món, ara admet "estic de ---- mare, però vull estar millor!", com em va confessar un. Volen per a si més luxe del que ja tenen, que és molt.\n- I què hauríem de fer els pares?\nEvitar hiperregalar als nens. Per què no acompanyar-los a lliurar regals sobrants a nens necessitats?\n- Més consells.\nDes de nens, restringiu l'ús de pantalles: de dilluns a divendres, gens de videojocs.\n- Li permeto tenir tele en la seva cambra?\nNo! El millor és un sol televisor en la sala, i negociar el seu ús entre tota la família.\n- Doni'm tres consells d'or.\nRecolzi'l en els seus estudis. Reparteixin-se labors domèstiques (sense intervenir paga alguna, per suposat!). Faci-li lluitar per cada cosa que desitgi. El cert és que serà més fàcil si des de nen l'instrueix en l'art de respectar límits. Si no..., ho té vostè difícil.\nSi pots no deixis de llegir l'entrevista i si no ... penso que el llibre promet.\nEls nostres nens i nenes cada dia tenen un dia més!\ntraducció del castellà d'opentrad amb petits arranjaments meus.\nEtiquetes de comentaris: hemeroteca, lectures familiars, ser\nHe llegit el llibre i no té res de sobrer: us el recomano vivament. És una radiografia no tan sols de ls adolescents de la nostra societat, sinó de nosaltres, les famílies, de la societat, l'escola, la política, la religió. Ens mostra com la responsabilitat està absolutament compartida entre tots. Els adolescents del benestar no són sinó un reflex de la societat en què els ha tocat viure. Molt interessant l'apartat dels Valors i molt pràctic l'apartat final dels Indicadors d'avaluació, on mostra, amb semàfors, la problemàtica o no d'algunes actituds i comportaments dels adolescents.\nFelicitats a l'autor, i per una continuïtat de la seva obra!\nEstic contenta d'haver encertat. Quan tingui el llibre, encara el llegiré amb més ganes.


CARXOFA I PANISSOLA NÚM. 798\nCarxofa 1: entre els encerts del programa de festes està apostar pels actes infantils... on normalment no cap ni una agulla. L'espectale del mag i la xocolatada del dimarts va ser una bona mostra d’això. A la plaça del Ví de Carlón hi havia tants xiquets, que no corria ni l'aire!!!! impresionant!!!!!\nCarxofa 2: a l'Associació Pere de Thous per haver sigut els únics que, amb notabilíssim èxit, han gosat portar al nostre poble una actuació de música en valencià. L'actuació del grup de música tradicional Som Sonats va rebre una monumental ovació en acabar. Pot ser algú va pensar que fins i tot desproporcionada. Els xics ho van fer bé, però encara els falta rodatge. Però el motiu de l'ovació, és més bé l'escassetat d'actuacions amb el valencià com a llengua vehicular, que fa que el públic ens tornem un poc bojos quan tenim la sort de disfrutar-ne d'una a Benicarló. Gràcies Sonats i gràcies Pere de Thous! Alguns de la Comissió de Festes s’ho hauria de fer mirar\nPanissola: per a Marçalet, regidor vitalici. A meitat serenata de Sant Bartomeu li truquen per telèfon, o truca ell, s'aixeca, passa de l'agraïment a personalitats i torna quan s'acaba el concert. Si els regidors van al concert per sortir a la foto o quedar bé, més val que es queden a casa i, així, deixaran cadires lliures i molta de la gent que està parada podran seure.\naquesta setmana 52\naquest mes 6648


Guia de Mallorca: Peguera\nPobles de Mallorca > Calvi� > Peguera\nPeguera �s un centre tur�stic situat a la costa oest de Mallorca, dins el municipi de Calvi�. La seva situaci� als peus de la Serra de Tramuntana, l�espai natural m�s important de Mallorca, que protegeix Peguera dels vents freds del nord i la seva proximitat a la mar, fan que gaudeixi d�un microclima dins Mallorca, amb unes temperatures lleugerament m�s elevades durant els mesos d�hivern. Aquest fet, ha propiciat que els hotels i apartaments de Peguera no nom�s acullin turistes els mesos d�estiu, si no que tamb� siguin molts els que durant l�hivern hi passen les seves vacances, gaudint d�unes temperatures primaverals.\nEl principal atractiu de Peguera s�n les seves platges d�arena blanca, molt ben resguardades del mal temps, i una �mplia infrastructura de serveis tur�stics, amb hotels, tendes, restaurants, bars i tot el que es necessita per gaudir d�unes vacances al costat de la mar.\nL�any 1903 el brit�nic Enrique Waring constru� a Peguera la primera casa a ran de mar, anomenada Palmira. Al llarg de la d�cada dels anys trenta s�hi constru�ren els primers hotels, si b� no fou fins els anys seixanta que Peguera tingu� una gran expansi� urban�stica, que consolid� Peguera com un dels centres tur�stics m�s importants de Mallorca.\nCala s�Olla �s una petita platja verge envoltada de penya-segats. Aproximadament t� 15 m de llargada per 4 m d�amplada, amb c�dols i grava gruixuda. Per arribar-hi, des de Cala Fornells parteix per amunt un cam� a la dreta, que va tot dret i despr�s gira cap a l�esquerra. Nom�s �s una caminada curta.\nCala Fornells �s una preciosa petita cala d�arena gruixuda, molt concorreguda per banyistes. T� 30 m de llargada per 20 m d�amplada. S�han constru�t algunes terrasses damunt les roques per engrandir l��rea destinada a prendre el sol. Per anar-hi des de Peguera est� senyalitzat.Serveis; Restaurants, hamaques i ombrel�les de platja per llogar.\nEl Cal� de ses Llises �s una platja entre penya-segats de 10 m d�al�ada, formada per grava gruixuda i c�dols, coberta majorit�riament per un pinar, t� 25 m de llargada per 30 m d�amplada. Els fons s�n rocosos amb grava. A mitjan cam� entre la costa i l�entrada a la cala, hi ha una roca, utilitzada com a trampol� pels infants i adults. Aquest lloc amb una �rea residencial exclusiva, est� mig amagat al costat de la carretera que va de Peguera cap a Cala Fornells, abans d�arribar a Cala Fornells.\nLa platja Palmira de Peguera �s un excel�lent arenal de 500 m de llargada per 40 m d�amplada. Envoltant la platja a partir de la Punta des Carabiners, la qual tanca la platja per l�est, s�ha constru�t un passeig per a vianants pavimentat, amb tot un seguit de palmeres, blocs d�apartaments i tota classe de bars a l�aire lliure. La major part dels carrers de Peguera duen a n�aquesta platja.Serveis; Restaurants, bars a l�aire lliure, socorristes, dutxes, embarcacions a motor per llogar, hamaques, ombrel�les de platja, velomars, etc.\nLa platja Tor� de Peguera �s un immens arenal separat de la platja Palmira per la Punta des Carabiners. Es pot caminar des de la platja Tor� a la platja Romana al costat de la mar. T� 190 m de llargada per 65 m d�amplada. La major part dels carrers de Peguera duen a n�aquesta platja.Serveis; Restaurants, bars, dutxes, hamaques, ombrel�les de platja, velomars, etc.\nPlatja Romana de Peguera coneguda tamb� com Platja dels Morts, perqu� a prop d�aqu� s�hi trobaren centenars de restes d�enterraments prehist�rics. T� 90 m de llargada per 60 m d�amplada, amb arena blanca de textura fina, a la vorera i al fons mar�. Conserva bona part de la vegetaci� que abans hi havia, com pins i algunes savines de branques retor�udes. Despr�s d�una entrada rocosa es troba una altra petita cala, amb la vorera i el fons rocosos. Per arribar-hi, hi ha un cam� deixant la platja Tor� que transcorre al llarg de la costa fins a n�aquesta platja.Serveis; Restaurants, dutxes, hamaques, ombrel�les de platja, velomars, etc.\nComentaris sobre: Peguera\nComentaris i consells dels viatgers Peguera


« Producte del mes: Cava Brut Rosat, del Celler Oriol Rossell\nVine a veure els nostres lots i regals de Nadal! »\nCom podeu imaginar per la nostra presència, en aquest esdeveniment també s’organitza una fira de productes alimentaris, on no faltarem nosaltres però tampoc un dels productes més emblemàtics del municipi: el mató.\nA tots dos esdeveniments Tastets hi anirà formant part de l’estand de Ratafies Esparreguera.\nEtiquetes: festa, marganell, oristà\nAquesta entrada va ser publicada el divendres, 19 novembre 2010 a les 16:08 i està arxivada a Fires gastronòmiques, Tastets.\tPots seguir qualsevol resposta a aquesta entrada a través de la sindicació RSS 2.0. Pots deixar una resposta, o utilitzar un retroenllaç de la teva web.


Els alumnes de 1r d’ESO visiten el 35è Saló del Llibre Infantil i Juvenil de Catalunya | La Salle Mollerussa\nEls alumnes de 1r d’ESO visiten el 35è Saló del Llibre Infantil i Juvenil de Catalunya\nEl passat dijous 11 d’abril els alumnes de primer d’ESO van anar al teatre l’Amistat on van visitar el 35è Saló del Llibre Infantil i Juvenil de Catalunya.\nCal destacar l’exposició de les il·lustracions del llibre “Lo Parrot, el bandoler” , l’exposició d’il·lustració “La inclusió és un art” i l’exposició “Dones d’aigua” entre altres.\nFinalment van gaudir de la xerrada de l’escriptor “Ivan Ledesma” a qui van fer moltes preguntes sobre els seus llibres de terror i fantasia. L’escriptor es va mostrar molt proper, els va explicar algunes anècdotes de la seva etapa escolar, del seu interès per la lectura, com es va iniciar a l’escriptura i el que va sentir en guanyar el premi “Joaquim Ruyra 2017” amb la novel·la Negorith.\nDurant dues hores van poder endinsar-se en el món fantàstic dels llibres i gaudir de la literatura.


L’artista Baijet Achón dóna a l’Ajuntament algunes de les seves obres — Cultura\nL’artista Baijet Achón dóna a l’Ajuntament algunes de les seves obres\nL’artista Baijet Achón dóna a l’Ajuntament algunes de les seves obres Fins diumenge encara hi ha temps de veure l’exposició de l’artista a l’Edifici Miramar. https://www.sitges.cat/serveis/cultura/actualitat/noticies/l2019artista-baijet-achon-dona-a-l2019ajuntament-algunes-de-les-seves-obres https://www.sitges.cat/@@site-logo/ajun-lat-color.jpg\nFins diumenge encara hi ha temps de veure l’exposició de l’artista a l’Edifici Miramar.\nL'artista Jordi Baijet Achón va fer, aquest dilluns passat, una donació d'uns quadres de la seva obra per al fons municipal de Sitges, dels quals un ha estat un oli.\nAquest acte va tenir un doble objectiu; per una banda preservar algunes de les seves obres, i de l'altra fer una contribució personal a la col·lecció municipal d'art, una acció que ja va iniciar ara fa uns anys donant aleshores dos quadres.\nFins a aquest diumenge encara es pot visitar la seva exposició titulada “Antològica”, on s'hi poden veure plasmades en els quadres les diferents etapes viscudes des de la vessant de la seva trajectòria artística.


El Jurat dels Premis Pimes delibera sobre les candidatures presentades - Consell de Ciutat\nPIMEC constata que enguany les pimes catalanes s’han presentat més als Premis Pimes respecte als darrers anys, en què havia vist disminuït el nombre d’empreses participants, a causa de la crisi i de la greu situació per la qual passen les empreses.\nEl jurat dels premis es va reunir el passat 7 de maig per estudiar les 74 candidatures presentades, provinents de 63 empreses. Els Premis Pimes compten amb 4 modalitats: pime més competitiva, amb categoria de micro, petita i mitjana empresa; comerç més competitiu; premi Fundació PIMEC als valors d’empresa i premi a la qualitat lingüística en el món empresarial. El 54% de les candidatures que opten als premis ho són per la categoria de pime més competitiva; un 20%, per la de valors d’empresa; un 15%, opten a la de comerç més competitiu; i un 11%, a la de qualitat lingüística en el món empresarial.\nEls Premis Pimes 2014 es lliuraran el 8 de juliol, juntament amb altres guardons com el Premi al millor treball periodístic en temes econòmics, el Reconeixement en el comerç, el Premi a l’experiència de col·laboració empresa-formació professional, el Premi a la diplomàcia empresarial i el Premi a la millor estratègia empresarial a través de la innovació i la internacionalització.\n06/06/2014 /by alex\nhttps://www.conselldeciutat.barcelona/wp-content/uploads/2019/09/Logo-CC-02-300x144.png 0 0 alex https://www.conselldeciutat.barcelona/wp-content/uploads/2019/09/Logo-CC-02-300x144.png alex2014-06-06 15:01:282020-06-01 16:31:22El Jurat dels Premis Pimes delibera sobre les candidatures presentades\nEl Consell de Ciutat de L’Hospitalet crea quatre taules sectorials Nomenament dels delegats de la ciutat al 7è Congrés Nacional de la Gent G...


Associació de Disminuïts Físics d'Osona | Altre lloc XarxaNet\nPosted on 27 juny 2013 by ADFO\nPosted in El Butlletí, General, Notícies\nPosted on 20 juny 2013 by ADFO\nEls Premis Olímpia de l’Esport – comarques centrals de Barcelona (Bages, Berguedà, Anoia i Osona), impulsats per Esports de la Diputació, volen reconèixer l’esforç d’esportistes de totes les edats, així com la important tasca de clubs i entitats locals. L’acte va comptar amb la presència del vicepresident primer de la Diputació de Barcelona, Ferran Civil; el diputat d’Esports, Josep Salom; el diputat de Benestar Social, Salut Pública i Consum, Josep Oliva; i el director del Consell Català de l’Esport, Gerard Figueras; a més de diferents alcaldes i regidors de la zona.\nDurant el lliurament dels Premis, on van assistir unes 400 persones, el diputat d’Esports, Josep Salom, va posar en valor tot allò que «suposa superació i treball, sobretot en els infants i la gent jove que s’aboquen a l’esport de forma altruista, aprenent i ensenyant les diferents modalitats esportives amb l’objectiu de construir un futur millor».\nEls altres premiats de la vetllada van ser el, El pilot d’Avià, Marc Coma, tres vegades campió del Dakar, es va erigir en el guanyador com a “Millor esportista d’elit” dels Premis Olímpia de l’Espor, L’Escola Futbol Sala Gironella, pel seu projecte basat en els valors de l’esport i el joc en clau de futbol-sala en la categoria d'”Escola esportiva”. L’Escola Jesus Maria d’Igualada, fundada el 1941, es va endur el premi al “Millor equip esportiu”.\nEl “Tècnic esportiu” guardonat va ser Francesc Monclús, de l’Igualada Hoquei Club, com a entrenador històric del primer equip del club. L'”Esportista revelació” va ser l’osonenc Ferran Font, del Club Patí Vic, que amb només 16 anys ja es troba a l’elit de l’hoquei. El premi “Contribució a l’esport” va ser per el manresà Ton Perarnau, que durant 62 anys ha estat vinculat al club de La Salle Manresa i la “Constància esportiva” per a la també manresana, Teresa Forn, campiona d’ultramaratons.\nEl premi al “Joc net” va ser per al veterà esportista Robert Agramunt i els premis “Solidaris de l’esport”, per la Fundació Basquet Manresa, laFundació Esportiva Tona, l’Anoia Club Handbol Igualada i l’Associació esportiva Mountain Berguedà Trail Runners, quatre clubs que s’han mostrat sempre col·laboradors amb maratons i amb ajuda als infants. Finalment, el premi “In memoriam” va ser per al gimnasta olímpic manresà Andreu Vivó, que va morir fa uns mesos i que va ser homenatjat en el decurs de la gala.\nDurant la festa, es va poder gaudir de les actuacions del grup Artístic de Vilanova del Camí, de la màgia del Mag Pota, l’actuació de Quatre jutges quatre gats, de la parella Adrià Martos i Evelina Bilalova, campions de Catalunya per clubs de Swing Manresa, i les patinadores del Club Patí de Tona.\nEl jurat dels Premis Olímpia estava format pel senador i exsecretari General de l’Esport, Josep Maldonado; el periodista Vicenç Comas; el tennista, Albert Costa i l’esportista Lourdes Miquel.\nPosted on 14 juny 2013 by ADFO\nDinar 10 de Novembre 2012\nPosted on 8 juny 2013 by ADFO\nPosted on 5 juny 2013 by ADFO\nLa iniciativa forma part del pla educatiu que desenvolupa en el territori el Departament d’Ensenyament i pretén acostar dues realitats: la dels adolescents d’instituts i la de les persones amb disCapacitat intel·lectual i del desenvolupament.\nL’entitat AMPANS junt amb els centres de secundària Col·legi El Roser, Institut Castellet i el SI Bages Sud han engegat durant aquest curs el projecte “Dos Rius” que promou la inclusió social i el treball en xarxa. Els instituts hi participen a través dels seus dinamitzadors esportius i professors i l’entitat manresana ho fa mitjançant els joves del seu centre ocupacional “La Llum”. L’objectiu és que els dos col·lectius -adolescents d’institut i joves amb disCapacitat intel·lectual– comparteixin experiències, coneguin la realitat del dia a dia i, a la vegada, que a partir d’aquesta interacció aprenguin els uns dels altres.\nEl projecte, que forma part del pla educatiu del Departament d’Ensenyament, ha permès que tècnics d’AMPANS hagin anat als centres per parlar sobre la discapacitat intel·lectual, que els mateixos alumnes i mestres hagin visitat l’entitat, que els estudiants de secundària hagin dissenyat un recorregut conjunt a peu per Sant Vicenç de Castellet i Castellgalí i que tots junts hagin participat en jocs esportius que han ajudat els estudiants entendre la discapacitat psíquica, física o sensorial i fomentar l’empatia i els valors de respecte, ajuda i treball en equip. Com l’experiència ha estat enriquidora i positiva, l’any que ve el projecte “Dos Rius” tindrà continuïtat durant el pròxim curs escolar.\nUN NOI AMB PARAPLÈGIA POT AIXECAR-SE I MOURE LES CAMES GRÀCIES A UN ESTÍMUL EPIDURAL\nPosted on 30 maig 2013 by ADFO\nRob Summers, un nord-americà que va quedar paraplègic al patir un accident de trànsit el 2006, ha aconseguit aixecar-se i caminar gràcies a una combinació pionera d’estímul epidural i un intens entrenament físic. El treball, desenvolupat per investigadors de les universitats de Louisville i Califòrnia, als EUA, s’ha publicat a la revista mèdica The Lancet.\nSummers és capaç de mantenir-se dret durant uns quants minuts, donant-se ell mateix l’impuls muscular necessari. Amb ajuda d’altres persones també pot fer diversos passos sobre una cinta i moure de manera voluntària els malucs, els genolls, els turmells i els dits dels peus. A més, ha recuperat parcialment el funcionament dels seus òrgans sexuals i de la seva bufeta.\nEls investigadors van basar el seu projecte en l’estimulació elèctrica epidural contínua i directa de la part inferior de la medulla espinal del pacient, simulant els senyals que el cervell transmet en condicions normals per iniciar un moviment. Una vegada el senyal es transmet, la mateixa xarxa neurològica de la medulla, en combinació amb la informació sensorial que les cames envien, és capaç de dirigir els moviments del múscul i de les articulacions necessaris per posar-se dret i caminar, sempre amb l’ajuda d’altres persones.\nL’altra clau va ser reeducar les xarxes neurològiques de la medulla de Summers per produir el moviment muscular necessari. L’entrenament va durar més de dos anys, i després d’això al pacient se li va implantar quirúrgicament a l’esquena un dispositiu d’estimulació elèctrica, que és el responsable de la voluntarietat dels moviments. Els autors esperen que el seu treball permeti als pacients que han patit lesions medullars portar una unitat portàtil d’estímul elèctric, però encara es mostren cauts: «És un gran pas endavant, però tenim un llarg camí per recórrer».\nPosted in Notícies | Leave a reply\nLES ASSOCIACIONS DE DISCAPACITATS ALERTEN QUE LES RETALLADES HAN PROVOCAT “UN RETROCÉS DE 30 ANYS” EN ELS SEUS DRETS\nPosted on 28 maig 2013 by ADFO\nDincat, la plataforma que agrupa el sector a Catalunya, veu la llei de la dependència amenaçada de desaparèixer\n“No ens retalleu, no volem desaparèixer”. Aquest és el crit que fan els representants del col·lectiu de discapacitats de Catalunya en el vídeo de la campanya impulsada per la plataforma Dincat, que alerta de la pèrdua de drets que estan provocant les retallades. Amb el ‘hashtag’ #aixosiqueno, asseguren que les tisorades en les ajudes a les famílies o les places de centres de dia i altres serveis, entre d’altres, suposen un “retrocés de 30 anys” en les polítiques socials cap al col·lectiu.\nDincat, que agrupa 300 entitats que treballen per la integració social i laboral de les persones amb discapacitat intel·lectual, assegura que el sector de la discapacitat intel·lectual ha patit una retallada de gairebé 53 milions d’euros, que es desglossen en més de 30 milions en l’àmbit del treball, uns 18 milions en serveis socials i més de 4,5 milions en educació.\nA més, adverteix que si l’Estat no compleix les condicions econòmiques i no s’hi injecta pressupost la llei de la dependència està amenaçada de desaparèixer.\nPosted on 23 maig 2013 by ADFO\n–Participació: El concurs és obert a tothom, s’acceptarà una obra per participant.\n-Format: Mides lliures, sense superar un quadrat de 40×40 cm.\n-Tema: Es presentaran obres realitzades amb muntatges de cactus sobre trastos.\nEls trastos poden ser de qualsevol tipus de materials reciclats i/o recuperats i decorats que serveixin com a contenidor o suport dels cactus.\n-Exposició de les obres: Les obres estaran exposades en una de les sales del Casal de la Gent Gran, al c/Rocapervera 31 de Torelló, del 27 de maig a l’1 de juny.\n-Recepció: Les obres s’entregaran a recepció del Casal, del 27 al 29 de juny.\n-Presentació: Cal presetar l’obra junt amb un sobre tancat amb les dades del participant al seu interior, i que no i hagi cap dada identificativa del participant a l’exterior del sobre.\nAl presentar-la a la recepció del Casal, s’enganxarà ima etiqueta identificativa amb un número a l’obra i el mateix número s’escriurà al sobre.\n-Premis: L’acte de valoració del jurat i posterior entrega de premis es farà el divendres 31 de maig a les 4 de la tarda. Es disposen un primer, un segon i un tercer premi.\nEls tres premiats rebràn un obsequi. Les obres premiades, queden a propietat del participant.\n-Jurat: El jurat estarà format per un professional del ram de la floristeria, un professional del món de les arts plàstiques, un membre de la junta del Casal, i un membre del Grup Adfo-Torelló. La decisió del jurat serà inpal·leable.\n-Recollida de les obres: dilluns dia 3 de juny, de 9,30 a 1 del matí i de 3,30 a 7 de la tarda.\nLes obres no recollides passaràn a disposició del Grup Adfo-Torelló, reservant-se el dret de gestionar la seva destincació.\nc/Sant Bartomeu, 44-46\n93 850 54 47\nPosted in Activitats | Tagged concurs, obert\t| Leave a reply\nOBRE LA CONVOCATÒRIA PER A LA CONCESSIÓ DELS AJUTS DEL PROGRAMA D’ATENCIÓ SOCIAL A LES PERSONES AMB DISCAPACITAT (PUA) PER A L’ANY 2013\nPosted on 15 maig 2013 by ADFO\nUs informem que ahir, dia 16 de maig, es van publicar al DOGC les següents Ordres:\nOrdre BSF 83/2013, de 29 d’abril, per la qual s’aproven les bases i s’obre la convocatòria per a la concessió dels ajuts del Programa d’atenció social a les persones amb discapacitat (PUA) per a l’any 2013: http://portaldogc.gencat.cat/utilsEADOP/PDF/6377/1300194.pdf\nTermini: 16 de juliol de 2013\nOrdre BSF 84/2013, de 3 de maig, per la qual s’aproven les bases i s’obre la convocatòria per a la concessió dels ajuts de Suport a l’autonomia en la pròpia llar per a l’any 2013. http://portaldogc.gencat.cat/utilsEADOP/PDF/6377/1300108.pdf\nUs adjuntem un síntesi de les dues Ordres.\nPosted in Notícies | Tagged Actualitat, informació\t| Leave a reply\nEntrades Antigues Selecciona el mes juny 2013 maig 2013\n#JoSócElDrac: el Sant Jordi a l’ADFO 21 març 2019\nVaga general 21-F 20 febrer 2019\nCatàleg de Nadal: regals i paneres 9 novembre 2018\nTURISME DE BARCELONA ACCESSIBLE\nVols ser amic de l’ADFO al facebook?


Alcaldes d'ERC de Ponent surten en defensa de l'acord d'Acció Climàtica per pal·liar els efectes de les gelades - Teleponent\nInici Agricultura i Ramaderia Alcaldes d’ERC de Ponent surten en defensa de l’acord d’Acció Climàtica per...\nAnuncien que abandonen la plataforma 'Salvem la pagesia' l'endemà de la protesta a Barcelona de pagesos i alcaldes\nAlcaldies i regidories d’ERC de Ponent han sortit en defensa de l’acord d’Acció Climàtica amb les organitzacions agràries per pal·liar els efectes de les gelades en els cultius de fruita dolça.\nEn un comunicat l’endemà que pagesos i alcaldes del Baix Segre, majoritàriament de Junts i el PDeCAT protestessin a la plaça Sant Jaume de Barcelona pel retard en el repartiment d’ajudes, els alcaldes republicans consideren que des que es van conèixer les primeres xifres d’afectació de les gelades, el Departament va mostrar el seu “compromís i empatia” amb el sector.\nAixí mateix, han anunciat que deixen de formar part de la plataforma ‘Salvem la pagesia’, tal com van fer Unió de Pagesos i JARC perquè només respon a “interessos electoralistes”.\nSegons els alcaldes i regidors d’ERC, després de setmanes de “treball incansable” i moltes reunions, el compromís adquirit per la consellera en la visita que va fer a la zona afectada després de les gelades, s’ha traduït en l’acord que va tenir lloc la setmana passada en el marc de la Taula Agrària, on hi participen representants de les organitzacions professionals agràries (Unió de Pagesos i JARC) i representants de les cooperatives (FCAC).\nL’acord inclou un paquet d’ajudes que s’han d’acabar de concretar properament i pels alcaldes republicans és una “bona notícia pel sector fructícola i els municipis” que demostra que “s’escolta la nostra veu” i permet veure el futur d’una manera optimista.\nEls alcaldes d’ERC consideren que per arribar a aquest acord tothom hi ha posat de la seva part, i per això, han anunciat que ha arribat el moment de deixar de formar part de la plataforma ‘Salvem la pagesia’.\nUna plataforma que s’havia iniciat en moments d’incertesa i per aglutinar forces per donar el màxim suport als pagesos afectats per les gelades però que els republicans creuen que no funciona com a tal i que “respon únicament a certs interessos partidistes” que no representen la totalitat del sector.\nEn aquest sentit, apunten que UP i JARC ja van deixar de donar suport a la plataforma i ara creuen que els càrrecs electes municipals són més útils pel sector agrícola des d’altres àmbits.\nEls alcaldes republicans afirmen que les accions de protesta anunciades per ‘Salvem la pagesia’ són del tot “respectables i legítimes” però creuen que únicament responen a “interessos electoralistes” i no fan cap favor al sector fructícola que asseguren que ja està representat per organitzacions agràries escollides democràticament a la Taula Agrària, que és on es negocia i on es prenen “decisions polítiques” que afecten a tot el sector.\nFinalment, les alcaldies i regidories d’ERC assenyalen que sempre estaran al costat de la pagesia i defensaran els seus interessos on faci falta, però que no donaran suport als que vetllen pels “interessos d’uns pocs” i que només busquen “protagonisme i confrontacions” que no condueixen a un millor futur per la pagesia de Lleida. ACN\nArticle anteriorLleida, ciutat referent en recollida de residus porta a porta\nArticle següentL’Equip femení del FCBarcelona


Lloc: Soleure , Suïssa\nEl Festival de Cinema de Solothurn és el festival més important per a produccions cinematogràfiques suïsses. Cada any, al gener, el festival presenta una selecció representativa de les pel·lícules suïsses actuals a «Panorama». El programa del festival es complementa amb dues seccions especials exclusives: la secció «Rencontre» i «Focus». La diversitat de produccions cinematogràfiques suïsses es reflecteix en el programa cinematogràfic, que pretén inspirar, entretenir, desafiar els sentits i ampliar els nostres horitzons. Amb més de 68.000 entrades cada any, el Festival de Cinema de Solothurn es troba entre els esdeveniments culturals més reconeguts de Suïssa.\nSuïssa - Soleure


Troben en un pis de l'avinguda Joan Martí d'Encamp un home que feia dies que era mort - Altaveu el diari digital d'Andorra\nTroben en un pis de l'avinguda Joan Martí d'Encamp un home que feia dies que era mort\n03/02/2016 (07:03 CET)\nTroben en un pis de l\_'avinguda Joan Martí d\_'Encamp un home que feia dies que era mort\nL’autòpsia ha de confirmar aquest dimarts que l’home trobat ahir a primera hora de la tarda mort al pis que ocupava a l’avinguda Joan Martí d’Encamp va morir per causes naturals. Les analítiques forenses han d’ajudar, sobretot, a determinar quants dies -potser més d’una setmana i tot- feia que l’home era difunt. En el moment de la troballa, el cadàver, en avançat estat de descomposició, no presentava cap senyal que indiqués indicis de criminalitat.\nL’avís als cossos de seguretat de la presumpta defunció de l’home, un resident espanyol d’uns 75 anys que vivia sol i no tenia cap més familiar al Principat segons algunes fonts, l’hauria donat el propietari de l’immoble on vivia, amb qui solia tenir un contacte relativament habitual i feia aproximadament una setmana que no veia. Aquest fet, afegit a la circumstància que els efectes de la descomposició del cos començaven a transcendir en el bloc, van ser decisius perquè es disparés l’alarma.\nLa recuperació del cos es va fer pels volts de les 6 de la tarda d’aquest dilluns. I des del primer moment tots els experts intervinents en l’afer van qualificar la mort de natural. El fet que hi hagués en marxa la calefacció hauria ajudat a accelerar la descomposició del cadàver. Malauradament, segons les fonts consultades, és una situació que es dóna més sovint del que ens pensem. Gent que viu sola, que mor, i que es triga a descobrir la situació. No és el primer cas com aquest que succeeix en el poc tram que portem transcorregut d’any. Cert, que en l’estat que s’hauria trobat el veí d’Encamp tampoc no hi ha molts casos.


Aperitius de peix saludables | Consumer\nAperitius de peix saludables\nLes bocades de productes del mar sadollen l'apetit sense carregar la dieta diària de calories, grasses i colesterol\nData de publicació: Dimecres, 30deJunyde2010\nImatge: Jorge Mejía Peralta\nEl temps d’oci en els dies d’asueto es copa, en part, amb trobades gastronòmiques a mitjan matí o mitja tarda per prendre l’aperitiu. En bars, tavernes i restaurants, les tapes més comunes són bocades petites però molt calòrics, bé perquè estan fregits, com a croquetes, tigres, gambes, rabas o pebrots, o perquè els seus ingredients són molt grassos i salats, com a embotits i formatges. Per salut, convé buscar el punt d’equilibri i prendre entre hores aperitius més lleugers, saludables i digestius. Una elecció adequada és decidir-se entre la varietat de bocades delicioses amb productes del mar combinats amb verdures de temporada, marinados o adobats, que sadollen per un moment l’apetit, sense carregar de calories, grasses i colesterol la dieta diària.\nLa varietat de tapes en els quiosquets de platja\no en els bars es limita, en gran mesura, a aliments fregits o recoberts de salses grasses, que resulten més sucosos i es ressequen menys amb el pas de les hores, com a croquetes i similars, truites de patates, patates braves o pescaditos fregits, entre els més comuns. Com a contrapartida destaca, no obstant això, l’excés de calories, grasses, colesterol i sal, que pot descompensar l’esforç i la voluntat d’haver seguit una dieta equilibrada la resta de l’any.\nAperitius de mar casolans\nUna alternativa més saludable és decantar-se pels aperitius elaborats amb productes del mar i prescindir de les salses grasses que, en general, acompanyen a aquestes tapes, com a maionesa, salsa rosa, tártara i alioli. Si la varietat d’aquest tipus de plats escasseja, tal vegada quedi la possibilitat d’alternar el vermú a casa amb preparacions senzilles, ràpides i més saludables. La clau per no excedir-se en la quantitat està a ser conscient que és un aperitiu, un mos petit, que pot servir-se en recipients unitaris, d’ús individual com mini bols, safates o culleres petites.\nEn temporada, són deliciosos les bocades de marisc, com els chipirones encebollados, el salpicón de cranc, els musclos al vapor amb tomàquet picante o a la marinera. Un grapat de cloïsses fresques són el delit per els qui agraden d’aquest delicat mol·lusc, si se serveixen salteadas amb julivert i oli d’oliva verge, en salsa verda, a la parmesana o amb salsa de tomàquet picante.\nL’estiu és plena temporada d’anxoves i sardines que resulten molt gustosas si es preparen marinadas en suc de fruites al pebre o amb escabetx de verdures trossejades.\nEls peixos esmicolats i triturados serveixen per elaborar saborosos i nutritius patés per untar en torrades integrals, com el d’anxoves o tonyina.\nEl polp cuit permet preparar en poc temps plats fàcils de cuinar a casa, com el polp a la gallega, salteado amb verdures, en amanida, amb una fritada de pebrots o a la vinagreta.\nDelicioses i lleugeres es poden preparar unes broquetes de peix i marisc, com la de llagostins al pimentón, combinat amb rap i salsa lleugera americana o a la gallega, intercalat amb polp, de sèpia i salmó, de sèpia i boniato o de palometa i musclos.\nEl peix marinado a casa, com el salmó, permet preparar deliciosos rollitos farcits d’ensalada russa d’alvocat, de cogollos i salsa mostassa, mini amanides individuals, mini sándwiches de salmó amb salsa tártara o vistosos canapès.\nAmb el salmó cru queden delicioses i amb un gust inconfusible receptes com el tartar amb formatge cremoso o el carpaccio.\nEls inconvenients d’alguns plats esmentats són varis: la sal, l’abús de salses grasses (maionesa, tártara, rosa, alioli) i els arrebossats i fritades.\nUn canvi saludable és substituir les salses que acompanyen a aquests plats per vinagretes variades, amb diferents vinagres, que donaran el contrapunt de sabor a l’aperitiu. Amb una selecció idònia d’herbes i espècies es poden aromatizar vinagres i olis i obtenir uns condiments que, alhora, donen un gust destacat al plat i redueixen la quantitat de sal afegida.\nEls calamars i similars (polp, sèpia, pota) són mariscs inconvenients per els qui tenen el colesterol alt, encara que resulten més saludables que embotits, formatges, fregits i tapes similars que acostumen a cuinar-se en bars i tavernes.\nEls peixos que se serveixen crus, encara que estiguin marinados, s’han de congelar almenys durant 24 hores per evitar la infecció per anisakis. Aquesta mesura de seguretat alimentària s’ha de seguir per norma en els establiments d’hostaleria i restauració que serveixin qualsevol plat de peix cru, com carpaccios, ceviches o sushis.\naperitius marisco-ca pescados-ca tapes


Reclamació de deutes a propietaris morosos per la via del procediment monitori | Espinet Advocats. Dret Immobiliari\nHome/Propietat horitzontal/Reclamació de deutes a propietaris morosos per la via del procediment monitori\nLa bona gestió d’una comunitat de propietaris requereix reaccionar davant una situació de deute d’una de les parts, i reclamar el pagament pendent ajustant-se als terminis i procediments judicials prevists per a tal fi.\nEl procediment monitori es va instaurar en la nostra normativa processal amb la reforma operada l’any 2000 en la Llei 1/2000, de 7 de gener, d’enjudiciament civil. En síntesi, consisteix en un requeriment de pagament dirigit al deutor canalitzat a través del jutjat que correspongui. Aquesta petició inicial ha d’anar acompanyada dels documents que acreditin l’existència del deute reclamat, i que el mateix és líquid i està vençut.\nEn el si de les reclamacions dirigides per les comunitats als seus integrants deutors enfront d’elles, com veurem a continuació, la forma de documentar el deute exigit presenta singularitats.\nUna vegada el requerit rep la reclamació i és comminat al pagament del deute té diverses possibilitats d’actuació. Així, disposarà d’un termini de 20 dies hàbils – festius i dissabtes no es computen -, per a pagar o acreditar que ha pagat; presentar un escrit d’oposició, exposant els motius pels quals entén que no procedeix la reclamació i, finalment, pot optar per no fer gens en absolut.\nSi abona el deute en el termini indicat, finalitza el procediment, amb l’excepció que, en la matèria que tractem, si la comunitat de propietaris es va servir dels serveis d’advocat i procurador per gestionar la tramitació, el deutor serà condemnat al pagament de les costes judicials causades.\nSi deixa passar el termini sense manifestar-se, l’avantatge d’aquest procediment és que el jutjat dictarà una resolució que serà directament executiva, condemnant també en costes al requerit. És a dir, el deute no haurà estat discutit i, per això, podrà executar-se a continuació, la qual cosa significa que es podrà sol·licitar del jutjat que al deutor se li embarguin els béns i drets necessaris per saldar-la.\nSolament si hi ha oposició és quan el procediment ha de continuar a l’efecte d’acreditar que efectivament el deute és correcte, líquida, vençuda i exigible. Així, la normativa processal ens indica que, si la reclamació ho és per quantia de fins a 6.000 euros, el procediment on es ventilarà aquesta qüestió serà el verbal, sense necessitat d’interposar una nova demanda, mentre que si és superior, haurà de tramitar-se un procediment ordinari, havent-se d’interposar la corresponent demanda en el termini dels 30 dies següents des que el jutjat ho notifiqui. Atenció amb aquest termini ja que que de no presentar la demanda, la norma preveu que, les costes del procediment monitori s’interposaran a la comunitat de propietaris.\nDocumentació del deute\nL’especialitat que dèiem a l’efecte de documentar el deute objecte de reclamació, resideix en el fet que la comunitat de propietaris, amb caràcter previ a instar la petició al jutjat, haurà de celebrar una junta en la qual s’aprovi la liquidació del deute, és a dir, s’indiqui exactament l’import que el propietari en concret té a deure.\nAquest acord, a més, haurà de ser degudament notificat al propietari en qüestió, recomanant que es faci a través de la seva remissió per burofax certificat i amb justificant de recepció. Una vegada realitzats els dos passos anteriors, el secretari de la comunitat haurà d’expedir un certificat de l’acord de la junta en el qual s’aprova la liquidació del deute, havent de fer-hi constar el vistiplau del president. En l’àmbit de la Comunitat Autònoma de Catalunya, s’exigeix a més que en aquest certificat es faci constar explícitament que el deute és exigible i que es correspon de manera exacta amb els comptes aprovats per la junta de propietaris que consten en el llibre d’actes.\nUna altra singularitat que afecta aquest procediment en l’àmbit de la propietat horitzontal és que, si consten documentats, les despeses de la notificació de l’acord de la junta dirigit al morós també són reclamables.\nPer a la interposició de la petició inicial del procediment, s’ha de confeccionar-se la petició pròpiament dita, per a això aconsellem la contractació dels serveis d’advocat i procurador, així com adjuntar el certificat i la notificació dirigida al deutor juntament amb els justificants del seu enviament i recepció.


Notícies - Lluís Recoder és l'únic santcugatenc que aconsegueix un escó al Parlament\nel 18/nov/03 Vanesa Hernandez Parlament2003 PDF\nL'alcalde i diputat per Convergència i Unió Lluís Recoder s'ha mostrat disposat a treballar per la millora de les infraestructures i els serveis als ciutadans a la comarca en aquesta propera legislatura des del seu escó al Parlament. Recoder, que és l'únic santcugatenc que ha aconseguit un escó de diputat dels set que anaven a les llistes del Parlament, s'ha mostrat molt satisfet dels resultats aconseguits per la federació a nivell nacional i de Sant Cugat.\nRecoder és l'únic dels set candidats sancugatencs a diputat per les diferents formacions que ha aconseguit un escó al Parlament.\nL'alcalde ha explicat que les seves prioritats pels Vallès són donar un impuls a infraestructures vitals pel desenvolupament econòmic de la comarca -com el Quart Cinturó, el Túnel d'Horta o el reforçament del transport públic- i dotar les poblacions vallesanes dels serveis necessaris per donar resposta a l'alt creixement demogràfic que estan experimentant.\nCreixem des de tots els punts de vista i per tant calen més infraestructures i més serveis: escolars i sanitaris.\nPel que fa als resultats, Recoder creu que la federació nacionalista ha sabut superar , i amb nota, la marxa de Pujol i la presentació d'un nou candidat. Tot i reconèixer que la davallada en 10 escons els ha de fer 'recapacitar' sobre l'actuació en els darrers 4 anys, també ha subratllat que sovint la política obliga a fer 'el que es pot' i no pas, 'el que es vol'. Amb tot, els resultats, diu, tornen a situar CIU com la guanyadora de les eleccions:\nEra difícil revalidar la confiança després de sis eleccions i la marxa de Jordi Pujol.\nRecoder també ha valorat l'alta participació a Sant Cugat, de més d'un 70 per cent i la pujada en vots, sobretot, d'Esquerra Republicana i també d'ICV-EA. Segons Recoder s'obre ara un nou procès constituent amb la redacció per part del Parlament d'un nou Estatut i la negociació d'un nou sistema de finançament per Catalunya.


Comissions Obreres de les Illes Balears. Unas relaciones laborales modernas propias de un país desarrollado\nCurs d'Estensió Universitària a Palma organitzat per CCOO i la UNED\nCCOO i la UNED, hem desenvolupat conjuntament el curs d'Extensió Universitària "Unas relaciones laborales modernas propias de un país desarrollado" que tindrà lloc a la Seu de la UNED de Palma (Camí Roig, s/n) els dies 26 i 27 d'octubre.\nEl curs va dirigit a totes les persones interessades en aquesta temàtica en general, i té una validesa de 0.5 crèdits ECTS i 1 crèdit de lliure configuració, pels qui cursin estudis universitaris. Es podrà realitzar de manera presencial o online (en directe o en diferit)\nPer matricular-se, cal accedir a la web de la UNED a través d'aquest link: https://extension.uned.es/logout.\nLa matrícula té un cost de 20€, i serà gratuïta per a les persones afiliades a CCOO. Per a la devolució de l'import de la matrícula, s'haurà de presentar justificant de la matriculació, d'assistència a la jornada completa, i estar al corrent de pagament de les quotes d'afiliació.\nPer a informació, visitar https://extension.uned.es/actividad/idactividad/16746


Va de teca: Crema de carbassó amb fils cruixents de pernil salat\nAvui fem una senzilla, sana i bonissima crema de carbassó. És una bona manera de menjar verdura d'una forma molt agradable, perquè la veritat és que queda una crema deliciosa. A més nosaltres hi vam afegir uns fils de pernil salat gentilesa d'Espuña, que col.labora al nostre blog.\n4 carbassons verds, poden ser clars, que tenen un gust més fi o foscos, de gust més intens. Nosaltres vam optar pels clars en aquesta ocasió\n2 formatges d'aquells de triangle\n1 pastilla de brou, per anar més ràpid, si en teniu de casolà encara millor\n1 litre d'aigua aproximadament\n1 paquet de fils de pernil salat Espuña\nPrimer rentem els carbassons i els tallem a rodelles. Fem el mateix amb els porros. Ho posem tot a bullir en una olla, afegint la branca d'api i la pastilla de brou. Ho cobrim tot amb aigua i ho deixem bullir una mitja hora. Una vegada bullit, hi afegim els triangles de formatge, traiem la branca d'api i ho triturem tot amb el turmix fins que quedi ben fi, també es pot colar, en cas que el porro faci fil.\nSi ens agrada més líquid s'hi pot afegir més aigua, a gust de consumidor.\nPer altra banda, agafem una paella i hi fregim els fils de pernil salat per a fer-los cruixents i els posem al mig de la crema amb l'oli que ha deixat anar de fregir-los al voltant.\nLa veritat és que és un plat bo que millora moltissim amb el pernil, el fa un plat amb més glamour. Veieu com queda:\nDe segon vam menjar un enfilat de croquetes, vam fer uan selecció de tres varietats, de formatge blau, de boletus i de pernil ibèric. Van ser bones.\nPublicat per Lídia a 15:31:00\nTags: croquetes, pernil\ntrifasic de baileys 15/2/13 7:59\nquina bona pinta.....\nformatge (464) xocolata (297) pa (296) restaurants (209) amanida (121) cervesa (119) publicitat (114) pernil (108) pasta (96) gelat (89) croissant (76) coca (69) pizza (69) iogurt (60) arrós (54) hamburguesa (51) bacallà (50) croquetes (47) llibres (46) maionesa (36) canelons (27) mexicà (27) truita (24) calamars romana (23) Firatast (21) braves (21) castanya (18) Magret d'ànec (17) brunyols (17) coulant (17) crepe (17) Acústica (15) Tailandia (15) Premi (13) turró (13) barbacoa (12) coctail (12) kebab (12) Fira Menjars del Món (10) calçotada (9) pannini (7) galettes (5) König (4) granissat (4) carbonara (3) casament (3) Mallorca (2) Mèxic (2) Rússia (2) salidou (2) Bretonne (1) Moscou (1)


Comencen les obres del carrer del Cardenal Margarit de Girona - Empordà\nEls treballs obligaran a tallar el trànsit al carrer del Migdia la setmana que ve i les actuacions afectaran el tram comprès entre el carrer de la Creu i el carrer de Tomàs Lorenzana\nDdG 22.05.2019 | 06:30\nUn tram del carrer Cardenal Margarit. M. Martí\nUn tram del carrer Cardenal Margarit.\nA partir del dilluns 27 de maig a les 9.30 h, i durant una setmana, es tallarà la circulació de vehicles al carrer del Migdia, en els dos sentits de la marxa, amb motiu de la primera fase de les obres de reforma del carrer del Cardenal Margarit, que consisteixen en les actuacions de connexió a la xarxa de sanejament. Les actuacions afectaran el tram del carrer del Migdia comprès entre el carrer de la Creu i el carrer de Tomàs Lorenzana.\nLes afectacions alteraran també el recorregut habitual de les línies 1 i 11 del bus urbà. Durant les obres de la primera fase no estaran en servei les parades del carrer del Migdia ubicada a l'altura del carrer de Sant Joan Baptista de la Salle i del carrer de la Creu. Els busos en sentit sud passaran pel carrer de la Rutlla, on s'ubicaran dues parades provisionals (davant dels números 54 i 106) i en sentit nord passaran pels carrers d'Emili Grahit, de Balmes i de Joan Maragall (s'ubicarà una parada provisional davant de la Clínica Girona).\nTambé quedaran afectades les zones de contenidors del carrer del Migdia i del carrer de Maluquer Salvador. Concretament, els contenidors de davant del número 21 del carrer de Maluquer Salvador es traslladaran fins a davant del número 27 i s'ampliaran. L'àrea de contenidors del carrer del Migdia, en el tram comprès entre el carrer de Maluquer Salvador i el carrer de Sant Joan Baptista La Salle, s'eliminarà i es reforçaran les àrees pròximes, per la qual cosa s'hauran d'utilitzar els contenidors ubicats en carrers propers.\nAccés a guals afectats i càrrega i descàrrega\nNomés els vehicles de les persones dels guals afectats dels carrers del Migdia (entre el carrer de Tomàs Lorenzana i el carrer de Sant Joan Baptista La Salle) i de la Sant Joan Baptista La Salle (entre el carrer del Migdia i el carrer de la Creu) podran accedir al carrer del Migdia des del carrer de Tomàs Lorenzana.\nL'accés al carrer del Migdia des del carrer de la Creu serà per als veïns i veïnes que hagin d'accedir als guals de la plaça de Josep Pallach i Carolà i als del carrer de Maluquer Salvador. També podran accedir per aquest tram del carrer del Migdia aquells que volen anar a la zona de càrrega i descàrrega del carrer de Maluquer Salvador.\nA partir del 3 de juny, es tallarà la circulació del carrer del Cardenal Margarit i del tram del carrer de Maluquer Salvador fins al carrer del Migdia per l'execució de les obres de reurbanització d'aquests carrers. Es permetrà l'accés als guals als números 19 i 20 del carrer de Maluquer Salvador fins que l'avanç de l'obra ho permeti.\nEl projecte de reforma del carrer del Cardenal Margarit preveu restringir-hi el trànsit rodat, amb l'objectiu de prioritzar la mobilitat dels vianants en aquesta via. Les obres previstes inclouen l'ampliació de les voreres del carrer del Cardenal Margarit gràcies a l'eliminació d'aparcaments i la creació d'una plataforma única, elevant la calçada al nivell de la vorera i fent la diferenciació entre les dues zones amb un canvi del paviment.\nTambé s'actuarà en un tram del carrer de Maluquer Salvador per donar continuïtat a les voreres i la calçada de Cardenal Margarit. Aquesta actuació amplia, a més, la zona de vianants i comercial sobre la qual es va actuar al carrer del Migdia.


LA BURBUJA EUROPEA HA ESTALLADO | WEBSEGUR.com\nLA BURBUJA EUROPEA HA ESTALLADO\nLa designació de Selmayr ha estat ben ombrívola. Va ser el cap de gabinet de Juncker fins el 21 de febrer proppassat, quan va ser ascendit a secretari general. El càrrec de cap de gabinet el va passar a ocupar Martínez Alberola, i Selmayr substituïa el veterà Alexander Italianer. Però ningú no estava al cas que Italianer es retirava, tret de Juncker i de Selmayr; no en van dir res a la resta de comissaris i, en canvi, Selmayr fou nomenat secretari general adjunt, que és un requisit previ per a ser designat secretari general.\nPerò a Selmayr li feia falta encara un altre requisit per a ser secretari general adjunt: disposar, si més no, d’un candidat alternatiu i que fos una dona. I hi va haver efectivament una altra candidata, que va renunciar al cap de vuit minuts. Selmayr tenia via lliure a esdevenir el principal funcionari de la Comissió, bo i sabent que Italianer ja plegava. Qui era aquesta falsa candidata, utilitzada fraudulentament per a permetre l’ascens de Selmayr? Doncs Clara Martínez Alberola, tal com va revelar el periodista del Libérationa Jean Quatremer.\nQuan es va saber això, tothom es va posar les mans al cap. Aleix Sarri, assistent de l’eurodiputat Ramon Tremosa, explicava d’una manera clara la maniobra fosca de l’entorn de Juncker per a controlar la Comissió: ‘Martin Selmayr ha estat el cap de gabinet de Juncker que ha governat amb mà de ferro la Comissió Europea. Durant aquests darrers anys ha marginat la veu de la resta de comissaris i ha obligat que tot passés per les seves mans. Margaritis Schinas, l’infaust portaveu de la Comissió Europea, és la mà dreta de Selmayr. Martínez Alberola, persona de confiança de Rajoy i sospitosa d’haver manipulat la pregunta sobre Catalunya el setembre del 2015, la seva mà esquerra. Junts han dirigit la CE d’un Juncker absent.’\nI destacava reaccions com la d’un dels homes forts de la CDU de Merkel a Brussel·les: ‘No ha estat pas Alemanya que ha demanat el nomenament de Selmayr, nosaltres no volem gent que no tingui experiència. Això és un cop d’estat.’\nLa droite allemande exécute #Selmayr. "Non ce n'est pas l'Allemagne qui a demandé nomination #Selmayr, nous on ne nomme pas des gens sans expérience. C'est un coup d'Etat" explique un eurodéputé #CDU\n18:38 - 12 de març de 2018\nInformació i privacitat dels Anuncis del Twitte\nEl cap dels liberals, Guy Verhofstadt, pronostica el final de la la Comissió Juncker:\n18:34 - 12 de març de 2018\nI encara, per a reblar l’aliança espanyola en aquest ‘cop d’estat’ intern, l’eurodiputat del PP Esteban González Pons va ser pràcticament l’únic que al Parlament Europeu va defensar Selmayr, en un ambient de crítica generalitzada.\nEl paper galdós de Schinas\nQuan va esclatar l’escàndol va aparèixer en acció la figura del portaveu en cap de la Comissió, el grec Margaritis Schinas, va sortir al pas per a protegir els seus col·legues, en comptes de donar les explicacions que els periodistes li demanaven. En la conferència de premsa de dilluns de la setmana passada, Schinas va recordar el paper que va fer els dies posteriors a l’1-O, quan tots els periodistes li demanaven de manera insistent que la Comissió es posicionés sobre la violència de l’estat espanyol contra els votants. Schinas va protegir el seu partit, el PP, i els seus companys espanyols, còmplices ara en el ‘Selmayrgate’.\nDoncs bé, Schinas va mirar d’esquivar l’escàndol, dient que s’havien respectat tots els procediments legals ‘de manera religiosa’ en la designació de Selmayr com a secretari general. Davant del mal humor i l’exasperació de Schinas, el periodista Quatremer, de Libération, li va etzibar: ‘Aquestes institucions no pertanyen a vostè, sinó als ciutadans europeus, i tenim tot el dret de fer-li preguntes, i de repetir-li tantes vegades com vulguem, sense que vostè ens hagi de donar lliçons de moralitat.’ Heus ací la conferència de premsa:


Els efectes del consum de la droga caníbal en l’adolescència també perjudiquen en l’edat adulta - Sabadell Informa!\nInici » Seccions » Articles i estudis » Els efectes del consum de la droga caníbal en l’adolescència també perjudiquen en l’edat adulta\n24 Març 2017 a 18:00\nEls efectes del consum de la droga caníbal en l’adolescència també perjudiquen en l’edat adulta\nEl consum en l’adolescència de la droga sintètica MDPV —un potent psicoestimulant conegut com la “droga caníbal”— pot augmentar la vulnerabilitat a l’addicció a la cocaïna en l’edat adulta, segons un estudi elaborat amb animals de laboratori i dirigit per les investigadores Olga Valverde, cap del Grup de Recerca en Neurobiologia del Comportament (GreNeC) de la Universitat Pompeu Fabra (UPF), i Elena Escubedo, de la Facultat de Farmàcia i Ciències de l’Alimentació i de l’Institut de Biomedicina de la Universitat de Barcelona (IBUB).\nL’addicció a la cocaïna és avui dia un gran problema social, econòmic i sanitari en molts països d’arreu del món. Per això, cal considerar qualsevol factor que potenciï els efectes del consum d’aquest potent alcaloïde, i aquest és l’objectiu del nou estudi, dut a terme en ratolins i publicat a la revista British Journal of Pharmacology. Són també autors del treball els experts David Pubill, Jordi Camarasa, Raúl López-Arnau i Letícia Duart, del Grup de Recerca Neuropsicofarmacologia dels Derivats Amfetamínics de la UB, i Miguel Àngel Luján, del Grup de Recerca en Neurobiologia del Comportament (UPF).\nUna nova droga de disseny amb efectes similars a la cocaïna\nLes drogues de disseny són una nova generació de substàncies de consum addictiu que s’han popularitzat sobretot entre joves i adolescents. La metilendioxipirovalerona (MDPV) és un derivat amfetamínic que s’ha estès com a substància d’abús i té uns efectes psicoestimulants que fins i tot són superiors als de la cocaïna. Sobre els efectes en humans d’aquesta droga sintètica, que inhibeix la recaptació dels neurotransmissors dopamina y noradrenalina, encara no hi ha bibliografia científica.\nEl nou estudi, publicat a la revista British Journal of Pharmacology, analitza la influència del consum de la droga sintètica MDPV en l’adolescència i el seu impacte en la vulnerabilitat dels adults davant el consum de cocaïna. La hipòtesi de partida dels experts tenia com a referència la similitud dels mecanismes d’acció de l’MDPV i la cocaïna, i els efectes pràcticament permanents que generen aquestes substàncies addictives en determinades àrees cerebrals —sobretot, el nucli accumbens— i en les alteracions dels patrons de resposta davant determinats estímuls.\nEn el marc de la recerca, els ratolins adolescents van ser tractats durant set dies amb MDPV. Tres setmanes després de retirar-los la substància, es va valorar la sensibilitat a la cocaïna en els animals adults mitjançant diferents protocols experimentals. En paral·lel, també es van analitzar els canvis produïts en determinades proteïnes associades al procés addictiu.\n«En el nou estudi, constatem que els animals tractats en l’adolescència amb MDPV presenten després uns paràmetres de conducta de reforç a la cocaïna molt més elevats en comparació al grup control. A més, aquests canvis de comportament van associats amb alteracions de l’expressió de factors directament relacionats amb l’addicció. Per exemple, el nivell del factor DeltaFosB és més de tres vegades superior al nivell normal i es manté elevat durant les tres setmanes de retirada de la substàncies addictives» explica la catedràtica Elena Escubedo,membre també del del Grup de Recerca Neuropsicofarmacologia dels Derivats Amfetamínics de la UB.\nDeltaFosB, en concret, és un factor de transcripció implicat en la plasticitat neuronal que s’expressa en quadres d’addicció. «Com aquest factor és considerat un “interruptor” molecular de l’addicció a cocaïna, considerem que aquesta és la molècula clau que ens explica bona part d’aquest fenomen» destaca Escubedo.\nEn paraules de la catedràtica Olga Valverde, del Departament de Ciències Experimentals i Salut de la Universitat Pompeu Fabra, «tot i que el consum de drogues a qualsevol edat pot conduir a l’addicció, la nova investigació mostra que com més aviat una persona comença a consumir drogues, és més probable que desenvolupi problemes greus posteriors. Per tant, els esforços s’han de concentrar en l’estudi de conseqüències de l’exposició en l’adolescència a les principals drogues d’abús, tal com ho hem desenvolupat en aquest estudi científic».\nArticle de referència: R. López-Arnau, M.A. Luján, L. Duart-Castells, D. Pubill, J. Camarasa, O. Valverde, E. Escubedo. Exposure of mice to MDPV during adolescence increases the psychostimulant, rewarding and reinforcing effects of cocaine in adulthood. Br J Pharmacol. 2017 Mar 6. doi: 10.1111/bph.13771\n#droga canibal #grenec #IBUB #UPF\nAlteracions en els receptors neuronals d’adenosina són responsables dels símptomes de l’esquizofrènia


AVUI, SEMPRE. Dècades de muntanya: CADÍ INTENS: Vulturó (2651 m) i Torreta del Cadí ( 2562 m)\nSempre amb vista al Pedraforca\nParella de cims en una serra, que tot i ser d'alçada modesta, resulta sempre una experiència immensa. Junt a Costa Cabirolera (2446 m) i el Comabona (2547 m), el Vulturó o Puig de la Canal Baridana (cim culminant del Cadí) i la Torreta del Cadí són els cims sorprenents per la seva immensa geologia.\nEl Vulturó o Puig de la Canal Baridana\nEls gran plecs geològics de la llarga serra del Cadí ( 2 desenes de quilòmetres de llargada) amaguen tot un seguit de canals i de valletes de gran magnitud.\nCarenes prop de la Canal Baridana i mirador al Pirineu\nL'ascenció per la seva cara sud és una bona possibilitat sortint del coll del Jovell (1792 m), accedint-hi des de Josa del Cadí per una pista acceptable ( 5 quilòmetres).\nDes del coll, pocs metres pujant pel GR 150 val la pena dirigir-se, franquejant guanyant desnivell, direcció est. El terreny no resulta còmode, però si rapidament es guanya alçada arribant a la immensa carena.\nLluny el Vulturó, però un cop s'hi arriba el panorama n'és encara més magnífic.\nTocarà retornar, en part, el camí caminat per arribar-se a la Torreta del Cadí, llunyana, però amb bon terreny per trescar. Si tota la serra té gran panorama, la Torreta resultà una gran talaia pirinenca i al peus la Seu d'Urgell.\nJa només queda el descens pel GR 150, gran pendent i mal camí, els més de 1000 metres de desnivell.\nUna gran jornada de muntanya, i ja 211 100cimsfeec a la motxilla.\nA la dreta Josa de Cadí i el Pedraforca al fons\nEtiquetes de comentaris: 100cims, Alt Urgell, Cadí, Cims 2000's, GR, Josa de Cadí, Pirineu


Els vals de consum s’esgoten en només mig dia – Revista07500\non 05/02/2021 07/02/2021 actualitat comerç\nEls vals de consum s’esgoten en només mig dia\nMés de 6.000 manacorins ja han descarregat, en qüestió d’hores, els dos als que tenien dret durant aquesta tercera campanya\nEls 12.669 vals que l’ajuntament de Manacor ha tornat a activar aquest 5 de febrer, s’han esgotat en tan sols mig dia. Així, la tercera campanya anunciada ahir ha aconseguit que en qüestió d’hores més de 6.000 persones hagin entrat a la pàgina web jabatega.com per descarregar-se els dos vals de 10 euros cada un que es poden descanviar a més d’un centenar d’establiments comercials del municipi. Una iniciativa que ha resultat ser un èxit instantani en aquesta ocasió.\nEls vals de consum posats en circulació per l’ajuntament de Manacor des del passat 14 de desembre han generat fins ara un volum de compres total de 1,6 milions d’euros entre la primera i la segona campanya. En total, s’han descanviat 67.331 vals (encara que a hores d’ara ja s’han baixat els 80.000 disponibles), el que representa una injecció directa per als negocis adherits de 673.310 euros públics.\nPer sectors, el 25% dels vals que s’han descanviat entre el 14 de desembre i el 31 de gener s’han gastat en moda, amb una compra mitjana de 42 euros; el 24% s’han descanviat en alimentació, vins, caves i destil·lats, amb una compra mitjana de 30 euros; el 12% s’han gastat en esports amb una compra mitjana de 50 euros; i l’11% en decoració, il·luminació, electricitat, electrodomèstics i llar, amb una compra mitjana de 41 euros.\nMentre que a la segona tongada, per sectors, el 26% dels vals (6.139 vals) s’han gastat en alimentació, amb una compra mitjana de 29 euros; el 24% dels vals (5.083) s’han gastat en roba, amb una compra mitjana de 40 euros; el 12% (2.517 vals) s’ha gastat en decoració, il·luminació, electricitat, electrodomèstics i llar, amb una compra mitjana de 42 euros; i l’11% (2.250 vals) en esports, amb una compra mitjana de 49 euros.\nAra faltarà veure en què es gastaran els vals els manacorins durant la tercera campanya i si n’hi podrà haver més en un futur si les circumstàncies ho permeten.\nPrevious Article El Govern es compromet a modernitzar Cales de Mallorca\nNext Article El ConectaBalear es despedeix de la Copa del Rei a les primeres de canvi


19-01-2021 | 10:35hs\nL'objectiu és reduir el risc de despreniment de roques a la urbanització Vescomtat de Cabanyes\nL'Ajuntament de Calonge i Sant Antoni està portant a terme els treballs d'estabilització geològica de diversos talussos a la zona de Castellbarri. El projecte constructiu d'aplicació de mesures d'estabilització geològica a la zona de Castellbarri té per objectiu executar solucions constructives per reduir el risc geològic de despreniment de blocs rocosos en aquesta zona, situada a tocar a la urbanització Vescomtat de Cabanyes. Actualment s'estan portant a terme els treballs d'instal·lació de diverses malles de cable d'acer per estabilitzar les roques que presenten un grau més alt d'inestabilitat. Aquestes malles d'acer s'instal·len amb un reforç amb ancoratges i lligades amb faixa de cable.\nPer l'execució d'aquestes obres primer s'ha hagut de desbrossar el terreny, de difícil accés. Posteriorment s'hi ha fet treballs de purga manual dels blocs de roca, treballs que s'han fet amb personal especialista en treballs en alçada. Actualment s'està arribant a la fase final de l'obra, amb la instal·lació de sistemes de suport amb malla de cable d'acer d'alta resistència, calbes de reforç i instal·lació de perns d'ancoratge.\nL'objectiu d'aquests treballs, que realitza l'empresa Inaccés, és evitar despreniments de roques que podrien afectar a la urbanització de Vescomtat de Cabanyes. Les obres tenen un cost total de 38.607,15 €.


Partit amistós de bàsquet en cadira de rodes a Reus - Esport Adaptat | FCEDF\nPremsa FCEDF 9 maig, 2017\nAquest diumenge 14 de Maig es disputa un partit amistós de bàsquet en cadira de rodes entre els equips C.E. Costa Daurada i el CB Granollers a les 12h al Pavelló Olímpic de Reus. Un recinte i una oportunitat única per gaudir del bàsquet en cadira de rodes a la provincia de Tarragona.\nEl C.E. Costa Daurada és un equip de bàsquet en cadira de rodes, amb la seu social a la localitat de Reus, amb una llarga trajectòria esportiva i que, després d’uns anys d’inactivat, ara vol tornar a competir a la Lliga Nacional. Per la seva part, per C.B. Granollers, sub-campió de Lliga Catalana d’aquesta temporada, és una gran oportunitat per continuar la seva progressió ja que és un equip que s’ha creat a principis de temporada.\nCom jugador del Reus, us garanteixo que serà un partit de lo més entretingut he interesant.\nGràcies a tota aquesta gent que posa una miqueta de la seva part per gaudir dels esports adaptats


10 anys preservant el cel del Montsec | Pols d'estels\n10 anys preservant el cel del Montsec\nPublicat el 7 de juliol de 2018 per Enric Marco\nEl Parc Astronòmic Montsec (PAM) fa 10 anys. Aquesta iniciativa del Govern de Catalunya va nàixer l’any 2008 per aprofitar i potenciar els recursos que la zona del Montsec posseeix per la recerca i divulgació de la ciència, especialment de l’astronomia. I fa uns dies, una ampla representació institucional, acadèmica i ciutadana, presidida per la consellera de Presidència, Elsa Artadi, ens apleglàrem a la vessant del Montsec per recordar els inicis, el treball ben fet per potenciar el territori i les bones perspectives de futur.\nDesprés d’un llarg viatge des de València finalment la Serra del Montsec s’obria al meu davant. Venint des de Balaguer i ja prop d’Àger, el Montsec s’ofereix altiu, grandiós, com la darrera barrera per accedir als Pirineus. I, aquesta muntanya singular, és, des de fa deu anys, seu on s’ubica el PAM, amb l’Observatori Astronòmic del Montsec (OAdM), amb telescopis al cim, i el Centre d’Observació de l’Univers (COU), centre de recerca i divulgació a la meitat de la vessant sud de la serra. I, és que nombroses campanyes de mesura han confirmat el cel del Montsec com el mes fosc de Catalunya.\nAconseguir això i mantenir-ho al llarg del temps, i, a més millorar la degradació del cel dels pobles de la comarca ha estat una feina ingent del director del COU, Salvador Ribas, i del seu equip, de la Generalitat de Catalunya i del Consell Comarcal de la Noguera, entitat que gestiona actualment el Centre d’Observació de l’Univers (COU) del Parc Astronòmic Montsec (PAM). Els ajuntaments de la comarca han hagut d’adaptar el seu enllumenat per instal·lar llums no contaminants de color ambre per complir les especificacions d’un cel de qualitat. Els estudis de contaminació lumínica han qualificat el cel de l’emplaçament del Parc Astronòmic Montsec com un cel lliure de contaminació lumínica i aquest fet li va valdre la qualificació de punt de referència en la protecció del cel per la Llei 6/2001 del Parlament de Catalunya, la coneguda com a “Llei de la Contaminació Lumínica”.\nEl Montsec, que compta amb la doble certificació com “Destinació Turística Starlight” i com “Reserva Starlight” i que ha renovat amb èxit la seua qualificació, és, segons Antonia Varela, de la Fundació Starlight “un clar exemple d’èxit i de com un territori, en un entorn econòmic i de desenvolupament difícil, ha sabut, a través del Parc Astronòmic Montsec, generar una oferta turística d’èxit “. a més, afegeix,” els números així ho demostren, amb un increment constant de visites des de la seua inauguració, arribant als 33.000 en l’últim any i amb un impacte econòmic de 2,5 milions d’euros “.\nTot això s’ha fet en els darrers deu anys i molt abans també i allí estàvem el passat 28 de juny per a celebrar-ho. Cap a les 8 del vespre tothom ja hi era: alcaldes de la comarca, Concepció Cañadell, presidenta del Consell Comarcal de la Noguera, els presidents Artur Mas i José Montilla com a impulsors de la iniciativa del Montsec, i finalment Elsa Artadi, consellera de Presidència. La visita a la nova exposició va ser curta però ben interessant. Uns panells interactius expliquen la importància de l’indret, i, de manera ben didàctica, els temes més importants de l’astronomia actual.\nEls núvols foscos amenaçaven l’esdeveniment i, puntualment a la previsió de l’oratge, començaren a descarregar amb força a partir d’aleshores. Sort del coneixement de l’organització que ho tenien tot previst i ens dugueren ràpidament al gran envelat que s’havia muntat al apartament del COU.\nEls parlaments dels presidents remarcaren l’aposta que feren per potenciar la comarca amb un equipament científic i humà de primer ordre. I estaven plenament satisfets pels resultats. La consellera Elsa Artadi destacà el que es pot fer si creiem en el territori i ho aprofitem per créixer. Finalment 24 municipis del Montsec van rebre els diplomes acreditatius de la renovació de la Certificació Starlight: 11 com a municipis de Reserva i Destí Turístic Starlight (Àger, Camarasa, Avellanes-Santalinya, Vilanova de Meià, Alòs de Balaguer, Sant Esteve de la Sarga , Castell de Mur, Tremp, Isona i Conca Dellà, Gavet de la Conca i Llimiana) i 13 com a Destinació Turística Starlight (Os de Balaguer, Ivars de Noguera, Algerri, Castelló de Farfanya, Balaguer, la Sentiu, Cubells, Foradada, Artesa de Segre, Oliola, Ponts, Baronia de Rialb i Tiurana).\nEl sopar, presentat a l’envelat sota la pluja insistent, tot emulant el menú dels famós sopar que se li oferí a Einstein el 1923, començava amb un Big Bang de pasta d’arròs i acabava amb Estels de Xocolata en el Cel Fosc del Montsec. Sopar que fou un lloc de retrobada i de noves coneixences de la Universitat de Barcelona fins que a poc a poc els assistents anaren deixant l’indret, ara que el diluvi havia acabat.\nEls més fans del COU, però, ens quedàrem per una sessió tardana de planetari, l’Ull del Montsec, la joia de la corona que amaga una sorpresa final que podreu descobrir si s’hi acosteu alguna nit, prèvia reserva.\nFinalment, en aclarir-se gran part del cel nocturn, es deixaren veure els planetes Júpiter i Saturn i la Lluna, cosa que aprofitàrem per engegar un telescopi per admirar la bellesa dels anells saturnians i els núvols jovians.\nEn definitiva una nit per recordar el treball ben fet en la preservació del territori. No només el paisatge diürn mereix ser salvat per a les generacions futures. L’existència del Parc Astronòmic Montsec demostra que pensar també en el medi nocturn no només millora els ecosistemes sinó també genera ingressos.\nEl astroturismo se ha incrementado en un 300 por ciento en España durante el último año, consolidando su crecimiento. Fundació Starlight. 3 juliol 2018\n1.- La MH Consellera Elsa Artadi amb Salvador Ribas, director del COU, en la nova exposició interactiva. 10 anys del PAM. Generalitat de Catalunya.\n2.- Esperant l’entrada a la inauguració de la nova exposició del COU. Enric Marco\n3.- 4. La nova exposició interactiva del COU. Enric Marco\n5.- Els MH presidents de la Generalitat Catalana i la consellera de Presidència lliuren a l’alcalde d’Alòs de Balaguer la certificació de Starlight. Generalitat de Catalunya.\n6.- Un menú astronòmic. Enric Marco.\n7.- El cel s’obre a l’univers finalment en el Centre d’Observació de l’Univers. Enric Marco.\nAquesta entrada s'ha publicat dins de Cel fosc i s'ha etiquetat en Catalunya, Cel fosc, Divulgació, Montsec, Starlight per Enric Marco. Afegeix a les adreces d'interès l'enllaç permanent.\n4 pensaments a “10 anys preservant el cel del Montsec”\nPACOU el 7 de juliol de 2018 a les 19:27 ha dit:\nAmic, el titular, no són 10 sinó 20.\nPACOU el 7 de juliol de 2018 a les 19:30 ha dit:\nIgual no és el titular, sinó després quan dius que es va fundar el 1998 i en algun lloc parles de vint anys…(?)\nEnric Marco el 8 de juliol de 2018 a les 10:03 ha dit:\nEvidentment són 10 anys. Ja he corregit els errors. Gràcies per avisar-me.\nrginer el 8 de juliol de 2018 a les 9:44 ha dit:\nCom és habitual. Excel.lent article i informació. M’imagine que vas ser molt feliç aquell vespre del 28 de juny.


A mida que s'acosta el 26 de setembre, les novetats i les notícies van sortint a la llum. Un cop anunciat el recorregut oficial, els equips han anat confirmant la seva assistència. És el cas del Megamo Factory Team, amb l'ambaixadora de la prova Clàudia Galicia i amb el prometedor Jofre Cullell com a principals atractius.\nPel que fa a Galicia, després d'un inici complicat de temporada, la ciclista ha anat agafant ritme de competició i ja l'hem pogut veure lluitant a les principals Copes del Món, com la que s'ha disputat recentment a Val di Sole. A més, el bon moment de forma de Galicia s'ha reafirmat als passats Campionats d'Espanya de XCO d'Argüedes, on va aconseguir la victòria per segon any consecutiu.\nClàudia Galicia voldrà mantenir el seu lideat en una de les seves proves preferides com és YoPRO Catalunya Bike Race on hi ha guanyat en les dues edicions anteriors. Aconseguirà el triiplet la ciclista de Torelló?\nPel que respecta al seu company d'equip, Jofre Cullell debutarà a YoPRO Catalunya Bike Race en plena forma. Ho farà després d'aconseguir, ni més ni menys, que una tercera plaça a la Copa del Món de Val di Sole en categoria SUB23. No hem d'oblidar que en els passats Campionats d'Europa SUB23, Cullell va ser vuitè amb una gran actuació.


L'alcalde de Paterna coordina el dispositiu d'emergències del municipi davant el risc de fortes precipitacions\nPATERNA | METEOROLOGIA\nL'Alcalde de Paterna, Juan Antonio Sagredo, ha visitat aquest matí el centre de control de la Policia Local de Paterna per a conéixer el protocol d'actuació previst davant les precipitacions que s'esperen per al dia de hui en el municipi.\nEn total s'han destinat 100 efectius entre agents municipals, protecció civil i brigades de neteja viària, preparats per a intervindre en els possibles problemes amb la major diligència i assegurant que la jornada transcórrega amb normalitat malgrat les pluges.\nDes de les 6 del matí, l'equip d'emergència ha estat comprovant els punts negres i assegurant el correcte funcionament de la mobilitat rodada en les carreteres del municipi.\nTal com ha explicat Sagredo, "l'objectiu és tindre preparats tots els recursos tècnics i humans de Paterna per a actuar amb la major rapidesa i eficàcia en les possibles incidències que pogueren sorgir en el cas que es produïren fortes pluges en el municipi".\nA més, a primera hora, l'alcalde ha mantingut una reunió amb el regidor d'Educació, José Manuel Mora, per a preparar la jornada escolar del dia que ha transcorregut sense incidències.


Grups organitzats protesten contra la corrupció federativa i provoquen aldarulls\nIncidents amb els aficionats croats EFE/EPA/ROBERT GHEMENT\nBarcelonaLa UEFA ha obert avui dos expedients a Croàcia i Turquia pels incidents que hi va haver dins els estadis dels seus partits contra la República Txeca i Espanya respectivament. El Comitè de Disciplina de l'organització estudiarà els fets en una reunió dilluns que ve, ha indicat en un comunicat.\nEls incidents van ser especialment greus al partit de Croàcia, amb llançaments de bengales i petards. "Un dia ens sancionaran expulsant-nos per incidents", deia el blaugrana Ivan Rakitic. Els incidents als partits de Croàcia, de fet, no són res de nou. I alguns grups radicals havien arribat a anunciar a les xarxes que, tal com van fer al partit de classificació Itàlia-Croàcia a Milà, aturarien el partit així. No es tracta de violència espontània. Estava tot organitzat.\nEl futbol croat és víctima de la lluita entre criminals amb corbata –els que gestionen la Federació– i criminals amb bengales –els que hi ha a les graderies–. Al mig hi queda com a ostatge l'aficionat normal i els jugadors. És una lluita vella.\nAl centre de la polèmica hi ha Zdravko Mamic, el president del Dinamo de Zagreb. Malgrat que l'exdavanter del Madrid Davor Suker presideix la Federació, tothom sap que mana Mamic. I els incidents dels radicals tenien com a objectiu crear problemes a Mamic. Els radicals prefereixen arriscar-se a les sancions que permetre que la Federació segueixi sortint-se amb la seva. Estan disposats a tot per donar visibilitat a l'endèmica corrupció federativa.\nZdravko Mamic ha estat empresonat per segona vegada aquest any, per suposada corrupció, però els seus homes encara controlen el futbol croat. "Fins que no marxin Suker i Mamic, no pot millorar la situació al futbol croat", diu Miro Blazevic, el famós seleccionador croat al Mundial del 1998, quan es va arribar a les semifinals.\n"Fins que no marxin Suker i Mamic, no pot millorar la situació al futbol croat" ”\nMiro Blazevic Entrenador croat\nZdravko Mamic, el seu germà Zoran Mamic (entrenador del Dinamo) i el seu fill Mario Mamic (exdirectiu del Dinamo i actual director executiu de la Federació) són investigats per malversació de fons, suborns i evasió fiscal, per un valor total de més de 30 milions d'euros. La Fiscalia els considera responsables de transferències il·legals de diners a l'estranger mitjançant companyies en paradisos fiscals, relacionades amb sospitosos traspassos de jugadors. Uns 15 milions d'euros haurien desaparegut en el marc de la venda de Luka Modric, ara al Reial Madrid, des del Dinamo cap al Tottenham anglès l'any 2008.\nZdravko i Zoran Mamic van sortir de la presó el juliol passat després de dipositar una fiança milionària, però Zdravko va tornar a ser detingut el 18 de novembre en descobrir-se nous delictes i proves.\nEls aficionats més radicals del Dinamo, els Bad Blue Boys, han declarat la guerra als Mamic, i aquest els intenta deixar fora del camp. De fet, Mamic ha pagat una nova penya, anomenada igual, Bad Blue Boys, però amb gent fidel provinent, en molts casos, d'entorns criminals. Si els radicals croats ja tenen un llarg historial d'incidents, als desplaçaments del Dinamo per Europa ara cal vigilar el gran perill: baralles entre els dos grups de Bad Blue Bloys, els fidels al president i els rivals, tal com va passar tres cops a l'última Champions.\nEl Dinamo fa deu anys seguits que es proclama campió de lliga, però l'afició ha declarat la guerra als Mamic, acusats de comprar àrbitres, rivals, dirigents i tenir vincles amb el crim organitzat. Però Mamic té bons contactes en el partit que mana, el partit conservador croat, la HDZ.\nA l'altre gran club croat, el Hadjuk Split, l'odi cap a Mamic és similar. En quinze anys, Croàcia ha jugat un sol cop a Split, la segona gran ciutat del país, ja que és un feu contrari a la nissaga Mamic. Quan aquest any Suker va anunciar que finalment Croàcia hi jugaria, va ser quinze hores abans de saber-se que Croàcia era castigada a jugar sense espectadors. A Split van pensar que Suker ja ho sabia i que tot plegat era maquillatge. El grup radical local, la Torcida, ha arribat a reunir 30.000 persones en manifestacions contra la Federació, i va ser la responsable de les bengales en el partit contra els txecs.\nEl problema del futbol croat, però, no és només Mamic i els criminals que controlen la Federació. Els radicals que lideren la lluita contra els Mamic són criminals amb una bufanda al coll. Croàcia no aconsegueix allunyar el racisme dels seus estadis i els radicals del Dinamo i la Torcida són coneguts pels seus vincles amb grups neonazis. Protagonistes d'incidents tan greus com simular una esvàstica a la graderia, amb els seus cossos, o dibuixar-ne una a la gespa de nit, abans d'un partit de la selecció, aquests radicals tenen un llarg historial de racisme, xenofòbia, homofòbia i atacs a la minoria sèrbia. En això, tenen un punt en comú amb Mamic, que va dir del ministre d'Esports croat, Zeljko Jovanovic, que pertany a la minoria sèrbia del país, que "odia totes les coses croates, vol tot el mal possible a la nació croata, com fan tots els serbis". "Vol tot el mal al Dinamo, ja que som el club més gran de Croàcia".\nEls radicals del Dinamo han arribat a agredir participants en manifestacions favorables als drets dels homosexuals, han perseguit refugiats que fugien de Síria passant pel seu país i han destacat per haver recuperat càntics i símbols dels ústaixes. El Partit Ústaixa va liderar la Croàcia independent durant els anys 40, amb el suport de Hitler, perseguint jueus, serbis i opositors. A l'últim partit, els radicals van entonar el crit de guerra dels ústaixes, aliats dels nazis, càntic pel qual va ser sancionat el qui va ser capità de la selecció Josip Simunic el 2014: "Za Dom, spremi". Que vindria a voler dir que estem a punt per defensar la terra.\nEntre radicals neonazis que recuperen un passat d'odi, polítics que no assumeixen el problema i una Federació corrupta, una generació de genis croats pot quedar tacada. I amb ells, queden atrapats els aficionats normals. Patint en silenci.


Interns de diferents centres penitenciaris estan escrivint cartes de suport als malalts ingressats per fer més suportable la seva estada a l’hospital. També hi ha interns que han fet escrits agraint la tasca dels treballadors de presons.\nEl Centre Penitenciari Brians 2, a Sant Esteve Sesrovires, ha engegat la campanya “Tot anirà bé”, a partir de la qual els interns han d’elaborar uns cartells amb una foto seva, un arc de sant Martí i un missatge d’ànim per a les seves famílies.\nPer part de la societat, també s’estan produint mostres de solidaritat amb els reclusos com les que duu a terme la Taula de Participació Social amb el lliurament de revistes i jocs recreatius, o diferents biblioteques municipals que estan enviant revistes i llibres als centres per fer més suportable el confinament.\nMesures a les presons\nEls reclusos són uns dels col·lectius que més estan patint els efectes del confinament. Per evitar la propagació del virus als centres, la Generalitat ha ajornat les comunicacions per locutori de vidre i de tots els vis a vis, que són els que impliquen contacte directe entre les persones internes i les que les van a veure.\nDavant d’això, el Departament de Justícia ha engegat un sistema de videoconferències perquè els interns contactin amb les seves famílies. El Departament també ha comprat 230 telèfons mòbils i els ha distribuït a tots els equipaments penitenciaris i de justícia juvenil. Des d’aquests aparells, els interns poden fer videoconferències via Whatsapp. Els centres penitenciaris també han doblat el nombre de trucades autoritzades.\nVint  casos confirmats\nEn aquests moments,  un total de 20 interns  han donat positiu per coronavirus. D’aquests, 15  estan ingressats a l’Hospital Penitenciari de Terrassa, i dos més en hospitals de la xarxa pública de Salut. Tres dels 20 casos ja han estat donats d’alta. 31 casos més estan en estudi.\nCal recordar confinats per prevenció els mòduls 4, 5 i la infermeria del Centre Penitenciari Brians 1, i la unitat de salut mental de Brians 2. També s’han confirmat 34 casos positius de coronavirus entre els funcionaris.\nRedacció / Fotos: Arxiu-Dep. Justícia


Les plantes cultivades. Cereals/Capítol 6 - Viquitexts\nLes plantes cultivades. Cereals/Capítol 6\n← Capítol 5 Capítol 6: L' Ordi\nLes plantes cultivades. Cereals Capítol 7 →\nA què es destina la producció d'ordi? 205\nLa Planta 206\nClassificació botànica 206\nCultiu: Aspectes Específics 224\nL'ordi és el conreu més cultivat a Catalunya 224\nSembres de tardor o de primavera 225\nL'ordi madura més de pressa que el blat 228\nSovint es fa en terres molt magres, però... 225\nDestí del gra 232\nProducció de pinsos 233\nObtenció de la malta 234\nAprofitament per a farratge 238\nEl gra (fruit, 397) s'aprofita principalment per a l'alimentació animal, i també per a la indústria (fabricació de cervesa i de licors).\nEn alguns països és consumit en alimentació humana.\nLa palla és un subproducte ben apreciat per al bestiar.\nLa planta sencera, en vegetació o abans de madurar, és utilitzada com a farratge.\nA Catalunya: Segarra (18,0%), Noguera (17,4%), Urgell (11,3%), Segrià (7,6%), Bages (7,0%) i Anoia (6,5%).\nA Espanya: Castella i Lleó (40,3%) i Castella-La Manxa (26,6%).\nTaula 6.1. Països més destacats en el cultiu d'ordi l'any 2006 (FAO,2008)\nFigura 6.3. Evolució de la superfície, el rendiment i la producció d'ORDI a tot el món\nIntroducció A què es destina la producció d'ordi?\nTaula 6.2. Destí de l' ORDI consumit en diversos països (FAO,2008)\nLes xifres en negreta es refereixen a kg/persona (en el període 1999-2003).\n* Inclou la fabricació de cervesa\nFigura 6.4. Evolució de la producció i del consum d' ORDI (FAO,2008)\nL'ordi cultivat pertany a l'espècie\nHordeum vulgare L, senso lato\nque comprèn formes cultivades i formes espontànies.\nEls ordis cultivats es diferencien en dos tipus:\n-L'ordi de dos rengles (Hordeum vulgare L. subsp. distichum), que és l'ordi palmell o pàmula (399), és la més primitiva i es caracteritza per tenir només una espigueta fèrtil a cada nus del raquis.\n-L'ordi de sis rengles (Hordeum vulgare L. subsp. vulgare), d'espigues més gruixudes (398), perquè tenen tres espiguetes fèrtils a cada nus del raquis.\nLa Planta Diverses formes d'espigues d'ordi\nTots els ordis que es cultiven tenen les espigues de 6 rengles (fotografia 398) o de dos rengles (399). Però existeixen tipus d'ordi, de la mateixa espècie botànica, amb espigues ben diverses: sense arestes, amb grans nus, amb espigues molt denses, etc., com es pot veure a les fotografies 382 a 385. Es tracta, però, d'un material genètic que, ara per ara, no té imporància pràctica.\nLa Planta Morfologia:\nplàntula i mata vegetativa\nLa primera fulla de l'ordi té la punta arrodonida, les estípules reduïdes i la beina molt curta. En canvi, les fulles que surten posteriorment tenen el limbe acabat en punta. El port de les varietats d'ordi, durant el període vegetatiu, pot variar des d'ajagut o postrat (com el de la fotografia 405) fins a erecte. La planta d'ordi fillola més que la de blat, la de civada i la de triticale.\nmata durant el període reproductiu\nEl color de les fulles de l'ordi pot variar des d'un verd-groguenc fins a un verd més fosc, però, en general, el color verd tendeix cap al groc, a diferència de les altres espècies. Els ordis de dos rengles solen tenir les fulles més estretes que els de sis rengles.\nEn general, les estípules de l'ordi són groguenques (però en algunes varietats poden tenir un color blavós), i es diferencien de les del blat perquè no tenen pèls i perquè són molt desenvolupades (410) i normalment abracen completament la tija.\nLa darrera fulla o fulla bandera és diferent de les fulles que la precedeixen: el limbe és més petit, acaba en punta i sol tenir la beina més grossa.\nAixí, també es diferencia de les fulles bandera de les altres espècies de cereals d'hivern que tenen un limbe molt més desenvolupat.\nLa inflorescència de l'ordi és una espiga. Les espiguetes, d'una sola flor, es disposen alternadament al llarg del raquis, en grups de tres. En l'ordi de dos rengles les dues espiguetes laterals són estèrils i no formen cap gra, tot i que poden mantenir les glumel·les. Les glumes són reduïdes a petits filaments. La glumel·la inferior o lemma porta una aresta en posició terminal que és més llarga que tota l'espiga i és més o menys aspra.\nA-Espiga de sis rengles, B. Espiga de dos rengles. 1-Arestes, 2-Gluma, 3-Espigueta, 4-Espiguetes estèrils.\nLa Planta Morfologia: tipus d'espigues\nLes espigues de l'ordi de dos rengles (417 i 418) són aplanades perquè els grans es disposen en un mateix pla, a banda i banda del raquis. En canvi, les espigues de l'ordi de sis rengles són de tipus cilíndric, més o menys gruixudes i poden ser compactes (419) o laxes (420), segons la distància entre les successives insercions en el raquis de cada grup d'espiguetes.\nA6-Ordi de sis rengles, A2. Ordi de dos rengles. a-Gra central simètric, b-Grans laterals no simètrics, c-Pell arrugada, d-Grans desiguals, però simètrics, e-Resta d'aresta.\nEl gra d'ordi és una cariòpside vestida, és a dir, que porta adherides les dues glumel·les. El fet que les glumel·les apareguin arrugades en el dors del gra, és una característica positiva perquè indica que són més fines. En l'ordi de dos rengles (423) els grans són simètrics, però poden tenir diferent mida, segons la posició que ocupin a l'espiga (els centrals són més grossos). En canvi, en l'ordi de sis rengles (422) només és simètric el gra central de cada nivell, i els que es troben als costats són més petits i lleugerament guerxos (421).\nEn general, els ordis de dos rengles (423 i 424) tenen un pes específic (pes d'un hectolitre de gra) més alt que els de sis rengles (422 i 425), tot i que aquest paràmetre està més influït per la densitat del gra que per la seva forma. De vegades, el pes específic és afectat perquè hi ha varietats que tendeixen a mantenir unida a la lemma la part baixa de l'aresta (421 i 426), tot i que la densitat i la qualitat del gra es mantinguin elevades. D'altra banda, hi ha una correlació positiva entre el pes de 1.000 grams i el pes específic del gra de diverses varietats (426).\nD'esquerra a dreta: Filera superior: Plaisant, Graphic, Barbarrossa; Filera inferior: Ibiza, Cleo, Hispanic.\nLa Planta Cicle: inici de l'espigueig\nQuan les arestes surten de la beina de la darrera fulla, es considera que comença l'espigueig. En aquest moment, després de la meiosi, té lloc la fecundació de les flors, de manera que, en algunes varietats, quan l'espiga està sortint els grans ja han començat a créixer i són perceptibles.\nEn l'ordi, la sortida de l'espiga pràcticament coincideix amb la floració (430). En alguns casos l'espiga pot sortir lateralment de la beina de la darrera fulla (429), en comptes de fer-ho pel seu extrem, on hi ha la lígula i les estípules.\nLa Planta Cicle: ompliment del gra, ordi de dos rengles\nDesprés d'espigar (7-10 dies després de l'antesi) comença una fase de creixement molt ràpid del gra (pot durar de 2 a 5 setmanes). Com a conseqüència, l'espiga es va vinclant, degut al pes de les substàncies que es van acumulant en el gra.\nLa Planta Cicle: ompliment del gra, ordi de sis rengles\nUna espiga de l'ordi de sis rengles pesa més que una del de dos rengles, sempre que s'hagin cultivat en les mateixes condicions.\nLa planta Cicle: gra lletós\nA les quatre fotografies d'aquesta doble pàgina es mostren diferents estadis del període de formació i maduració del gra, des del començament del vinclament de les espigues (438), passat per l'estadi de gra lletós (439), el de gra lletós-pastós (440), fins al canvi de coloració de l'espiga, coincidint amb l'estadi de gra pastós (441).\nLa planta Cicle: gra pastós\nMentrestant, el darrer entrenús de la tija ha anat creixent i el coll de l'espiga s'ha anat allargant, separant-la de la beina de la darrera fulla. Una característica molt important de l'ordi, que el diferencia de totes les altres espècies de cereals d'hivern, és que té el període de maduració del gra més curt. Això li permet adaptar-se millor a sòls amb menys capacitat de retenció d'aigua i a llocs de primaveres més seques i càlides.\nLa planta Cicle: maduresa de collita, ordi de dos rengles\nEn arribar a la maduresa de collita el contingut d'humitat del gra es troba sovint per sota del 12% i la planta és ben seca. Tot i que ja es podria collir quan la planta ha arribat a la maduresa fisiològica (40% d'humitat del gra), és convenient deixar assecar bé el gra per assegurar-ne la conservació. Però retardar gaire la collita també comporta riscos: d'incendi, de pedregada, de caiguda del gra o de trencament de les espigues, accident al qual l'ordi hi és força sensible perquè el coll de l'espiga, quan s'asseca, és fràgil.\nEl gra acabat de madurar no pot germinar, ja que la llavor es troba en latència (tot i que el gra és viu, no pot germinar). Aquest mecanisme fisiològic depèn de la varietat, però també està molt influït per les condicions de maduració: les humitats altes i les temperatures fresques l'accentuen. Per això, en el nostre país, el període de latència es redueix a entre 15 i 45 dies, en comptes dels dos a tres mesos que dura en països de més al nord.\nCultiu: Aspectes Específics L'ordi és el conreu més cultivat a Catalunya\nOrdis (Alt Empordà), per Sant Jordi, 23 d'abril de 2006\nActualment, la superfície cultivada d'ordi a Catalunya és més del doble que la de blat (en primer terme a la fotografia 447), que és el segon cultiu entre els herbacis. Es destaca, entre totes les comarques, la Segarra (448), on l'ordi ocupa el 80% de la superfície cultivada i el 95% de la superfície destinada a cereals.\nFerran-Estaràs (Segarra), 25 d'abril de 2004\nCultiu: Aspectes Específics L'ordi és el conreu més cultivat a Catalunya: Segarra\nMassoteres (Segarra), 14 de gener de 2004\nLa predominança del conreu de l'ordi s'associa sovint amb la importància que té en el nostre país la ramaderia intensiva. Però, de fet, quan es comparen les superfícies de cultius entre les diferents comarques (millor a nivell municipal) es pot entendre que hi ha altres factors que són més importants per explicar aquest fet, com són la millor adaptació de l'ordi a zones àrides, a sòls prims i al monocultiu cerealista.\nLa Baronia de Rialp (Noguera), 10 de març de 2007\nCultiu: Aspectes Específics L'ordi se sembra a la tardor o a la sortida de l'hivern\nLlobera (Solsonès), 14 de febrer de 2004\nA la fotografia 450 s'hi veu, en primer terme, un camp d'ordi sembrat a la sortida de l'hivern ("ordi de primavera") i darrere d'ell un altre camp sembrat a la tardor. Al cap de quatre mesos (451), l'ordi sembrat més tard continua més endarrerit, però amb poques setmanes més tots dos camps hauran madurat. La collita es començarà amb els ordis sembrats a la tardor i tot seguit es faran els tardans.\nLlobera (Solsonès), 13 de juny de 2004\nCultiu: Aspectes Específics L'ordi madura més de pressa que el blat\nMontmaneu (Anoia), 12 d'abril de 2001\nEls camps d'ordi que apareixen en el paisatge de les fotografies 452 i 453 han anat més de pressa a madurar que els camps de blat, els quals, a la darrera fotografia, es veuen de color més fosc.\nMontmaneu (Anoia), 16 de maig de 2001\nCultiu: Aspectes Específics Sovint es fa en terres molt magres, però...\nOrdi a Bujaraloz (comarca Baja Ebro - Saragossa), primavera de 1994\nLa bona adaptació de l'ordi a sòls menys fèrtils pot fer que de vegades s'utilitzi en terrenys que tenen problemes de secada. Quan pateix secada, l'ordi és més eficient en l'ús de l'aigua que el blat, la civada i el triticale. Però és precisament a causa de la seva rusticitat que es poden veure sovint camps d'ordi patint de secada, perquè en els terrenys amb menys capacitat de retenció d'aigua ja no s'hi fa mai blat, un cultiu que és molt sensible al final del cicle. Però també es pot veure ordi en regadiu (455), combinat amb un cultiu posterior.\nCultiu: Aspectes Específics Incidències: ajagut\nTorà (Segarra), 15 d'abril de 2004\nL'ordi és el cereal més sensible a l'ajagut, però aquesta incidència perjudica menys el seu rendiment final que no pas quan es tracta del blat, perquè la tija de l'ordi és més flexible, mentre que la del blat és més rígida.\nCultiu: Aspectes Específics Incidències: boll mal repartit i atac d'insectes\nFoto Jaume Gregori: Seró - Artesa de Segre (Noguera), abril de 2003\nEn augmentar l'amplada de les recol·lectores, s'acumulen molt més boll i llavors de males herbes sota els rems de la palla que amb les màquines més petites. Aquestes concentracions limiten o impedeixen la naixença del cultiu següent (458), sobretot quan es fa sembra directa. Per evitar aquest efecte negatiu, s'ha d'acoblar a la recol·lectora un mecanisme que escampa el boll i les llavors de males herbes. D'altra banda, l'insecte Zabrus tenebroides pot provocar, puntualment, estralls espectaculars (459) en camps d'ordi.\nFoto Jaume Gregori: Montclar d'Urgell - Agramunt (Urgell), març de 2001\nCultiu: Aspectes Específics Incidències: accident en l'aplicació d'herbicides\nFerran - Estaràs (Segarra), 24 d'abril de 2002\nAlgunes varietats d'ordi, i l'espècie en general, són més sensibles als herbicides que el blat, però els accidents com el que mostra la fotografia 460 també es poden donar en qualsevol altre cultiu. L'agricultor afectat per aquest accident ha actuat amb diligència, com ho demostra el fet que, amb els sis dies de diferència que hi ha entre les fotografies 460 i 461, ja hagi llaurat el camp.\nFerran - Estaràs (Segarra), 30 d'abril de 2002\nUtilització Destí del gra\nOlvan (Berguedà), 29 de setembre de 2004\nEn el nostre país, el gra d'ordi, sovint transformat en pinsos compostos (462), es destina bàsicament a l'alimentació del bestiar. En canvi, l'ordi cultivat per destinar-lo a obtenir malta per després fer-ne cervesa hi ocupa una superfície que es pot considerar testimonial, força per sota de la del conjunt de l'Estat (10%), la qual ja és molt baixa si la comparem amb la de diversos països de la Unió Europea. A la fotografia 463 es veu l'única malteria que queda actualment a Catalunya, amb un camp d'assaig de varietats d'ordi en primer terme.\nBell-lloc d'Urgell (Pla d'Urgell), 6 de març de 2004\nUtilització Producció de pinsos\nPer a l'alimentació animal el gra d'ordi es mol sense separar-ne les glumel·les, i es pot fer consumir directament la farina (465) o bé barrejar-la amb altres ingredients per fer-ne pinsos compostos, presentats en forma de farina (466) o, de vegades, en forma granulada (467).\nUtilització Obtenció de la malta: neteja de l'ordi\nMalteria La Moravia de Cerveses Damm (Bell-lloc d'Urgell, Pla d'Urgell)\nQuan una partida d'ordi arriba a la malteria es valora analíticament la seva qualitat i, si és admesa, s'emmagatzema. Abans d'iniciar el procés de maltatge, s'ha de netejar l'ordi per separar-ne els elements estranys (pols, palla, terra, etc., 469) i els grans trencats (470), els quals poden representar un 2% del pes total. Posteriorment, es procedeix a classificar-lo per treure'n els grans massa petits (inferiors a 2,5 mm). El rendiment habitual pot variar segons la partida, però de 100 kg de producte inicial n'arriben a les sales de germinació uns 65 kg.\nUtilització Obtenció de la malta: tines de remull\nQuan s'inicia el procés de maltatge, l'ordi net és traslladat a les tines de remull (les que es veuen a la fotografia 471 poden contenir fins a 5 tones d'ordi). S'omplen d'aigua i se'ls injecta aire (473), per assegurar la respiració del gra. L'ordi hi està entre 15 i 24 hores i després es trasllada a les caixes de germinació.\nUtilització Obtenció de la malta: caixes de germinació\nEls grans d'ordi remullats es transporten a les caixes de germinació (la que es veu a la fotografia 474 mesura 45 x 9 x 1,3 m). Un capçal (475), proveït de 8 mecanismes de vis sense fi situats verticalment, es va desplaçant lentament per la plataforma per moure el gra, per tal d'homogeneitzar la temperatura. Quan els grans han assolit el nivell de germinació adequat (5 dies), valorat segons el desenvolupament de les arrels (476), el procés es para i s'asseca el gra amb aire calent, a temperatures que poden arribat als 70ºC.\nUtilització Obtenció de la malta: ordi maltat\nQuan els grans són secs i torrats se'n separen les arrels (478).\nEl gra maltat té un color més fosc que l'ordi natural (477) i s'hi poden observar restes d'arrels.\nEn partir els grans es pot veure que l'endosperma és friable (479).\nUtilització Aprofitament per a farratge\nCoromines a Viver i Serrateix (Berguedà), 4 de juny de 1978\nL'aprofitament de l'ordi per a farratge està molt estès en el nostre país. Es valora per la seva adaptació a sòls amb limitacions d'humitat i també per la seva precocitat. Es pot collir com a cereal immadur (480), és a dir, dallant-lo quan el cultiu ja ha format l'espiga i ha omplert el gra però encara no ha arribat a la maduresa de collita, i ensitjar-lo. També és aprofitat fent-lo pasturar (481) durant l'hivern.\nMoià (Bages), 8 de març de 2002\nUtilització Aprofitament per a farratge: pastura\nMoià (Bages), 11 de març de 1997\nDesprés d'haver-lo fet pasturar a l'hivern, l'ordi es deixa per a la producció de gra, però es tracta d'una pràctica poc estesa actualment.\nObtingut de «https://ca.wikisource.org/w/index.php?title=Les_plantes_cultivades._Cereals/Capítol_6&oldid=95780»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 27 set 2016 a les 23:30.