Acta de sessió del ple de l’ajuntament identificació de la sessió\nDownload 410.27 Kb.\nHajmi 410.27 Kb.\nArticle 5. Règim de contractació\nArticle 15. Règim dels acords\nArticle 16. Secretaria i intervenció\nEl Consorci es constitueix per un període indefinit.\nHorari: 21’00 h a 23’50 h.\nJoan Ramon Veciana Martínez\nJordi Rotllant Cors\nJordi Moragas Rotllant\nJoan Garriga Crous\nAnna Soler Turón\nAntoni Pastor Munt\nModificació dels estatuts del Consorci de Viles Termals de Catalunya.\nConveni de col·laboració amb l’Associació de Comerç i Turisme de Sant Hilari Sacalm.\nMoció d’Esquerra-AM a favor de la dació en el pagament de les hipoteques i l’eliminació de les clàusules del sòl.\nMoció d’Esquerra-AM sobre el Reglament regulador de l’atorgament de subvencions i establiment de convenis per a la promoció i dinamització de l’associacionisme de l’Ajuntament de Sant Hilari Sacalm.\nMoció del PIG-E sobre la continuació del procés de creació del POUM.\nMoció de CiU per a l’adhesió a l’Associació de Municipis per a la Independència.\nMoció de CiU per un finançament local català.\nMoció per commemorar el Dia Internacional per l’eradicació de la violència vers les dones.\nSr. Fauria: Bona nit a tothom, benvinguts al Ple ordinari del 24 de novembre, bona nit a tothom que ens escolta per la ràdio, començarem el Ple.\nSr. Veciana: És una acta molt llarga, agraïm l’esforç de la transcripció literal que a nosaltres ens va bé. És cert que transcriure un Ple de tres hores i escaig és complicat, i per tant, hi ha coses amb temes de puntuació que serien millorables, però votarem a favor perquè el sentit de tot el que es diu és el que es va parlar.\nSr. Garriga: Nosaltres votarem a favor perquè el que és important no se surt de mare\nI no havent-hi cap més intervenció es passa a la votació d’aquest punt, que s’aprova per unanimitat.\nDistribuïda entre els regidors, prèviament a la sessió, l’acta de la sessió anterior, els reunits, per unanimitat, adopten el següent\nAprovar l’acta de la sessió anterior,celebrada pel Ple de la Corporació.\n2.- ASSUMPTES D’INTERÈS\nEl Sr. Alcalde dona compte dels següents actes als quals ha assistit:\nJosep M Lluch – UFEC\nXIV Assemblea General de l'ACM\nCarles Badia i Àngel Bori – SBI\nReunió Associació de Comerç\nCedinsa (Eix Transversal)\nImma Colom Diputació de Girona\nJosep M. Tost ARC\nPlataforma Sant Hilari Sempre Obert\n10 anys Residència\nConseller Josep Lluís Cleries\nRegidor Santa Coloma\nReunió municipis pesca Pantà Susqueda\nReunió Felip Toledo – Depuradores\nIgnasi Avilés – Balneari\nAlbert Batlle – Endesa\nPere Garriga – Alcalde Arbúcies\nMiquel Calm – Diputació\nGisa / Cedinsa / Carreteres\nJosep Manel Tarrida - Alcalde Riells\nJosep Antoni Frias – Alcalde Hostalric\nJosep M. Corominas – Alcalde Olot i Dipsalut\nAlfons Consesa – Director Agència Catalana del Consum\nComissió Assessora del Patronat de Turisme\nJosep M. Clopés – Alcalde de Massanes\nReunió seguiment reordenació Urgències\nDr Profitós – Banc de Sang Girona\nAntoni Solà – Alcalde Santa Coloma de Farners\nPere Espinet – Alcalde Anglès\nSalvador Balliu – Alcalde Caldes\nXavier Soy – Diputació de Girona\nSr. Mataró – Carreteres\nXavier Sanllehí – President Consell Comarcal Alt Empordà\nJaume Torramadé – President Diputació de Girona\nAntoni Solà – Alcalde Sant Coloma de Farners\nSr. Mejia – Endesa\nAngel Bori i Carles Badia - SBI\nConsell Alcaldes La Selva\nAntoni Solà - CIAB\nMontse Farrerons - CESPA\nSr. Fauria: També vull informar-vos que la propera setmana es farà un comunicat de premsa sobre el tema de pins de Nadal que l’Ajuntament de Barcelona col·locarà a diferents llocs emblemàtics de la ciutat. Segurament farem també una roda de premsa anunciant que hi ha un acord entre l’Ajuntament de Sant Hilari i l’Ajuntament de Barcelona per la cessió d’aquests pins, que han estat donats per l‘Associació d’Empresaris de Pins de Nadal de la nostra població.\nDes de l’Ajuntament de Barcelona s’ha acollit molt bé aquesta iniciativa, que crec que ha estat prou important i servirà per promocionar aquests productes del nostre poble.\nTambé vull donar compte que com ja sabeu en l’anterior legislatura hi va haver un contenciós que el grup de CiU va fer contra l’adjudicació d’aigua. Dir que hi ha hagut un Jutge que ha dictat Sentència, la qual diu que s’estima el recurs contenciós-administratiu que va interposar el grup de CiU i anul·lar els acords impugnats, per no ser conformes amb l’ordenament jurídic i no fer expressa imposició de costes ni a l’Ajuntament ni tot al que ha suposat aquesta Sentència.\nEn aquests moments hi ha un recurs posat en contra de la Sentència i ja veurem quan acabi aquest recurs com anirà.\nNomés es dóna compte al Ple, perquè ja sabeu que en l’anterior legislatura aquest tema es va debatre molt i durant molt temps, i el nostre grup ho va impugnar i s’ha resolt amb aquesta Sentència per part del Jutjat de Girona.\n3- MODIFICACIÓ DELS ESTATUTS DEL CONSORCI DE VILES TERMALS DE CATALUNYA\nSr. Santaugini: Hola, bona nit a tothom. El passat 28 de setembre a la ciutat de La Garriga va tenir lloc l’última Junta de Govern del Consorci de Viles Termals del qual l’Ajuntament de Sant Hilari en forma part. En aquesta Junta es va proposar una modificació dels Estatuts, bàsicament per tres coses molt importants:\nLa primera és que desapareix la comissió executiva que fins ara era una eina paral·lela a la Junta de Govern. Es va creure oportú que per agilitzar i simplificar el funcionament del Consorci aquesta s’havia d’anul·lar, i que totes les decisions i les aprovacions, a partir d’ara, s’hauran de passar per Junta de Govern, i prou.\nLa segona modificació és crear la figura del vice-president. La Junta funciona amb la mateixa legislatura dels Ajuntaments, aquest any es va acabar l’anterior i es va renovar el que és la figura del President, havent-hi una única candidatura que era la presentada per l’alcalde de Caldes d’Estrac, en Joaquim Arnó, i es va aprovar. I donat que durant aquests últims quatre anys, el que era el líder del Consorci, és a dir, el President, va ser l’alcalde de Caldes de Montbui, en Jordi Soler, va semblar oportú que per recolzar la figura del nou President en sorgís també la figura del vice-president i d’aquesta manera estarien en contacte per tirar endavant la Presidència del Consorci.\nLa tercera i última modificació que es va proposar és que donat a la falta de suport per part de l’Administració Pública, sobretot de la Generalitat, intentar unir forces des de diferents àmbits i obrir les portes al sector privat, per tal de sumar esforços i ser més representatius a nivell de Catalunya.\nSr. Veciana: Aquestes modificacions que heu explicat ara les vam demanar a la comissió informativa, no se sabia ben bé quines modificacions eren. Vam quedar que ens passaríeu les modificacions especificades per correu electrònic i no ho heu fet.\nÉs cert, que aquí posa de manera esquemàtica en el punt quart que és, però la informació que vam demanar no se’ns ha passat, evidentment són uns estatuts que estan aprovats pel Consorci i hi votarem a favor. L’única cosa que no m’ha quedat clar és l’últim punt referent a la inversió privada, als canvis.\nSr. Santaugini: Han redefinit el que és la motivació i objecte dels estatuts, i el que fan és potenciar i col·laborar, fins ara, en tot el que era municipal i era exclusivament dels Ajuntaments, i ara el que es vol és redifinir el punt de l’objecte i la motivació i diem que si haguéssim de col·laborar amb el que és l‘Associació Balneària, que són empreses privades, doncs també hi col·laborarem. Tot es fa amb la finalitat de sumar esforços i de ser més forts per demanar pressupost a la Generalitat i d’altres ens municipals.\nSr. Veciana: Doncs només constatar això que hi votarem a favor. És un Consorci on hi està Sant Hilari des de fa uns quans anys i que tot el que sigui sumar esforços va bé, i per tant no tenim oposició, però demanaríem per la propera vegada que quan es sol·licita una informació a la comissió informativa i es compromet a passar-la que es passés.\nSr. Fauria: Tens raó en aquest aspecte, però com que el regidor aquell dia no hi va poder assistir, i com que una vegada mirada la modificació dels estatuts va semblar que ja quedava prou clar aquí, i no hi havia res més, no hi havia cap més motiu, perquè de fet eren coses molt tècniques.\nSr. Garriga: De fet tal com deies tu quan estaves a l’oposició: - això ja ho havíem començat nosaltres, però bé, bromes a part.\nEn principi el que era la figura de la comissió executiva em sembla que ja estava previst de treure-la des de fa temps. Recordo que ja se n’havia parlat, el que passa és que no s’havia executat mai.\nEn quan al tema de la vicepresidència, és perquè el president no se’n veu en cor d’anar enlloc, o què?. Perquè amb una simple delegació n’hi ha prou. Són ganes de posar-hi més rotllo. Tot plegat tampoc passa res.\nEl que sí que suposo que és important és l’entrada del sector privat quan parlem del sector privat volem dir que l’Associació Balneària hi entra de ple? Perquè havíeu estat sempre molt reticents amb aquests temes o les empreses hoteleres i els spa’s que sempre havien estat contradictòries a les idees, a la filosofia del Consorci de Balnearis de Catalunya que avui modifiquem o proposem modificar els estatuts, al Grup d’Esquerra el que ens preocupa més és de quin manera se suposa que entrarà l’empresa privada o el sector privat.\nSr. Santaugini: Més que res el que era la incorporació del sector privat han inclòs en els Estatuts regular la incorporació dels membres nous del Consorci i aquesta regulació sempre anirà consensuada amb tots els membres de la Junta i bàsicament el que diu l’objecte i us ho llegeixo textualment perquè així quedi més clar és:\n“A tal fi s’impulsaran actuacions de promoció i desenvolupament de les Viles termals i els seus actius relacionats amb el fet termal, a més a més el Consorci podrà impulsar la promoció de centres termals, balnearis hotels, zones residencials vinculades i infraestructures turístiques i podrà encomanar entitats mercantils privades o públiques la construcció, gestió i explotació d’equipaments i d’altres infraestructures relacionades amb el termalisme.”\nEl que ve a dir és que s’impulsaran promocions i que es poden crear empreses privades o públiques que es gestionaran i que bàsicament és el que diem que entri el sector privat i que sigui membre del Consorci.\nSr. Garriga: No sé si teniu previst que aquestes entitats col·laborin econòmicament tal com estan fent tots els Ajuntaments per tirar endavant això, econòmicament no sols vol dir la quota que paguem tots els Ajuntaments sinó el tema de promoció, el marqueting que tenim en tots aquests sectors.\nSr. Santaugini: A part de la quota que està estipulada en els Estatuts doncs la intenció és aquesta, però bàsicament en la junta va quedar molt clar que el que es va detectar és que en diferents regions d’Espanya, com per exemple pot ser Galícia el que és el termalisme el recolzen molt més i aquí a Catalunya el tenen una mica deixat.\nEn conseqüència només som nou associats en el Consorci i vam dir que si volem anar a fer força davant de la Generalitat el que necessitem és sumar esforços i per fer-ho com que veiem que no podíem adquirir més ciutats termals ens va semblar incloure el que era el tema del balneari i per això es varen modificar els estatuts.\nSr. Garriga: Això que Galícia i Andalusia estan més “arropats” és un problema de l’Estat Central, el problema és nostre les avantatges són d’ells. De totes maneres com apuntaven els companys del PIG en principi la informació no és massa gran i us agrairíem d’ara endavant i que si de veritat el sector privat entra amb empenta que ens tingueu informats en el Ple.\nSr. Veciana: Perdó, pot arribar un moment en que hi hagi més privats que municipis, perquè cal la majoria de dos terços.\nSr. Secretari: Si em permeteu us estalviaré potser un malentès. Cap privat pot ser membre del Consorci. Aquí el gran objectiu que parla el regidor i els Estatuts és donar molta dimensió i relleu a la col·laboració, i ajuda, i cooperació, i encàrrec i tot el que vulguis, però membre no en pot ser, per definició . Un Consorci només pot estar integrat per Administracions Públiques de diferent naturalesa, pot ser: la Generalitat, Diputació, Ajuntaments o només poden ser membres d’Administracions Públiques . És la pròpia definició de l’entitat Consorci, no pot haver cap privat.\nPrimer: Diferents municipis de Catalunya que disposen d’una gran riquesa hidromineral constituïda per les seves aigües minerals, mineromedicinals i termals han decidit unir-se per tal de dur a terme actuacions que potenciïn el desenvolupament dels recursos existents a l’entorn de les aigües minerals en els respectius municipis, potenciant-los mitjançant la seva planificació, desenvolupament urbanístic, gestió integral i explotació sostenible, possibilitant a més la creació d’una marca comuna que distingeixi, com a pròpia de Catalunya, totes les activitats de valoració dels recursos hidrominerals i termals propiciades pels municipis signants.\nAmb aquesta voluntat neix el Consorci de Viles Termals de Catalunya, que actualment està integrat pels ajuntaments de: Benifallet, Caldes d’Estrac, Caldes de Malavella, Caldes de Montbui, El Vendrell, La Garriga, Santa Coloma de Farners, Sant Climent Sescebes i Sant Hilari Sacalm.\nSegon: L’Ajuntament de Caldes de Montbui va aprovar en data 22.02.07 els Estatuts del Consorci de Viles Termals de Catalunya.\nTercer: En data 17.09.08 es va constituir la Junta de Govern del Consorci de Viles Termals de Catalunya la qual aprova en aquesta mateixa data (17.09.08) nomenar l’Ilm. Sr. Jordi Solé i Ferrando com a President del Consorci de Viles Termals de\nCatalunya i nomenar els membres (titular i suplent) de l’altre òrgan col·legiat, la Comissió Executiva.\nQuart: En data 28.09.11 la Junta de Govern del Consorci aprova el nomenament del nou president Joaquim Arnó i Porràs, alcalde de Caldes d’Estrac i es dona compte dels nous representants membres del Consorci. La renovació dels òrgans coincideix amb el mandat de les corporacions locals, tal com s’estableix en els Estatuts del Consorci.\nCinquè: En la mateixa sessió del 28.09.11, la Junta de Govern aprova per unanimitat la modificació dels Estatuts del Consorci. Aquest fet es produeix com a conseqüència de la voluntat de redefinir la motivació i l’objecte del Consorci així com simplificar-ne la seva gestió. El contingut de les modificacions en síntesi són les següents: esmenes a l’apartat de motivació i objecte; supressió de la Comissió Executiva i incorporació de l’òrgan de govern de la Vicepresidència; esmena de les funcions i assignacions que tenen atribuïts determinats òrgans de govern del Consorci; regular el règim d’adopció dels acords dels òrgans del Consorci; regular la incorporació dels membres al Consorci, així com la pèrdua de la condició de membre consorciat, etc.\nAmb el redactat aprovat per la Junta de Govern en data 28.09.11 es disposa d’un instrument actualitzat, clar i detallat que ha de servir per gestionar de forma àgil el dia a dia del Consorci de Viles Termals de Catalunya. El contingut dels Estatuts modificats s’adjunta com a document al present dictamen.\nEn l’acord d’aprovació de la modificació dels Estatuts es condiciona la validesa d’aquest document a la posterior aprovació per part del òrgans plenaris dels membres integrants del Consorci.\nPrimer l’article 87 de la Llei Reguladora de Bases de Règim Local de Catalunya.\nSegon: Els articles 269 i següents de la Llei Municipal i de Règim Local de Catalunya.\nTercer: Els articles 312 a 324 del Reglament d’Obres i Serveis.\nQuart: L’article 10 dels Estatuts del Consorci de Viles Termals de Catalunya disposa que entre les facultats de la Junta de Govern del Consorci hi ha la de modificar els Estatuts.\nEn conseqüència, els reunits, per unanimitat, adopten el següent\nPrimer: Aprovar la modificació dels Estatuts del Consorci de Viles Termals de Catalunya, el contingut dels quals es transcriu annex al present acord.\nSegon: Sotmetre a informació pública l’esmentat acord i els estatuts per un període de trenta dies hàbils a comptar de l’endemà de l’última de les publicacions de l’anunci en el Butlletí Oficial de la Província o en el Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya, a l’efecte de poder ser examinats i, si escau, formular les reclamacions i les al·legacions que es considerin pertinents, de conformitat amb el que disposa l’article 313, en relació amb el 160 del Reglament d’Obres Activitats i Serveis dels ens locals.\nTercer: Donar compte d’aquest acord als membres del Consorci.\nQuart: L’esmentat acord de modificació dels estatuts s’entendrà aprovat definitivament si en el tràmit d’informació pública no es formulen les reclamacions ni al·legacions, i un cop emès per secretaria certificació que ho acrediti, es donarà compte als membres del Consorci i a la Direcció General d’Administració Local.\nESTATUTS DEL CONSORCI DE VILES TERMALS DE CATALUNYA\nI.- En els Municipis que promouen el present Consorci existeix una gran riquesa hidromineral constituïda per les seves aigües minerals, mineromedicinals i termals.\nII.- Aquesta riquesa ha estat explotada des de fa segles, mitjançant la generació de centres termals i balnearis, existint en alguns dels municipis una important indústria envasadora d’aigües minerals. Aquesta explotació també ha propiciat que en alguns dels municipis existeixi un important patrimoni històric i arquitectònic relacionat amb l’activitat termal i balneària.\nIII.- El desenvolupament de la medicina ha suposat un espectacular augment de les expectatives de vida de les persones, i ha quedat demostrada històrica i científicament l’eficàcia per a la salut dels tractaments amb aigües mineromedicinals.\nIV.- Els centres termals són agents de desenvolupament econòmic local i, per tant, és d’interès per als municipis termals que aquests centres puguin atendre, des de la qualitat i la innovació, les necessitats d’una demanda creixent i cada cop més diversificada d’usuaris.\nV.- L’adaptació a aquesta nova realitat fa precisa la realització d’una sèrie d’actuacions coordinades que potenciïn el desenvolupament dels recursos turístics existents a l’entorn de les aigües minerals i termals en els respectius municipis,possibilitant, a més, la creació d’una marca comuna que distingeixi, com a pròpia de Catalunya, totes les activitats de valoració i promoció dels recursos hidrominerals i termals propiciades pels Municipis signants.\nVI.- Per instrumentar l’anterior es crea el CONSORCI DE VILES TERMALS DE CATALUNYA, integrat pels municipis signants, sense perjudici de la integració de la Generalitat de Catalunya, d’altres administracions públiques i ens supramunicipals, així com entitats privades amb o sense ànim de lucre que tinguin finalitats d’interès públic concurrents amb les dels ens locals membres del Consorci.\nArticle 1. Constitució del Consorci\nEl Consorci es constitueix a l’empara de l’establert en l’article 87 de la Llei reguladora de bases de règim local i els articles 269 i següents de la Llei Municipal i de Règim Local de Catalunya, Títol 7, Capítol I i II del Reglament d’Obres i Serveis de les Corporacions Locals, i demés legislació aplicable, així com en execució dels acords dels Plenaris dels respectius Ajuntaments.\nLa seva denominació es la de CONSORCI DE VILES TERMALS DE CATALUNYA, té naturalesa administrativa i es constitueix amb caràcter voluntari, amb personalitat jurídica pròpia i independent de les entitats que l’integren i amb plena capacitat per\nal compliment dels seus fins i, per tant, podrà posseir béns, contractar, obligar-se i defensar judicialment i extrajudicial els seus drets.\nLa seva organització i funcionament es regirà pel disposat en els presents Estatuts així com pels acords vàlidament adoptats per la Junta de Govern.\nEl domicili del Consorci és a Caldes de Montbui, Plaça de la Font del Lleó, número 11(08140).\nAtesa la composició múltiple dels municipis fundadors i el caràcter rotatiu de la presidència, aquest domicili podrà variar establint-se sempre en algun dels municipis integrants del Consorci. El canvi de domicili serà prèviament acceptat per acord de la Junta de Govern. Caldrà notificar el canvi a tots els ens consorciats, publicar-lo en el DOGC i comunicar-ho a la Direcció General d’Administració local.\nLa Junta de Govern, podrà acordar l’establiment, trasllat o tancament de sucursals, agències, o representacions en la resta de les localitats consorciades.\nArticle 4. Objecte\nL’objecte i finalitat del Consorci és el desenvolupament coordinat dels recursos existents a l’entorn de les aigües minerals i termals en els respectius Municipis, potenciant-los mitjançant la seva promoció turística, planificació, gestió i explotació sostenible d’acord amb la normativa vigent. A tal fi s’impulsaran actuacions de promoció i desenvolupament de les viles termals i dels seus actius relacionats amb el fet termal. A més el Consorci podrà impulsar la promoció de centres termals, balnearis, hotels, zones residencials vinculades i infraestructures turístiques, i podrà encomanar a entitats mercantils privades o públiques la construcció, gestió i explotació d’equipaments i d’altres infraestructures relacionades amb el termalisme, sota règim de concessió, arrendament de drets de superfície o qualsevol altra fórmula legalment admesa. Podrà igualment desenvolupar actuacions d’investigació, desenvolupament i innovació, programes de formació contínua i ocupacional, actuacions de protecció mediambiental i sanitària de les aigües minerals i, totes aquelles altres que es considerin necessàries per al millor desenvolupament de les Viles Termals de Catalunya, d’acord amb la legislació sectorial d’aplicació.\nLa contractació del Consorci s’ajustarà als criteris i regles de la Llei 30/2007, de Contractes del Sector Públic (LCSP) i de la Llei Municipal i de Règim Local amb les següents peculiaritats:\nLa Junta de Govern serà l’òrgan de contractació del Consorci, d’acord amb el que disposa l’article 40 de la LCSP. Podrà adjudicar directament els contractes menors, complint les normes que estableix l’article 95 de la LCSP.\nLes Funcions d’intervenció i d’assessorament jurídic correspondran a l’Interventor i al Secretari del Consorci. Per raons excepcionals d’urgència que haurien de constar expressament esmentades en l’expedient, l’òrgan de contractació podrà acordar substituir la fiscalització prèvia per un informe posterior en casos singulars.\nArticle 6. Recursos econòmics\nEls mitjans que el Consorci disposarà pel compliment de les funcions que se li encomanin seran els següents:\nLes aportacions dels Municipis signants, d’acord amb les seves previsions pressupostàries.\nLes subvencions públiques o privades que es concedeixin per al compliment de les finalitats del Consorci, així com les herències, llegats o donacions a favor del Consorci.\nEl producte de les rendes, drets i beneficis dimanants de la gestió i explotació dels bens gestionats pel Consorci.\nQualsevol altre recurs que la Llei permeti.\nLes entitats membres podran adscriure al Consorci béns de domini públic o patrimonials per a la consecució de les finalitats consorcials. Els esmentats béns conservaran la qualificació originària (article 321.1 del ROAS).\nQuan l’entitat consorciada sigui un municipi, la seva participació al finançament de les despeses de funcionament del Consorci es realitzarà amb una quota inicial de 1.000 € (MIL EUROS) per a aquells municipis de menys de 5.000 habitants; de 1.500 € (MIL CINC-CENTS EUROS) per a aquells municipis entre 5.000 i 10.000 habitants i una quota de 2.000 € (DOS MIL EUROS) per a aquells municipis de més de 10.000 habitants. Aquestes quotes s’actualitzaran anualment segons d’acord amb l’IPC català.\nQuan el membre del Consorci no tingui aquesta condició municipal, la referida participació es determinarà en el conveni d’adhesió i serà com a mínim el de la quota prevista per als municipis de més de 10.000 habitants.\nD’acord amb els criteris establerts a l’apartat anterior, la Junta de Govern del Consorci fixarà, cada any, l’aportació econòmica que pertoca a cada membre, en l’aprovació del pressupost.\nArticle 7. Incorporació d’un nou membre al Consorci.\nPer a la incorporació d’ un nou membre al consorci caldrà seguir el següent procediment:\nSol·licitud formal per part del membre interessat, dirigida al president del Consorci.\nInforme i proposta de conveni de la presidència on es valori la candidatura segons els aspectes prefixats per la Junta de Govern.\nExposició de l’informe i proposta de conveni davant de la Junta de Govern.\nVotació de la Junta de Govern.\nPer ser admès un nou membre caldrà el vot de la majoria qualificada de dos terços.\nComunicació formal al candidat de la decisió acordada.\nArticle 8. Pèrdua de la condició de membre consorciat\nEs perdrà la condició de consorciat:\nPer renúncia voluntària de l’entitat consorciada.\nIncompliment pel que fa al pagament de la quota. El procediment serà:\nPresentació de l’oportú informe de la manca de pagament per part d’Intervenció a la Junta de Govern.\nAcord de la Junta de Govern de requerir el pagament de les quotes endarrerides, en el termini de 60 dies naturals, a comptar des de la data de la notificació.\nEn cas de no fer efectiu el pagament de les quotes es procedirà per acord de la Junta de Govern a la pèrdua de condició de membre del Consorci del municipi que es tracti.\nNotificació de l’acord al municipi interessat.\nPer dissolució del Consorci\nLa pèrdua de la condició de consorciat no eximeix aquest de satisfer i complir les obligacions i compromisos que tinguessin pendents.\nArticle 9. Separació com a membre del Consorci.\nPer separar-se com a membre del Consorci caldrà:\nFormular aquesta petició amb un preavís mínim de sis mesos, que serà aprovada i acceptada per acord de la Junta de Govern.\nEstar al corrent del compliment de les obligacions i compromisos anteriors i garantir el compliment dels que hi hagi pendent.\nArticle 10. Òrgans del Consorci\nEl govern i l’administració del Consorci correspon als següents òrgans:\nEls representants dels municipis en els òrgans de govern del Consorci hauran de ser necessàriament membres electes de les respectives corporacions i seran nomenats i substituïts lliurement pels respectius municipis consorciats. Llur mandat coincidirà amb el període que duri el del consistori que li hagi encomanat l’esmentada representació.\nLa finalització de la Presidència i dels membres de la Junta de Govern coincidirà amb la del mandat de les Corporacions Locals. Una vegada finalitzat aquest mandat, continuaran en les seves funcions sols per a la gestió ordinària fins a la convocatòria i celebració de la sessió del Ple per a la renovació dels seus membres. Aquesta sessió s’haurà de celebrar preceptivament en el termini màxim de quatre mesos des de la constitució de les Corporacions Locals.\nArticle 11. De la Junta de Govern\nEl Consorci es regirà per una Junta de Govern integrada per dos representants designats per cada un dels Municipis, entre els seus representants electes, i un representant de cada un dels altres ens consorciats.\nEn la primera reunió la Junta de Govern elegirà, d’entre els membres electes de les respectives Corporacions que en formen part, la Presidència pel mateix període de mandat que el de la Junta de Govern.\nArticle 12. Funcions i Facultats de la Junta de Govern\nLa Junta de Govern és l’òrgan superior del Consorci, i té atribuïdes les següents funcions i facultats:\nL’aprovació del pressupost en cada exercici, de les bases de la seva execució i de la liquidació de l’anterior.\nL’aprovació dels plans d’inversió, operacions financeres i les atribuïdes en matèria de contractació.\nL’aprovació dels límits de l’endeutament de cada exercici. Aquests límits no s’aplicaran a les operacions de tresoreria de durada no superior a un any que podran ser concertades per la Junta de Govern.\nLa constitució de societats mercantils, limitades o anònimes, o la seva participació en el capital de les ja constituïdes.\nL’adhesió, federació o confederació amb altres entitats que tinguin per objecte finalitats anàlogues.\nAprovació i signatura de Convenis amb la Generalitat de Catalunya, altres administracions públiques i ens supramunicipals, així com entitats privades amb o sense ànim de lucre que tinguin finalitats d’interès públic concurrents amb les dels ens locals membres del Consorci.\nL’adhesió dels nous membres que s’incorporen al Consorci.\nEl nomenament del president i vicepresident.\nLa modificació dels Estatuts i la dissolució del Consorci, acord que haurà de ser ratificat pels òrgans competents dels seus membres. En el supòsit de dissolució i liquidació del Consorci la Junta de Govern nomenarà les persones que faran la liquidació.\nEn general, exercir aquelles competències que essent inherents a les comeses pròpies del Consorci, la Llei 7/1985, de 2 d’abril, Reguladora de les Bases del Règim Local, atribueix al Ple de l’Ajuntament i no han estat atribuïdes a cap altre òrgan per aquests Estatuts.\nL’establiment, trasllat o tancament de sucursals, agències o representacions en la resta de les localitats consorciades.\nL’adquisició i alienació de tota classe de béns.\nL’exercici d’accions judicials i la defensa davant de les exercides contra el Consorci.\nDesignar la representació ordinària del Consorci en l’àmbit judicial i extrajudicial així com designar expressament algun o alguns dels seus membres com a delegats per a l’execució d’algun acord, o per la realització d’algun acte.\nArticle 13. Règim dels òrgans col·legiats\nLa Junta de Govern del Consorci es reunirà sempre que els convoqui el President, amb una antelació mínima de deu dies abans de la data de la reunió, i sempre que ho sol·licitin tres dels seus membres. En absència del President presidirà la reunió el vicepresident. I en cas d’absència d’aquesta darrera persona, el membre que els reunits elegeixin per a aquest acte.\nLa Junta de Govern s’haurà de reunir obligatòriament dos cops l’any com a mínim per tal d’aprovar els pressupostos de l’exercici següent i la liquidació de l’anterior, en temps hàbil perquè es puguin incloure, en el pressupost respectiu, les previsions particulars de cada entitat consorciada.\nArticle 14. Ordre del dia i Convocatòria de Reunions\nLa Junta de Govern del Consorci només podrà deliberar i adoptar acords en relació amb les qüestions que s’hagin inclòs en l’ordre del dia de la reunió. L’ordre del dia l’elaborarà la persona convocant de la reunió. No obstant, tres membres o més podran demanar, amb una antelació de tres dies abans de cada reunió, la inclusió d’altres qüestions en l’ordre del dia.\nPer una altra banda, per unanimitat, de tots els assistents, es pot acordar la inclusió d’una punt a l’ordre del dia.\nLa convocatòria de les reunions de la Junta de Govern es farà mitjançant correu electrònic adreçat al correu electrònic que cada membre designi a l’efecte, amb deu dies d’antelació a la data de la reunió. No obstant això, a sol·licitud de qualsevol dels representants es podrà realitzar en altra forma admesa en dret. Contindrà l’ordre del dia, fora del qual no es podran prendre acords, llevat que, essent presents tots els representants, l’assumpte sigui declarat d’urgència amb el vot favorable de la majoria. En casos d’urgència la convocatòria es farà amb una antelació mínima de 24 hores. Així mateix, la Junta de Govern del Consorci podrà celebrar sessió si així ho decideix per unanimitat i estant reunits tots els seus membres.\nPer a la vàlida constitució de la Junta de Govern del Consorci es requerirà la presència, com a mínim, de la meitat dels seus membres, essent possible la seva constitució en segona convocatòria, mitja hora més tard, amb la presència d’un terç dels seus membres, sense que aquest pugui ser inferior a tres. Aquest quòrum s’ha de mantenir durant tota la sessió. En tot cas, serà necessària la presència del President i del Secretari, o dels qui legalment els substitueixin.\nTots els acords dels òrgans col·legiats del Consorci s’adoptaran, per regla general, per majoria simple dels membres presents. Serà necessari el vot favorable de la majoria qualificada de dos terços del nombre legal de membres de la Junta de Govern per a la modificació dels Estatuts i la dissolució del Consorci.\nEs contempla la possibilitat de la delegació de vot, d’un membre a favor d’un altre, presentant justificació o document de delegació de vot.\nL’adhesió de nous membres consorciats requerirà el vot de dos terços de tots els presents en la Junta de Govern, d’acord amb el procediment previst a l’article 7 d’aquests Estatuts.\nLa Junta de Govern designarà un/a secretari/a, càrrec que exercirà, sense vot, un Llicenciat/da en Dret, el que s’encarregarà d’aixecar acta de les reunions de la Junta de Govern així com dels acords que s’adoptin, ostentant la facultat de lliurar certificacions, sense perjudici de les tasques d’assessorament que se li demanin.\nLa Junta de Govern també nomenarà a la persona responsable de la intervenció, que haurà de ser llicenciat/da en ciències econòmiques o titulació similar i haurà de tenir experiència en hisenda pública.\nArticle 17. Presidència\nCorrespon al President o Presidenta del Consorci les atribucions següents:\nExercir la representació institucional del Consorci.\nConvocar, presidir, suspendre i aixecar les reunions i decidir els empats amb vot de qualitat.\nSupervisar l’administració i els serveis del Consorci.\nPresentar a la Junta de Govern, per a la seva aprovació, la proposta de pressupost amb la seva liquidació.\nElevar a la Junta de Govern la documentació i els informes que considerin oportuns.\nAquelles altres atribucions que, essent inherents a les comeses pròpies del Consorci, la Llei 7/1985, de 2 d’abril, Reguladora de les Bases de Règim Local atribueixi a l’Alcaldia.\nArticle 18. Vicepresidència\nCorrespon al Vicepresident substituir al President en els casos d’absència, vacant o impossibilitat d’aquest d’exercir el seu càrrec, així com assistir-lo amb l’exercici de les seves funcions en els termes que estableixi la Junta de Govern.\nArticle 19. Fiscalització\nL’Interventor/a designat per la Junta de Govern fiscalitzarà tots els actes que suposin el reconeixement de drets i obligacions, així com els pagaments que se’n derivin.\nAquesta fiscalització s’exercirà d’acord amb el que, amb caràcter general, estableix la Llei d’Hisendes Locals, podent també optar per la fiscalització limitada regulada en la mateixa Llei. Excepcionalment i només en els casos previstos en l’article 5.c) d’aquests Estatuts es podrà substituir la fiscalització prèvia per un informe posterior.\nLes discrepàncies amb les objeccions formulades per la intervenció seran resoltes la Junta de Govern.\nLa intervenció facilitarà tota la informació sobre comptes del Consorci que li siguin sol·licitades per part dels Consorciats.\nArticle 20. Comptabilitat\nEl Consorci estarà subjecte a la fiscalització de la Sindicatura de Comptes de Catalunya.\nArticle 21. Durada i dissolució.\nEl Consorci es dissoldrà per les causes següents:\nPer acord dels dos terços dels ens consorciats.\nPer impossibilitat de continuar en funcionament.\nPer separació d’un o diversos ens consorciats, si amb això el consorci esdevé inoperant, previ acord per majoria unànime dels restants.\nPer incompliment de l’objecte.\nPer transformació del consorci en un altre ens.\nL’acord de dissolució haurà de ser ratificat pels òrgans competents de cadascun dels membres del Consorci.\nArticle 22. Liquidació\nEn l’acord de dissolució del Consorci es nomenarà una comissió liquidadora, composada per tres membres o un liquidador únic, que procedirà a satisfer els deutes i complimentar les altres obligacions que poguessin existir, distribuint els actius que resultin entre els ens consorciats en proporció a les seves aportacions. El balanç final de liquidació haurà de ser aprovat per la Junta de Govern. Si de la liquidació resultés dèficit, el mateix serà cobert pels ens consorciats en les proporcions que corresponguin mitjançant la tramitació dels oportuns suplements de crèdit. Finalitzada la liquidació el Consorci quedarà extingit i cancel·lada la seva inscripció en el registre d’Entitats Locals.\nEls presents estatuts es publicaran en els Butlletins oficials de la província corresponents, entraran en vigor el dia següent de la publicació extractada dels mateixos al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya.\n4.- CONVENI DE COL•LABORACIÓ AMB L’ASSOCIACIÓ DE COMERÇ I TURISME DE SANT HILARI SACALM\nSr. Santaugini: L’equip de govern durant la campanya electoral ens vam reunir gairebé amb totes les entitats i associacions del poble, una d’elles va ser l’Associació de Comerç. Ens van exposar les seves inquietuds i una d’elles era que durant molts anys hi ha hagut una col·laboració molt bona amb l’Ajuntament però que amb les retallades i amb els canvis de govern no veien molt clar la seguretat d’aquesta col·laboració. Ens van proposar de firmar una mena de conveni. Nosaltres érem en precampanya i els hi vam dir que en cas de governar no hi hauria cap problema en plasmar en paper el conveni que hi ha ara actualment amb l’Associació de Comerç i l’Ajuntament, i així ha estat.\nEl primer que vaig fer com a regidor de turisme i comerç va ser tirar endavant aquest conveni, es va redactar i es va debatre amb una reunió, i fa quinze dies es va signar. Bàsicament, repeteixo, el que fa és plasmar la relació o col·laboració que hi ha entre l’Ajuntament i l’Associació de Comerç, que fa molts anys que existeix, però ara s’ha plasmat en un paper i és un conveni.\nEn el qual es manifesta que hi haurà col·laboració en diferents camps: el de promoció econòmica, cultural i de turisme, i després es pacten uns acords anuals en el Pla de Dinamització local, promoure la marca comerç, i sobretot el que a ells més els importava: que se’ls hi cedís un espai, que ja tenen actualment a Can Rovira, com a oficina de l’Associació de Comerç, i apart també creien oportú tenir un tècnic de l’Ajuntament, que ja el tenen ara, que fes tasques de secretari de l’Associació. Bàsicament és això el conveni.\nSr. Garriga: Mirant el conveni, la majoria d’aquests punts que s’hi relacionen ja s’estaven fent fins ara: el treball que es fa a dins de Can Rovira, l’espai per reunions, donar a conèixer al consumidor diferents coses, promocionar el consum, col·laborar amb cultura, col·laborar amb turisme, tot això s’havia anat fent.\nCosta una mica de comprendre, a no ser, que sigui el que més o menys tu has donat a entendre: de que no es refien del nou equip de govern? És que no sé dir-ho d’altra manera, perquè la veritat és que tots i cadascun dels punts d’aquest conveni s’havien tirat endavant en la legislatura passada i es portaven de bé a bé sense cap problema, inclús la col·laboració dinerària que feia l’Associació de Turisme envers l’Ajuntament per fer activitats.\nAl final també està bé convenir les coses. De totes maneres el fet de fer un conveni suposo que obliga a alguna cosa més i la pregunta que faríem des d’Esquerra, més que tot perquè això no quedi en paper mullat o amb pura literatura. Si ja s’ha fet alguna actuació, que diferenciï una mica del que ja s’havia anat fent durant aquests últims anys, en la nostra legislatura i en la d’abans, tot això que es feia igual i que no s’havia conveniat.\nS’ha fet alguna actuació que no sigui de les que havíem conegut fins ara, o hi ha prevista a curt termini, causa-efecte del conveni de fer-ne alguna de diferent de les que s’havien fet fins ara.\nSr. Santaugini: Bàsicament, repeteixo és plasmar en un paper la col·laboració que hi havia hagut, no fa quatre anys, sinó actualment l’Associació de Comerç fa quinze anys que està formada i arran del que diem, de les inquietuds que tenen i de que sempre havien de parlar amb algun regidor durant aquests quinze anys, es va creure oportú posar-ho en un paper, ja que en el cas de que algú no els hi volgués cedir l’espai, o no els hi donés mitjans humans, que és un servei que els hi fa molta falta i que des de l’Ajuntament se’ls hi aporta amb una secretària, s’ha volgut plasmar per deixar-ho tancat.\nSr. Garriga: Les ajudes socials que s’havien fet m’imagino que se seguiran fent, no tenim cap dubte de l’Associació de Comerç, perquè tenen una presidenta que és molt “matxacona” amb aquest sentit, treballa molt.\nSr. Santaugini: Sí les ajudes socials aniran a la Residència de Sant Hilari.\nSr. Veciana: Per part nostra una mica la percepció és la mateixa que els d’Esquerra, també veiem la notícia al diari dient: -aquí s’ha inventat la sopa d’all o ha passat alguna cosa- i realment és continuar el que hi havia, que ja hi havia la col·laboració, evidentment, que és interessant col·laborar amb l’Associació de Comerç i Turisme, més faltaria, i si es fa amb paper i obliga les dues parts, i si els acords són bons, endavant . Repeteixo és el mateix que ja hi havia, doncs, que segueixi.\nSr. Santaugini: Bé per acabar de clarificar, l’únic que l’equip de govern vol pretendre és que nosaltres, i jo, almenys, sempre des de que estic posat en política el que m’he marcat, és fer molt de cas al full de ruta del nostre programa electoral, i nosaltres quan ens vam trobar amb totes les entitats ens van dir les seves inquietuds, o coses que ells els hi agradaria fer, i jo crec que se’ls ha d’escoltar.\nEl que no podem pretendre és que si per aquesta gent el màxim objectiu era fer un conveni i firmar-lo, no perquè siguem un equip nou de govern i tinguin por, sinó que ho volen per escrit, i nosaltres seguint el programa electoral hem cregut oportú tirar-ho endavant, doncs realment és plasmar el que ja fa molts anys que està al darrera.\nI no havent-hi cap més intervenció, es passa a la votació d’aquest punt, que s’aprova per unanimitat.\n4.- CONVENI DE COL·LABORACIÓ AMB L’ASSOCIACIÓ DE COMERÇ I TURISME DE SANT HILARI SACALM\nAtesa la tasca i esforç de l’Associació de Comerç i Turisme de Sant Hilari Sacalm en la promoció i foment turístics i comercials del municipi, i atès l’interès de l’Ajuntament en aquests objectius, els reunits, per unanimitat, adopten el següent\nRatificar el Conveni de Col·laboració entre aquest Ajuntament i l’Associació de Comerç i Turisme de Sant Hilari Sacalm per a l’actuació conjunta i el recolzament d’aquesta entitat en el foment i promoció turístics i comercials de Sant Hilari, quin text íntegre consta en l’expedient, signat el dia 14 de novembre de 2011.\n5.- MOCIÓ D’ESQUERRA-AM A FAVOR DE LA DACIÓ EN EL PAGAMENT DE LES HIPOTEQUES I L’ELIMINACIÓ DE LES CLÀUSULES DEL SÒL\nSr. Garriga: Això no té secrets, de fet en l’escrit del butlletí municipal ja vam donar una pinzellada del que pensàvem sobre el tema. El fet de presentar aquesta moció és que la situació econòmica de moltes famílies cada vegada està més afectada, el nostre poble i el nostre país i al llarg de tota la geografia d’Europa, em sembla, però sobre tot a l’Estat nostre, a l’Estat espanyol, i ens veurem en un curt període de temps de que moltes famílies seran incapaces d’arribar a pagar l’hipoteca, per la dura situació econòmica, evidentment\nUn perd la feina, l’altre perd els ingressos i no podran fer front als deutes, això ens porta a una problemàtica molt greu, sobretot amb dos punts: el primer i que ara podem veure per la tele és el tema dels desnonaments, moltes famílies es quedaran sense sostre, no sabran ni on anar a viure, i la segona, això s’ha dit mil vegades, el fet d’entregar l’immoble a l’entitat bancària i que no et saldi el pagament vol dir que crearà un deute viu que serà per la gent i pels seus hereus.\nA l’Estat espanyol, a diferència dels països europeus, el préstec té caràcter personal i de garantia real, i en cas d’impagament el patrimoni personal: sous i tots els valors que pugui arribar a tenir queden embargats, pel fet de no haver pagat l’habitatge, i com que molta gent estarà molt fotuda en aquest sentit, i si a més, no tenen feina, i a més els deutes li segueixen pendents poden caure a l’exclusió social.\nVeien això, com us deia abans que alguns països del nord d’Europa, bé gairebé de tot Europa, amb els lliurament de les claus del pis queda resolt el deute, doncs nosaltres el que proposem amb aquesta Moció és que algú se’n doni compte, com nosaltres i altres pobles, d’aquest vuit de la Legislació Espanyola que s’ha d’arreglar. No sé si el nou govern ho farà, o no, o tindrà altra feina a fer i no se’n recordarà. M’imagino que amb aquestes polítiques ultraliberals, difícilment ho resoldrà això, doncs que d’alguna manera anem a la Legislació Europea i que la gent donant el pis o l’habitatge li quedés saldat el deute.\nAmb línees generals el que demanem és modificar la legislació vigent, amb el sentit d’introduir l’adhesió del pagament com forma de liquidació hipotecària que quedés net de tots els deutes.\nTambé volem declarar abusives les clàusules del sòl que es munten els bancs, que al final sempre estiren cap a casa, i els fotuts els de sempre, i també demanar a la vegada, que els governs, tots els governs: els nacionals, els estatals, els europeus. No sé qui ho ha de fer, inclús els municipals prenguin mesura per aquest tema i sobretot el dels desnonaments.\nTambé sembla que en algun sector ja s’està fent el que proposa aquesta moció, és que s’incentivin les borses d’habitatge arreu del territori per posar un mercat de lloguer, de pisos de lloguer, de cases de lloguer a bon preu i al cim omplir tot aquest pac de pisos vuits que al final seran un problema per a tots.\nTambé a nivell municipal crec que seria convenient crear un petit banc d’habitatge municipal, només per temps limitat i només destinat a aquestes famílies que han quedat desnonades, i que tinguin, durant dos, tres , quatre, cinc mesos, el temps que es quedés, la possibilitat de viure aquí, fins que aquesta emergència fos solucionada. A grans trets és el que vol dir aquesta moció que avui presentem.\nSr. Veciana: Sí, sí, absolutament d’acord amb tot el que s’ha dit i absolutament d’acord amb l’esperit i amb el text de la moció.\nSr. Fauria: Hi estem d’acord i intentarem donar continuïtat a l’esperit de la moció.\nL’evolució de l’import de les hipoteques atorgades ha anat de la mà de l’augment dels preus de l’habitatge. La hipoteca mitjana va passar de ser de 111.000 euros a Catalunya i de 97.000 euros a Espanya al 2003, a 184.000 euros i 149.000 euros a Catalunya i Espanya respectivament al 2007, any en què esclata la crisi financera. A partir d’aquest moment, tant el nombre d’hipoteques com l’import de les mateixes es redueix considerablement, fins assolir una mitjana de 125.000 euros a Catalunya i 120.000 euros a Espanya al juny del 2010.\nEn total, del 2003 al 2009 s’han signat a l’Estat espanyol 1.286.647 hipoteques d’habitatges. D’altra banda, el 2006 va ser l’any del període en què més hipoteques es van signar (243.346) i també en què la hipoteca mitjana arribava al seu màxim històric (184.000 euros a Catalunya), a uns tipus d’interès especialment baixos.\nPerò les circumstàncies existents a l’hora de signar el contracte hipotecari han variat per a la majoria de persones hipotecades, particularment aquelles que es van hipotecar a partir del 2006, quan els tipus d’interès eren més baixos i els preus de l’habitatge arribaren al seu màxim. L’esclat de la bombolla immobiliària i la crisi financera i econòmica han deixat a Catalunya un 17,7% de població en atur i la impossibilitat de fer front al deute hipotecari està sent una realitat cada cop major i una de les noves causes d’exclusió social.\nL’execució hipotecària per impagament del crèdit hipotecari provoca la pèrdua de l’habitatge familiar per a milers de famílies cada any. En aquest procediment l’habitatge és subhastat, i la Llei d’enjudiciament civil (LEC) 1/2000 estableix que, en cas de no presentar-se postors, el creditor pot adjudicar-se l’habitatge pel 50% del valor de la nova taxació. El banc no només es queda amb l’habitatge per un preu molt menor pel qual es va signar la hipoteca, sinó que a més el deute segueix viu descomptant-li el valor del bé executat.\nA diferència d’altres requisits existents a la Unió Europea, a Espanya el préstec té caràcter personal i garantia real. En cas d’impagament, el patrimoni personal present queda embargat a través de l’habitatge, resta de béns i salari, deixant-la en un estat de vulnerabilitat, desprotecció i amb un alt risc de caure en l’exclusió social.\nDel primer trimestre de 2007 al primer trimestre de 2010, el nombre d’execucions presentades a Catalunya ha augmentat un 485% i un 385% a Espanya. Al 2009 van tenir lloc 93.319 execucions hipotecàries a l’Estat espanyol, de les quals un 20% es van produir a Catalunya; és a dir, més de 18.000 habitatges embargats i posats a disposició de l’entitat financera a Catalunya en tan sols un any.\nSegons l’Agència Negociadora de Productes bancaris —companyia de refinançament de deutes—, el 2010 a l’Estat espanyol finalitzarà amb més de 118.000 execucions hipotecàries. De confirmar-se, i sumades a les dades oficials del Consell General del Poder Judicial fins 2009, més de 270.000 famílies es podrien veure sense sostre en els anys posteriors a l’esclat de la crisi, del 2008 al 2010. La xifra prevista pel 2010 suposaria un augment del 500% de les execucions hipotecàries d’aquest any respecte el 2007.\nEn bona part de les legislacions del nostre entorn, com les de França, Bèlgica, Alemanya o els països anglosaxons, es té en compte la situació de sobreendeutament personal i deute hipotecari de les persones físiques, quan el deutor ho és de bona fe (per causes sobrevingudes) i el bé hipotecat és l’habitatge habitual, de manera contrària en el cas espanyol i català.\nAls països anglosaxons la dació de l’habitatge en pagament del deute hipotecari, és a dir, amb el lliurament de l’habitatge, la persona pot saldar el deute amb l’entitat financera i no se li embarga cap altre patrimoni ni ingrés familiar present i futur. Amb el lliurament de les claus queda resolt el deute. A la legislació espanyola existeix un buit legal significatiu que determina la impossibilitat de fer palès una situació sobrevinguda de sobreendeutament familiar.\nUna sentència, no ferma, de l’Audiència Provincial de Navarra de dia 17 de desembre de 2010 ha establert per primera vegada que el lliurament al banc del bé immoble hipotecat, tractat com una dació en pagament de recepció obligatòria, salda el deute pendent, seguint la pauta de les legislacions més progressistes del nostre entorn.\nD’altra banda, en una part important dels contractes de préstec amb garantia hipotecaria realitzats en els darrers anys s’han inclòs de manera generalitzada condicions que perjudiquen greument els prestataris, com les anomenades “clàusules de sòl i sostre” per a les hipoteques amb interès variable, per les quals s’estableixen un límit mínim i màxim pel que fa a l’índex de referència del tipus d’interès. Aquesta clàusula, que en un principi hauria de protegir el consumidor davant un augment considerable dels tipus d’interès, i alhora assegurar a l’entitat financera un tipus d’interès mínim que cobreixi el risc de l’operació, ha estat inclosa de tal manera que constitueix un greu perjudici per a les famílies amb hipoteca amb interès variable.\nLa inclusió de les “clàusules de sòl i sostre” ha pres com a referència, de manera constant, uns límits mínims i màxims del tipus d’interès que, observats des de l’evolució històrica dels mateixos, són fàcilment superables per als tipus mínims i difícilment assolibles per als tipus màxims. D’aquesta manera, el que havia de ser una clàusula de protecció en benefici mutu s’ha convertit en realitat en una assegurança per a entitats financeres de l’aplicació d’un tipus d’interès més alt que el de l’índex de referència, en especial en un moment en què aquest no arriba al 2%. D’aquesta manera, les llars hipotecades no es beneficien de la baixada del tipus d’interès.\nEs calcula que el 80% de les hipoteques constituïdes a l’Estat espanyol entre el 2006 i el 2009 poden contenir una clàusula d’aquestes característiques, amb perjudicis que poden oscil·lar entre els 1.200 i 2.300 euros anuals de mitjana.\nLa consideració com a abusives de les “clàusules de sòl” es basen, d’acord amb la normativa vigent, en la seva inclusió amb caràcter general, limita els drets de consumidors i usuaris (en esdevenir a la pràctica un “tipus fix” quan els tipus d’interès són baixos), situa les entitats financeres en una posició de privilegi respecte als prestataris i són desproporcionades pel que fa a la concreció del tipus mínim i màxim.\nPer tots els motius exposats fins aquest punt, i com a mesures a prendre atenent les circumstàncies de crisi econòmica actual, els reunits, per unanimitat, adopten el següent\nDemanar la modificació de la legislació vigent en el sentit d’introduir la dació en pagament com a forma de liquidació del deute hipotecari en determinats casos.\nDeclarar abusives les clàusules que en el contracte hipotecari fixin un límit a la variació a la baixa del tipus d’interès variable contractat.\nInstar al Govern a aprovar una moratòria i a implementar les mesures necessàries per a aturar els desnonaments de les famílies en situació d’insolvència sobrevinguda per la crisi econòmica actual. I per als milers de desnonaments que ja s’han produït, aprovar amb caràcter d’urgència mesures destinades a posar en lloguers socials els milers de pisos buits que acumulen les entitats financeres com a conseqüència dels embargaments efectuats.\nFer arribar aquest acord al president del Parlament de Catalunya; als grups parlamentaris del Parlament de Catalunya, del Congrés dels Diputats i del Senat; als presidents de l’Associació Catalana de Municipis, i a la Federació de Municipis de Catalunya.\n6.- APROVACIÓ DEL REGLAMENT REGULADOR DE L’ATORGAMENT DE SUBVENCIONS I ESTABLIMENT DE CONVENIS PER A LA PROMOCIÓ I DINAMITZACIÓ DE L’ASSOCIACIONISME\nSr. Fauria: Secretari si vols llegir la proposta, o no cal.\n(En l’expedient consta una proposta de reglament regulador de subvencions amb els seus annexes presentat pel grup d’Esquerre mitjançant un escrit en el que sol.liciten el seu debat i consens si més no de forma inicial en el proper Ple).\nSr. Garriga: Al Secretari avui li estalviarem una mica de feina, no sé si podrà cobrar tot el sou aquest mes.\nPrimer volem aclarir un punt que és que no el presentem com a moció, sinó com una proposta d’acord. La moció potser és una cosa que hauríem d’aprovar avui , des d’Esquerra no demanem que s’aprovi avui, simplement volem introduir aquest punt, o aquest reglament, o aquesta proposta perquè en un futur sigui debatuda, es pugui fer el que es vulgui o que bonament es cregui que sigui millor per tirar-lo endavant. –Què pretenem amb aquesta proposta del Reglament de les subvencions?. Ara ens trobem, tal com dèiem amb el tema dels pisos, en una època una mica dolenta, no només per la gent del carrer, sinó també pels Ajuntaments i per això ara creiem que l’Ajuntament és l’hora de replantejar, d’estructurar, d’escriure, de regular, a fons, tot el que és el tema de subvencions, de convenis i concertacions a nivell de poble amb les entitats o amb qui sigui.\nLa nostra pretensió, el nostre objectiu és dissenyar, entre tots, el primer Reglament d’atorgament de subvencions, el més ajustat possible a les necessitats de les entitats hilarienques, totes, siguin esportives, culturals, siguin les que siguin.\nPretenem una política de subvencions i de recursos de cara a les entitats que sigui molt clara i molt transparent, simplement per potenciar la xarxa associativa. Al final tot el teixit associatiu és el que impulsa de bona manera el poble\nEstàvem parlant, abans, del tema dels comerciants. Tenim la sort de ser un poble que tenim moltes entitats i belluguen molt el poble i són molt importants a tots nivells.\nCom deia abans una manera molt clara, sobretot per les entitats, i des de l’Ajuntament és que es pugui potenciar i donar un suport ferm a les entitats, però que sigui l’adequat.\nAmb el govern anterior també ho podríem haver arribat a fer, ja n’havíem parlat, però al final no es va realitzar, també tenim una mica de culpa, però el podem tirar endavant.\nJo crec que cal definir ben clarament quina ha de ser l’actuació de l’Administració Local per ajudar, enfortir i estructurar aquesta xarxa, com havia dit abans, i al final s’ha de fonamentar amb una responsabilitat compartida, amb una confiança mútua, entre les entitats i l’Ajuntament. Perquè a vegades, hi ens hi havíem trobat: -Sembla que jo tinc igual que aquells i rebo menys- No, no, estructurem i sabem que fem, per què ho fem, què rebem, perquè ho rebem i com ho hem de justificar.\nD’aquesta manera es donaria la màxima transparència des de l’Ajuntament i a la vegada quedaria molt clar, que a vegades, ha costat d’entendre-ho quins són els drets i quines són les obligacions de les entitats beneficiades.\nTambé es contempla en una part del Reglament que si algun dia alguna regidoria ha de donar una ajuda, o ha de fer alguna actuació que se surti d’aquest Reglament hi hagi l’obligació, per part del regidor o la regidora corresponent, de passar-ho per Ple.\nLa nostra pretensió no és que això quedi aprovat avui sinó consensuar-ho entre els grups polítics i a la vegada incorpora-hi en el disseny del propi Reglament, totes les propostes, tots els suggeriments que ens vinguin de les entitats, que ja les haurem anat a consultar una per una.\nSr. Fauria: Nosaltres acceptem parlar-ne. Evidentment el que no podem fer és una aprovació inicial. Jo crec que el que hauríem de fer és assentar-nos, fer un equip de treball per treballar-ho, si us sembla bé.\nLa nostra proposta seria que en aquest equip de treball hi hagués el regidor de governació per enfocar-ho una mica a nivell global, perquè si bé hi ha diferents regidories que pot afectar, aquestes són: cultura, afectaria amb una regidora, esports, amb una altra, benestar social i diferents àmbits de l’Ajuntament, o festes, doncs en aquest cas proposem que hi hagi un regidor d’Esquerra, un regidor del PIG, l’alcalde i el regidor de governació, per treballar-ho, i en el proper Ple aprovem un Reglament que sigui pràctic.\nTambé demanaríem que sigui pràctic i no sigui “enquisellat”, que pugui donar servei final a les entitats, que això sí que ho hem de mirar i que l’Ajuntament pugui seguir donant aquest servei i, evidentment, des de les diferents regidories que hi hagi aquest control. Per nosaltres no hi ha cap problema.\nSr. Veciana: Des del PIG, ho teníem en el programa, creiem que és lògic fer un Reglament de transparència d’atorgament de subvencions. Al principi ens va sobtar veure això de l’aprovació inicial, després ja vam saber que era.\nEl normal és fer-ho com ho has explicat tu Joan, primer plantejar un Reglament, consensuar-lo, per tant demanaríem que es canviés el punt d’acord, com ha dit en Joan, i després també que s’hauria de fer per un procés de participació. S’ha de fer l’equip de treball, tal com diu en Robert, però després també s’hauria de presentar a les entitats i que les entitats hi estiguin d’acord.\nPer altra banda ens sembla bé que el punt de partida sigui el text que hi ha en aquest conveni. Com que és un conveni que existeix en altres poblacions, n’hem trobat algun de bastant semblant a Esparreguera, tot i que no exactament igual,i a altres llocs, també seria bo posar-nos en contacte amb els Ajuntaments que tenen un Reglament d’aquest estil, per veure si funciona bé o si tenen incidències, sinó el compleixen i per tant ens desaconsellen que l’aprovem.\nBé, obrir el procés aquest de consulta i participació amb les entitats i treballar conjuntament el conveni, i presentar-lo, si no és el proper Ple, perquè hi ha Nadal pel mig, i ja veurem, però que sigui un termini per fer-lo bé, però que sigui un termini ajustat de temps.\nSr. Fauria: Doncs iniciaríem aquest treball. Marquem doncs aquest pas des de l’equip de govern, ja anirem, si us sembla bé, liderant una mica la proposta i us convocarem a les reunions per anar-ho treballant\nSr. Garriga: M’he descuidat de dir una cosa: és veritat és un max-mix de dos pobles, o sigui, que es pot fer moltes variacions i d’acord amb el nostre, està molt bé la idea de que les coses que no acaben de funcionar, si en parlem amb altres pobles pot sortir molt més quadrat..\nSr. Fauria: En tot cas hem de modificar la proposta, Secretari. Que no posi aprovació inicial, no fem una aprovació inicial.\nSr. Secretari: La proposta si us hi heu fixat ja no diu moció, sinó que diu directament aprovació reglament, també podeu deixar el tema sobre la taula, no cal complicar-vos la vida. Per les raons que heu explicat queda justificat en l’acta.\nSr. Garriga: Quan la vam presentar dèiem que aquesta proposta fos debatuda i consensuada, si més no, en el seu inici, a partir d’avui, la filosofia és aquesta.\nSr. Fauria: Bé deixem-ho sobre la taula i ho treballem.


‘De vici’ – Ningú és Perfecte\nViciosa, completa, insaciable, sensual, carinyosa… són alguns dels qualificatius que els anuncis de contactes utilitzen per vendre els serveis sexuals de –majoritàriament– noies, però també de transsexuals i homes joves. Calentes, insatisfetes i impacients perquè els clients arribin a casa seva o allà on els seus proxenetes decideixen que han de treballar i apa, a gaudir de la feina! Si no fos per la tristesa que em produeix, riuria davant la ingenuïtat masculina d’aquells que recorren per un o altre motiu a la prostitució i que es deixen enganyar per la il·lusió que cap ni una d’aquelles noies –si pogués triar o no hi hagués diners pel mig– voldria mantenir relacions sexuals amb cap d’ells. La prostitució és un abús de poder, una imposició i una deshumanització de les relacions humanes i de les persones que l’exerceixen. El contacte amb el cos de l’altre ens acosta a la seva intimitat, ens lliura i en certa manera ens fa vulnerables, i aquesta és potser part de la seva màgia. Abusar, utilitzar, sotmetre l’altre és una perversió. Sexe consentit no és sexe volgut. I totes aquestes noies, sense entrar a valorar que darrere la seva feina hi hagi proxenetisme, drogues o tràfic de blanques, són tractades com a simple bestiar. Només cal llegir els anuncis. Cossos sense cara, renovació periòdica de senyoretes, ben joves, ben maques, ben tendres, ben anònimes. Pit i cuixa. Mirin quin goig de carn. Però aquí l’Església –tan combativa quan li convé– no hi diu res. Això sí, que dues persones del mateix sexe s’estimin, es respectin i vulguin crear una família, és un pecat.\n30 de Setembre de 2013 Ningú és PerfecteUncategorized\n7 thoughts on “‘De vici’”\n30 de Setembre de 2013 at 1:10 PM\t Respon\nno hay que mezclar las churras con las merinas en 16 lineas…\n30 de Setembre de 2013 at 1:31 PM\t Respon\nRecorda a Magdalena, la dels Evangelis. Li va fer un servei al mateix Jesús.\n30 de Setembre de 2013 at 5:35 PM\t Respon\nPer parts. Serapis, Maria Magdalena era una empresaria acaudalada, ni més ni menys puta que qualsevol filla de veí, però massa propera a Jesús per la imatge que volia l’Esglèsia. No ho dic jo, ho diu un catedràtic en teologia. Et remeto al seu llibre, el Jesús de Pagola. Les dones sempre pillant.\nI ara una reflexió. Aquest mateix mitjà -Diari d’Andorra- rep molt gustosament els diners fruit de la prostitució. Al contrari que altres mitjans d’altres païssos que tendeixen a retirar els anuncis de contactes i que veuen com aquesta publicitat degrada la seva imatge. Noemí, en la mesura de les teves possiblitats, apreta perquè els prohibeixin…\n1 d'Octubre de 2013 at 1:09 PM\t Respon\nTotalment d’acord Noemí!\n2 d'Octubre de 2013 at 6:51 PM\t Respon\nBé, amb això de la prostitució que cadascú faci el que vulgui, jo no hi vaig amb aquestes dones.\nÉs evident que la prostitució degrada a la dona, per sort a Andorra la prostitució la teniu prohibida.\n4 d'Octubre de 2013 at 11:26 AM\t Respon\nSuposo que és un tema complex on – com fa uns anys amb la violència domèstica- es pensava que cadascú que faci el que vulgui a casa seva.\nNo sé. suposo que el debat donaria per molt i ens portaria a parlar al pes del patriarcat, el relativisme cultural i d’aquella manera de fer tant nostrada de ande yo caliente, y ríase la gente – i mai millor dit-\n5 d'Octubre de 2013 at 7:32 PM\t Respon\nMaria, la resposta per a tu va implicita: Poderoso caballero es don dinero. I com qui sent ploure.\nEntrada anteriorAndorrans de primera\nSegüent entradaEn mans de Mr. Bumble


Xocolata, pecat o plaer saludable? [Pàg. 1 de 2] | Revista | EROSKI CONSUMER\nPer mitigar les penes, per alegrar un dia gris o per celebrar els millors moments. Així és la xocolata, un dolç que no deixa indiferent. D'una banda se li atorguen propietats saludables, mentre que d'una altra se li adjudiquen efectes negatius, com ara provocar acne, sobrepès, migranya o càries. Fins i tot n'hi ha qui arriba a dir que crea addicció. Però la veritat és que no es coneix amb seguretat el fonament d'algunes d'aquestes suposicions.\nLa xocolata, principal derivat del cacau, conté, segons els experts, compostos que reporten propietats antioxidants beneficioses, especialment interessants per a la salut cardiovascular. Abans de divulgar les bondats de la xocolata i fer-ho amb la certesa que atorga l'evidència científica, convé especificar-ne el tipus, segons que sigui negra, amb llet o blanca. S'han publicat estudis que avalen les característiques beneficioses d'aquest producte, sempre que es tracti de la xocolata més pura, la negra, i el seu consum no sigui excessiu. I és que una ingesta moderada (20 grams) podria proporcionar propietats beneficioses a nivell cardiovascular i emocional.\nSón nombrosos els adjectius que tradicionalment acompanyen el cacau, des de curatiu fins a nociu i afrodisíac. I encara en aquests moments molts estudis tracten de desxifrar-ne les propietats. La manera més popular de consumir cacau és en forma de xocolata, el seu principal derivat. Per tant, és el consum de xocolata el que influeix en la salut de la majoria dels ciutadans. Se sap que com més contingut de pasta de cacau té, la qualitat de la xocolata és superior i més indiscutibles són, per tant, els seus beneficis per a l'organisme. La xocolata negra 99% (99% de pasta de cacau) té el doble de contingut en cacau que la xocolata amb llet (menys del 40% de cacau) i duplica el contingut de compostos antioxidants protectors. D'altra banda, la xocolata blanca té mantega de cacau, però no la pasta de cacau rica en antioxidants. No és correcte, per tant, lloar les propietats d'aquest dolç sense especificar res més, ja que la xocolata més consumida per la població és la xocolata amb llet, mentre que l'objecte dels atributs saludables és la xocolata negra, i millor encara com més cacau tingui, és a dir, com més amarga sigui. Encara més, les investigacions subratllen que l'efecte antioxidant del cacau s'inhibeix per acció de la llet, ingredient comú tant en la presentació soluble com en les rajoles de major consum. Segons els experts, això pot ser degut a la formació de complexos no absorbibles entre els antioxidants i les proteïnes làcties. En altres paraules, perquè la xocolata resulti veritablement sana, s'ha de prendre pura, amarga.\nRedueix la pressió arterial. La metanàlisi més recent que han efectuat uns investigadors australians conclou que el consum habitual de xocolata negra o de productes derivats del cacau pur s'associa a una reducció petita, però significativa, en les xifres de pressió arterial d'individus hipertensos. El mecanisme d'acció s'associa a la capacitat dels polifenols, antioxidants que conté el cacau, d'augmentar la formació d'òxid nítric endotelial, compost implicat en la vasodilatació arterial, acció que redunda en una disminució de la pressió arterial.\nRegula el colesterol. Se sap que el greix saturat de la mantega de cacau, per la seva riquesa en àcid esteàric, no augmenta el colesterol -a diferència dels greixos saturats d'altres aliments- sinó tot el contrari. S'ha comprovat que el consum de cacau o de xocolata negra es tradueix en una disminució dels nivells de colesterol total i de colesterol LDL (colesterol dolent), si bé no hi ha canvis en el colesterol HDL. Així conclou l'única metanàlisi que ha avaluat l'efecte dels productes derivats del cacau en el perfil lipídic realitzat per investigadors de la Universitat de Ciències Mèdiques de Pequín. Els autors suggereixen que cal estudiar la dosi de consum saludable, a més de l'efecte en els nivells de lípids a llarg termini.\nMalgrat les accions favorables del cacau, cal considerar que els derivats més consumits per la població general (cacau soluble, begudes de cacau, xocolata amb llet, barretes, bombons, trufes, etc.) són dolços en general amb una alta càrrega de sucres, greixos i calories. Aquests productes no són una opció acceptable per a la millora de la salut cardiovascular. El més raonable és animar la població a fer un consum moderat de cacau pur o de xocolata negra en substitució d'aquests dolços.\nAnar a la següent pàgina: Propietats: mites i veritats d'un dolç >>


Inversió del sector químic en la indústria 4.0\nPer Grup MCR | Indústria 4.0 | 0 comentaris | 29 novembre, 2016 | 0\nEl concepte d’indústria 4.0 ja no és desconegut en el sector industrial, tot i que els seus nivells d’implementació real no siguin encara els idonis. Amb tot, la inversió de la indústria en projectes de digitalització de principi a fi (end-to-end) creix any rere any.\nSegons l’estudi més recent de PWC, Industry 4.0: Building the digital enterprise, la indústria química té previst invertir fins un 5% dels beneficis anuals en implementació de projectes digitals fins al 2020, només superada per la indústria electrònica, que té previst invertir-hi fins un 7%.\nLa major part de les inversions es dedicaran a tecnologies digitals, com sensors, dispositius de connectivitat, softwares i aplicacions; però una part de la inversió es destinarà també a formació dels empleats, contractació d’especialistes, i a potenciar aquesta transformació digital a l’empresa.\nLes tecnologies 4.0 requereixen cada cop més especialització per part dels treballadors, que han de confiar en les dades i en la seguretat de la informació que aquestes tecnologies els ofereixen (digital trust).\nPer altra banda, la majoria d’empreses que tenen previst invertir en digitalització esperen un retorn de la inversió en dos anys o menys. Com a màxim, algunes empreses creuen que els projectes d’indústria 4.0 s’amortitzaran en cinc anys, no més.\nCom es tradueix aquesta inversió en un cas real?\nUn exemple d’un dels últims projectes que hem dut a terme a MCR per a la indústria química ha estat precisament la implementació de processos 4.0.\nUna empresa química, dedicada a la fabricació de colorants, treballava amb màquines autònomes que rebien ordres independents. Els errors en les proporcions de les mescles, que es feien i es verificaven de forma manual, provocaven molts problemes en la qualitat de la producció i en el temps d’execució. La revisió manual, en laboratori, de les mostres allargava també el procés.\nAmb la implementació del projecte 4.0, hem aconseguit:\nS’han interconnectat totes les màquines, i les dades s’emmagatzemen a una base de dades comuna. Això permet que els processos siguin més fluïts, ràpids, i minimitzar els errors, en estar automatitzat el traspàs d’informació.\nCompten amb un històric de dades per poder fer previsions més detallades i tenir un millor control dels projectes.\nDisposen d’un nombre més elevat de senyals i indicadors, com per exemple la temperatura dels equips, la velocitat dels motors… Això permet no només saber si tot està funcionant correctament en temps real, sinó poder reaccionar amb més rapidesa davant de qualsevol error i predir el resultat final amb més precisió.\nEl traspàs de dades és automàtic, per la qual cosa s’eviten els errors manuals en la programació de les quantitats dels diferents materials. Si hi ha un error, es pot saber amb precisió a quin material i quantitat s’ha originat.\nEl control es fa des de qualsevol lloc i en temps real, ja que es pot accedir a les dades des de qualsevol dispositiu: mòbil, tablet…\nI això no és tot. En una segona fase del projecte, es definirà un software estàndard que permetrà automatitzar encara més els processos i tenir més control de les dades; amb tot plegat es guanyarà rapidesa, precisió i fiabilitat de la producció.


Quan el teatre és necessari, no hi ha res més necessari – Godot Barcelona Per Albert Martí /@AlbertMarti_ Una de les frases més cèlebres atribuïdes a Peter Brook deia: “Quan el teatre és...\nUna de les frases més cèlebres atribuïdes a Peter Brook deia: “Quan el teatre és necessari, no hi ha res més necessari”.\nEl teatre necessari no és, esdevé. Esdevé realitats, mirades, reflexió. A Godot recollim muntatges que són necessariament necessaris d’aquest hivern:\nMaremar és el nou muntatge de la companyia Dagoll Dagom, s’ha atrevit a portar a l’escenari el drama dels refugiats que perden la vida al Mediterrani barrejant Pèricles, de William Shakespeare, i la inspiració musical de Lluís Llach.\nL’obra a partir de la qual es treballarà, Pèricles, el Príncep de Tir, és una de les peces menys representades del dramaturg que no s’ha fet mai ni a Catalunya ni a l’Estat Espanyol. Inspirada en la música i les lletres de Lluís Llach, amb la direcció musical, arranjaments i noves creacions d’Andreu Gallén, coreografia d’Ariadna Peya, direcció de Joan Lluís Bozzo, i producció executiva d’Anna Rosa Cisquella. Maremar és un espectacle que mostra com la prevalença de la bondat i l’amor poden ser recompensades per damunt de la maldat alhora que representa un cant a l’amor familiar i a la reunificació dels membres dispersats d’una família que lluiten pel seu retrobament.\nLa crítica ha dit: “‘Maremar’ és una proposta extrema, una barreja entre allò bo i allò menys bo, entre l’ambició poètica i la farsa units amb prou màgia i talent, i excel·lents coreografies d’Ariadna Peya, com per a captivar.” (Santi Fondevila a Time Out)\nMúsica, dansa, documental, projeccions… el creador Pep Tosar explora la dimensió humana del poeta Federico García Lorca a través d’aquest espectacle que, impregnat del duende lorquià, integra les diferents dimensions d’un mateix món. L’espectacle descobreix universos desconeguts de Federico García Lorca i ofereix una guia formidable per entendre millor el poeta que va cantar a la vida i a la mort amb la mateixa intensitat. El resultat són 90 minuts de poesia visual que remou les entranyes i que ens connecta amb el seu llegat poètic.\nLa crítica ha dit: “Un espectáculo creado con gran delicadeza, en el que las imágenes, el baile, el cante, los poemas… todo se entrelaza con suavidad y fluye sin altibajos.” (Nicolás Larruy a Espectáculos BCN)\nAquesta comèdia sobre la identitat individual i social, i les seves fronteres líquides, de l’autor d’origen argentí Daniel J. Meyer i dirigida per Montse Rodríguez Clusella, ha fet portat al teatre més adolescents que mai. Què té aquest monòleg, interpretat per Albert Salazar?\nDaniel J. Meyer comentava a la presentació: “Un bon actor i també una molt bona persona, que va acceptar sense saber el final i la gran quantitat de moviment que exigia l’obra. Hem estat treballant tot un any, després del qual només hem tingut alegries: bolos per Catalunya, un èxit a l’estrena a Vic… i els Butaca! Nosaltres som petits i ens va afalagar molt un èxit tan gran d’un projecte que va néixer de no res!”.\nLa crítica ha dit: “Un muntatge que parla de prejudicis, d’identitat i de la injustícia d’un sistema judicial que no és capaç de superar idees preconcebudes ni d’acabar amb els privilegis dels que tenen més diners o més prestigi. Un muntatge que parla el llenguatge dels joves, però que ens arriba a tots, i obliga a la reflexió i la revisió. Totalment imprescindible.” (Gema Moraleda a Somnis de Teatre).\nEt vindré a tapar, d’Espai en Construcció\nAquesta obra, de la companyia )e( Espai en construcció i dirigida per Roger Ribó, mostra la història de la Maria (Montse Bernad), la Nuri (Maite Bassa) i la Lluïsa (Blanca Solé) que decideixen sortir a la recerca d’en Joan, marit de la primera, que no ha tornat de la guerra.\nRepresentat a tres bandes i en un espai íntim, l’espectacle és un drama que fa ús de les tècniques de l’Storytelling Theatre britànic. Les tres actrius i la violinista recreen tots els escenaris d’aquest viatge a través del seu físic i de l’espai sonor en directe. A partir d’escenes curtes on es mostra més que no s’explica, s’endinsa al públic en una experiència teatral on les relacions humanes esdevenen les protagonistes. És amb aquest llenguatge poètic que fan que tothom s’integri en una barreja de teatre físic i de text que es desprèn totalment d’artificis innecessaris, per tal de reflectir les relacions emocionals dels personatges en diferents situacions.\nLa crítica ha dit: “Emotiu, honest, valent i despullat d’artificis, aquest muntatge de la companyia )e(spai en construcció és una nova demostració de què, quan hi ha talent, la manca de mitjans no és cap obstacle.” (Ivan F. Mula a Teatre Barcelona).


Fes un donatiu a laboren via Liberapay\nRomână (82% traduït)\nDonatius a laboren\nL'objectiu de laboren és rebre 50,00 € setmanalment. Sigueu el primer a contribuir!\nlaboren encara no ha configurat cap mètode de pagament, per això ara mateix no es pot processar el vostre donatiu. Quan el pagament sigui possible, us ho notificarem.\nNo voleu la divisa dòlar dels Estats Units? laboren també n'accepta 32 més:\nHem confirmat, mitjançant un procès de verificació automàtica, que laboren té control dels següents comptes en altres plataformes:


Piscines a Los Ángeles - Totes les piscines a Los Angeles County - California - Estats Units\nPiscines a Los Ángeles\nPiscines a Los Ángeles Los Angeles County > California > Estats Units\nEl Aquabike a Los Ángeles està augmentant de forma exponencial, sobretot en persones d'avançada edat o amb sobrepès. La natació proporciona seguretat i facilita la pràctica d'esport a persones amb problemes de mobilitat que per qualsevol motiu no pot practicar un altre esport. Així que deixa els ajudar-te a trobar les millors Piscines a Los Ángeles. Els millors llocs per nedar són les piscines cobertes, ja que estan protegits davant les inclemències del temps. Generalment, tot club de natació a Los Ángeles té una piscina coberta.\nGràcies a nedadors com tu, hem rebut noves piscines, algunes d'elles són seus d'algun club de natació a Los Ángeles. Per favor, no dubtis en contactar amb nosaltres si no apareix la teva Club. Si us plau, utilitza la nostra adreça de correu per comentar-nos qualsevol possible dada incorrecta o incompleta que estiguem mostrant. Ens agradaria també localitzar on s'imparteixen classes de natació a Los Ángeles. Ens ajudes ?. Si us plau contacta amb les instal·lacions de les Piscines a Los Ángeles que et mostrem per comprovar quines activitats aquàtiques ofereixen i els horaris perquè, per exemple, pot tenir horaris, normes i tarifes molt diferents a les que estàs habituat / a.\nPiscines per Categoria\nEls avantatges de comptar amb una piscina coberta és que es pot utilitzar la piscina durant tot l'any. A més, les piscines cobertes proporcionen diversió aquàtica per a tota la família sense els perills associats amb l'exposició excessiva al sol. Prova les piscines cobertes de Los Ángeles.\nEn els últims anys està creixent la demanda de piscines sense clor a Los Ángeles causa dels seus nombrosos beneficis per a la pell, el cabell i els ulls, ja que no causen cap tipus d'irritació al recórrer a l'ozó, l'oxigen o la sal per eliminar les bacteris.\nUn dels principals beneficis de les piscines climatitzades de Los Ángeles és que tota la família pot gaudir de càlides temperatures. Molts metges coincideixen que una piscina climatitzada combinada amb exercicis de baix impacte són excel·lents per a la teva salut i benestar.\nEl millor de les piscines d'aigua salada és el nivell de confort. La sal és més suau en la teva pell que el clor, ja que aquest tendeix a causar enrogiment dels ulls, picor a la pell i el cabell descolorit. Busca piscines d'aigua salada a Los Ángeles.\nLes piscines exteriors a Los Ángeles, com es podria deduir del nom, ofereixen a les persones l'oportunitat de nedar sota el cel obert. Les piscines són utilitzats per tot tipus de persones de tots els àmbits de la vida - nens en edat escolar, adults, solters, parelles joves, mares i pares amb nens petits, etc ..\nLocalitzades 42 piscines a Los Ángeles\nActualitzada en 2022 1553 Schrader Blvd. , Hollywood , CA , USA (Codi postal: 90028). Entre les activitats ofertes per aquest centre, si estàs interessat en natació o bany lliure podràs gaudir de 20 iardes x 40 peus, 6 carrers, coberta. Si necessites contactar amb la piscina, tens disponibles l'email i número de telèfon.\nActualitzada en 2022 401 S. Hope St. , Central L.A. / Downtown , Los Angeles , CA , USA (Codi postal: 90071). Nedadors com tu ens van informar de 25 iardes x 45 peus, 4 carrers, coberta. Sentim dir-te que no disposem de l'adreça de correu electrònic d'aquesta piscina. Esperem que et sigui suficient amb el número de telèfon.\nActualitzada en 2022 11311 La Grange Ave. , West L.A. / Sawtelle , Los Angeles , CA , USA (Codi postal: 90025). Nedadors com tu ens van informar de 25 iardes, 6 carrers, coberta. Pren nota dels completes dades de contacte que t'oferim a continuació.\nActualitzada en 2022 8015 S. Sepulveda Blvd. , Westchester , Los Angeles , CA , USA (Codi postal: 90045). Nedadors com tu ens van informar de 25 iardes x 30 peus, 5 carrers, coberta. Sentim dir-te que no disposem de l'adreça de correu electrònic d'aquesta piscina. Esperem que et sigui suficient amb el número de telèfon.\nBurns Recreation Center - Loyola Marymount University\nActualitzada en 2022 7900 Loyola Boulevard , Playa Vista / Marina del Rey , Los Angeles , CA , USA (Codi postal: 90045). Aquest centre esportiu ofereix una piscina de dimensions olímpiques (50 metres) x 25 iardes, 5 peus - 9 peus de profunditat, exterior (descoberta).\nActualitzada en 2022 1628 El Centro Ave. off Grower , Hollywood , CA , USA (Codi postal: 90028). Nedadors com tu ens van informar de 25 metres, 4 carrers, coberta. Sentim dir-te que no disposem de l'adreça de correu electrònic d'aquesta piscina. Esperem que et sigui suficient amb el número de telèfon.\nUCLA North Pool at Kaufman Hall\nActualitzada en 2022 120 Westwood Plaza , UCLA Campus , Westwood , Los Angeles , CA , USA (Codi postal: 90095). Nedadors com tu ens van informar de 25 iardes, 6 carrers, exterior (descoberta). Sentim dir-te que no disposem de l'adreça de correu electrònic d'aquesta piscina. Esperem que et sigui suficient amb el número de telèfon.\nActualitzada en 2022 11336 Corbin Avenue , Northridge , CA , USA (Codi postal: 91326). Nedadors com tu ens van informar de 25 metres, 6 carrers, 3.5 peus - 5 peus de profunditat, coberta. Pren nota dels completes dades de contacte que t'oferim a continuació.\nActualitzada en 2022 7630 Towne Ave. , Southeast L.A. , Los Angeles , CA , USA (Codi postal: 90003). Aquest centre esportiu ofereix 25 iardes, coberta. Posem a la teva disposició la informació de contacte com el número de telèfon i l'email de les instal·lacions.\nSpectrum Club at Howard Hughes Center\nActualitzada en 2022 6833 Park Terrace , Playa Vista / Marina del Rey , Los Angeles , CA , USA (Codi postal: 90045). Entre les activitats ofertes per aquest centre, si estàs interessat en natació o bany lliure podràs gaudir de 25 metres, coberta. En aquest cas només disposem de l'adreça de correu, en el cas que vulguis contactar amb ells.\nActualitzada en 2022 2025 Avenue of the Stars , Century City , Los Angeles , CA , USA (Codi postal: 90067). Entre les activitats ofertes per aquest centre, si estàs interessat en natació o bany lliure podràs gaudir de 20 iardes x 30 peus, exterior (descoberta). En aquest cas només disposem de l'adreça de correu, en el cas que vulguis contactar amb ells.\nThe Jonathan Club - Town\nActualitzada en 2022 545 South Figueroa Street , Downtown , Los Angeles , CA , USA (Codi postal: 90071). Aquest centre esportiu ofereix 20 iardes, 3 carrers, coberta. Ja fa algun temps que ens van informar d'aquesta piscina, per la qual cosa només tenim disponible el seu número de telèfon.\nBally's Holiday Spa - West L.A.\nActualitzada en 2022 1914 S. Bundy Dr. , West L.A. / Bundy , Los Angeles , CA , USA (Codi postal: 90025). Nedadors com tu ens van informar de 20 metres, coberta. Sentim dir-te que no disposem de l'adreça de correu electrònic d'aquesta piscina. Esperem que et sigui suficient amb el número de telèfon.\nUniversity of Southern California PHED Indoor Pool\nActualitzada en 2022 3560 Watts Way , USC , Los Angeles , CA , USA (Codi postal: 90089). Aquest centre esportiu ofereix 25 iardes, 8 carrers, 4 peus - 10 peus de profunditat, coberta. Ja fa algun temps que ens van informar d'aquesta piscina, per la qual cosa només tenim disponible el seu número de telèfon.\nWeingart YMCA Aquatic & Wellness Center\nActualitzada en 2022 9900 S. Vermont Ave. , South L.A. , Los Angeles , CA , USA (Codi postal: 90044). Entre les activitats ofertes per aquest centre, si estàs interessat en natació o bany lliure podràs gaudir de 25 iardes, coberta. En aquest cas només disposem de l'adreça de correu, en el cas que vulguis contactar amb ells.


El 'parc de les Palmeres' pot deixar de ser-ho per culpa del morrut roig | Viu Molins de Rei\nPalmeres del pac Pont de la Cadena // Ajuntament de Molins de Rei\nEl ‘Parc de les Palmeres’ pot deixar de ser-ho. El motiu: la plaga del morrut roig que està afectant tot l’arc mediterrani. L’insecte està acabant amb l’element més diferencial del Parc Pont de la Cadena, nom oficial de l’espai. Les 30 palmeres del parc estan infectades per les larves que excaven galeries de fins a un metre de llarg dins del tronc d’aquestes. De fet, set de les plantes ja han mort i han hagut de ser retirades per evitar el risc de caiguda del tronc.\nDurant els darrers mesos, l’Ajuntament de Molins de Rei ha realitzat tractaments fitosanitaris, ha retirat les fulles seques i ha acabat amb els nius de cotorres per alliberar-les del pes però, de moment, sembla que el morrut roig guanya la batalla. “A dia d’avui no hi ha cap tractament fitosanitari que ens protegeixi de la plaga perquè tot i que es matin els insectes i les larves ràpidament els arbres tornen a ser colonitzats”, explica el regidor de Via Pública, Miguel Zaragoza (PSC).\nEls tractaments que podrien acabar amb el problema tenen un cost elevat que pot superar els 4.000 euros. És per això que l’estratègia de l’Ajuntament és “intentar evitar haver de retirar més palmeres” fins afrontar “la renovació del parc” que està “prevista per aquest mandat”, assegura Zaragoza. D’altra banda, el consistori ha donat consells als propietaris privats de palmeres perquè facin els tractaments oportuns contra aquest temut insecte.\nEtiquetes:Miguel Zaragoza morrut roig parc Pont de la Cadena plaga plaga morrut roig


Aleran de Troyes - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nComte de Barcelona, Empúries, Rosselló i Marquès de Septimània del segle IX\n(S'ha redirigit des de: Aleran)\nAleran de Troyes  (800 - Barcelona?, 852) o Aleram (del nom germànic Aledramnus) fou comte de Troyes, marquès de Gòtia (849 o 850 - 851 o 852) i comte de Barcelona, Empúries i del Rosselló.\n(fr) Aledramn (Aleran)\n852 (Gregorià) (51/52 anys)\n850 (Gregorià) – 852 (Gregorià)\n← Guillem de Septimània – Odalric →\nJuntament amb: Isembard de Barcelona\nPossiblement era comte de Troyes i fill del comte Guillem de Blois (+ 834), i nebot del comte Odó d'Orleans (el sogre de Carles el Calb i germà de Guillem), i tenia una forta hostilitat familiar amb el llinatge de Guillem de Septimània, fill de Bernat de Septimània, per raons poc conegudes.\nEl 848 Guillem de Septimània s'emparà de Barcelona i Empúries. L'estiu del 849 Carles el Calb decidí atacar Aquitània. El comte Frèdol li va obrir les portes de Tolosa i fou ratificat en el seu càrrec. Pipí II d'Aquitània va fugir i Carles va presentar-se a Narbona i va nomenar Aleran com a comte de Barcelona i Empúries-Rosselló i com a marquès de Septimània donant a Guifré els comtats de Girona i Besalú i a Salomó els comtats de Cerdanya, Urgell i Conflent. Com que Aleran va ser l'encarregat de posar fi a les pretensions de Guillem, de recuperar els comtats que havien estat sota el poder del seu pare Bernat, tindria un adjunt anomenat Isembard, fill del marquès Guerí de Provença comte d'Autun i Mâcon.\nAleran no va tenir gaires dificultats per instal·lar-se als seus comtats, menys a Barcelona. Guillem demanà l'ajuda de l'emir Abd al-Rahman. Quan el febrer del 850 Carles el Calb va sortir d'Aquitània, els nobles es revoltaren altra vegada en favor de Pipí II, Sanç II (un noble enemic de Carles) va prendre el poder a Bordeus i Gascunya, i Guillem va iniciar campanya a la zona de Barcelona amb soldats àrabs sota el comandament d'Abd al-Karim ibn Abd al-Wahid ibn Mugit, assetjant Girona sense poder prendre-la, assolant els àrabs molts territoris. Carles va enviar reforços i Guillem va demanar la pau i a traïció va capturar als dos comtes però es va haver de refugiar a la ciutat de Barcelona on fou fet presoner per nobles partidaris del rei i executat. Llavors devia entrar Aleran a la ciutat, el 850\nCom a represàlia per la mort del seu aliat, els musulmans van conquerir Barcelona el 851 o el 852 a tot tardar. Segons el cronista Ibn al-Athir, es va produir una gran matança entre la població i la van saquejar però se'n van retirar després. Probablement el comte Aleran va morir en aquestos combats. Després d'això, l'any 852, es va establir la pau per tractat (abans del 19 d'agost del 852).\nGuillem de Septimània Comte de Barcelona\n850–852 Succeït per:\n↑ Història: Miquel Coll i Alentorn. L'Abadia de Montserrat, 1992\n↑ 2,0 2,1 Sobrequés i Callicó, Jaume; Morales i Montoya, Mercè. Comtes, Reis, Comtesses i Reines de Catalunya. Barcelona: Base, abril de 2011, p. 17. ISBN 9788415267249.\n↑ O potser ja era a la ciutat, però presoner fins aleshores\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Aleran_de_Troyes&oldid=27595518»\nDarrera modificació: 21 juny 2021 a les 19:08\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 21 juny 2021 a les 19:08.


Ikea obrirà una botiga a l'Espai Gironès - Diari de Girona\nIkea obrirà una botiga a l'Espai Gironès\nEs tracta d'un espai de planificació i interiorisme en el qual també es podrà comprar en línia La multinacional obre un punt de recollida a Celrà\noriol puig 12.11.2020 | 23:52\nBotiga d'Ikea Dissenya a Gijón, similar a la que s'obrirà a Salt.\nIkea obrirà una botiga a Salt, però no serà el gran centre comercial amb el qual fa anys que s'especula i que va arribar a provocar la celebració d'un referèndum al municipi. La multinacional sueca, que ha descartat la construcció de grans botigues amb magatzem, arriba a Girona amb un nou concepte, «Ikea Dissenya», que estrena per primer cop a Catalunya. La botiga s'ubicarà a la planta baixa de l'Espai Gironès i s'inaugurarà abans d'acabar l'any.\nIkea explica que en el nou punt de venda els clients hi trobaran assessorament per a projectes de disseny, però també hi podran comprar online i contractar els serveis de recollida, el transport i el muntatge dels mobles.\nPer a Alberto Fossati, director de mercat d'Ikea a Catalunya, «la posada en marxa a Salt del primer Ikea Dissenya al mercat català és un exemple del pes present i futur d'aquesta comunitat en els plans estratègics de la companyia. A més, aquest nou concepte s'adequa a les noves necessitats dels consumidors, que cada cop busquen espais amb una millor accessibilitat i que ofereixin una atenció més personalitzada».\nL'obertura de Salt s'emmarca dins del pla estratègic de la companyia que preveu l'obertura de diversos establiments a Catalunya sota diversos conceptes innovadors.\nEl juny, la cadena sueca va anunciar una inversió de 150 milions d'euros pels pròxims tres anys amb la que espera generar prop de 750 llocs de treball directes al mercat espanyol. A més, està destinant part dels seus recursos a incrementar la logística de les botigues i punts de contacte per adaptar-los a la nova realitat, assegurant una xarxa més gran de punts de recollida.\nPunt de recollida a Celrà\nEn aquest sentit, Ikea explica que ha obert un punt de recollida al polígon de Celrà. De fet, substitueix el que fins ara tenia a Riudellots de la Selva, un canvi d'ubicació que la cadena atribueix «a la necessitat d'incrementar la capacitat i l'accessibilitat del punt que dóna servei als consumidors de les comarques de Girona».\nQuan Ikea va consolidar la seva arribada al mercat espanyol va iniciar un ambiciós pla per obrir grans botigues amb centres logístics a prop de les principals capitals. Un dels objectius de la cadena era el mercat gironí, que va posar els ulls en uns terrenys situats al costat de l'Autopista AP-7 molt a prop de l'Espai Gironès. Els plans de la multinacional van topar amb la legislació de comerç i urbanística. Les traves administratives van impedir accelerar aquell projecte i, un cop superades, es va refredar l'interès de la companyia.\nA la dreta, els terrenys de Salt on Ikea volia construir un gran centre comercial. Foto: Marc Martí\nEntre 2018 i 2019 va descartar la construcció de grans centres comercials a Tarragona i prop de Perpinyà, però Ikea assegurava mantenir actiu l'interès per Girona. Però en pocs mesos la multinacional va fer un canvi radical en la seva estratègia. Ho explicava bé la directora general d'Ikea Espanya, Petra Axdorff, en una entrevista publicada per Diari de Girona el juny passat: «Obrir botigues de molts metres quadrats i magatzem annex no està entre els projectes d'Ikea».\nAtents als hàbits de consum\nEn la mateixa línia, un portaveu d'Ikea, preguntat per aquest diari si havien renunciat oficialment a construir un gran centre a Salt, assegurava que «el principal objectiu a l'hora d'obrir noves botigues és el d'estar més a prop dels consumidors a través de noves experiències de compra». I afegia: «Els nous conceptes de botiga responen a l'anàlisi i seguiment de les necessitats dels nostres clients, especialment en el context actual, per la qual cosa no descartem explorar altres formats en un futur».\nSegons un estudi de KPMG, les vendes de la companyia a Catalunya representen el 23% del total a Espanya. La xifra de negoci del grup en aquesta comunitat , amb tres centres (Badalona, Sabadell i l'Hospitalet de Llobregat) i 3,7 milions de clients, arriba als 331 milions d'euros anuals. A més, aquestes botigues generen un impacte de 94,7 milions d'euros, i contribueixen al manteniment d'un total de 2.864 llocs de treball que, en termes d'empreses sostingudes, representa al voltant de 369 empreses.\nEls clients de l'Ikea, víctimes d'una perillosa estafa.\nEl truc definitiu per deslliurar-te de mosques i mosquits aquest estiu.


Acord sobre el pla de xoc per a reduir la temporalitat en les administracions públiques\nResum dels punts clau de l’Acord sobre criteris generals a aplicar en matèria de temporalitat aconseguits per CCOO\nEls tres sindicats més representatius, sent CCOO el primer sindicat de les Administracions Públiques, per a negociar les condicions laborals de les treballadores i els treballadors de les administracions públiques de tot l’Estat, hem arribat a un acord en matèria de temporalitat en el sector.\nMalgrat que qualsevol acord amb una contrapart, que normalment té uns interessos diferents als nostres, comporta no aconseguir tot allò que et proposes, des de CCOO fem una valoració molt positiva d’aquest acord recentment signat, ja que conté qüestions molt noves i que suposen un canvi de paradigma en la lluita per desterrar la precarietat de les administracions públiques. Així, ens permet avançar en el nostres objectius:\n- Acabar amb l’elevadíssima temporalitat de les nostres administracions, que afecta molt negativament a tot el personal temporal que no disposa de la seguretat d’un treball fixe.\n- Aconseguir que els processos selectius disposen de totes les garanties jurídiques i es valore el màxim l’aportació d’aquestes persones durant els anys que han estat prestant un servei públic.\n- Millorar les condicions de treball del personal interí i temporal.\nAcord reducció temporalitat AAPP val\nAcuerdo reducción temporalidad AAPP Cast


Dedicació parcial de tot el govern a Santa Cristina d'Aro - Diari de Girona\nDedicació parcial de tot el govern a Santa Cristina d'Aro\nLa proposta no va ser ben rebuda per l'oposició, que diu que hi ha àrees amb més feina que altres\nDedicació parcial de tot el govern a Santa Cristina d'Aro santa cristina d'aro\nEls nou membres de l'equip de govern de Santa Cristina d'Aro exerciran el seu càrrec electe amb dedicació parcial, segons la proposta aprovada durant el ple de dijous a la nit, el primer del nou mandat. L'alcaldessa, Lourdes Fuentes (ERC), tindrà una dedicació parcial de 30 hores setmanals, percebent una retribució de 1.800 euros bruts mensuals. I els vuit regidors tindran una dedicació parcial de 25 hores, amb una retribució de 1.300 euros bruts al mes. Amb la dedicació parcial, els membres del govern no podran rebre cap altre tipus de remuneració per assistència a òrgans de govern i/o col·legiats. Per la seva banda, els quatre regidors de l'oposició tindran una retribució per assistència als plenaris municipals, que es faran, a partir d'ara, el darrer dimarts de cada mes. La remuneració per assistir als plens és de 250 euros.\nLa proposta de la dedicació parcial no va ser ben rebuda per l'oposició, que pensa que no és justificada, ja que hi ha àrees amb més volum de feina i d'altres amb menys. En aquest sentit, el govern va respondre que tots els membres tenen dedicació parcial perquè treballaran en equip i de forma transversal i que els regidors poden ajudar-se entre ells, en el cas que alguna àrea tingui menys volum de feina i, en canvi, una altra demana més hores de les assignades.


TERSA - ENERGIA SOLAR TÈRMICA PER A LA PLANTA DE SELECCIÓ D’ENVASOS DE GAVÀ-VILADECANS | Tractament i Selecció de Residus\nENERGIA SOLAR TÈRMICA PER A LA PLANTA DE SELECCIÓ D’ENVASOS DE GAVÀ-VILADECANS\nLa instal·lació neix de la col·laboració de SEMESA amb alumnes en pràctiques de cicles formatius de l’Escola Jesuites del Clot.\nLa nova instal·lació d’energia solar tèrmica de la planta de Gavà – Viladecans ha de donar servei d’aigua calenta sanitària als nous vestidors del personal; en concret a les dutxes per a les 36 persones que hi treballen.\nAmb aquesta actuació es preveu un estalvi energètic important, ja que durant els mesos d’estiu es preveu funcionar només amb l’aportació de l’energia solar.\nAprofitant la reubicació dels vestidors, s’han instal·lat a la coberta de la nau d’envasos sis captadors solars orientats al sud per aprofitar al màxim la radiació solar. L’aigua escalfada als captadors solars passa a un acumulador de 1.000 litres, que compta amb l’aportació auxiliar mitjançant termos elèctrics per als mesos d’hivern.\nA més, la instal·lació disposa d’un sistema de monitorització que permet la mesura en continu de l’energia solar tèrmica aportada i l’estalvi corresponent.