Un estil de vida saludable pot reduir fins a un 60% el risc de mortalitat cardiovascular - Corporació Salut\nUn estil de vida saludable pot reduir fins a un 60% el risc de mortalitat cardiovascular\nCorporació Salut → Notícies → Un estil de vida saludable pot reduir fins a un 60% el risc de mortalitat cardiovascular\nAmb motiu del Dia Mundial del Cor, us compartim alguns consells per gaudir d’una bona salut i prevenir així les malalties cardiovasculars\nLes malalties cardiovasculars són la principal causa de mort en tot el planeta. Els infarts de miocardi i els accidents cervell-vasculars es cobren més de 17 milions de vides l’any, el que representa gairebé una tercera part de totes les morts del món. S’estima que aquesta xifra pugi fins als 23 milions per a l’any 2030.\nLa malaltia cardiovascular és originada per múltiples factors, com el tabaquisme, la hipercolesterolèmia, la pressió arterial alta, la diabetis, el sedentarisme, l’obesitat o la contaminació.\nPortar un estil de vida saludable pot reduir fins a un 60% el risc de mortalitat cardiovascular. Per tal de conscienciar la població sobre la importància de gaudir d’una bona salut per prevenir les malalties cardiovasculars, cada 29 de setembre se celebra el Dia Mundial del Cor.\nConsells per prevenir les malalties cardiovasculars\nPortar una dieta saludable: menjar cinc porcions de fruita i verdura al dia, limitar el consum d’aliments processats, evitar els greixos saturats, consumir peix blau tres vegades per setmana, prioritzar el consum de carn blanca, cuinar amb oli d’oliva o beure amb moderació.\nRealitzar almenys 30 minuts d’activitat física moderada o intensa cinc vegades a la setmana. L’objectiu és aconseguir fer 10.000 passes al dia.\nControlar el pes evitant l’obesitat.\nDeixar de fumar o no començar a fumar.\nFer exercici i portar una alimentació equilibrada són les claus per gaudir d’una bona salut i qualitat de vida. És fonamental també una educació sanitària permanent i fomentar la investigació i innovació en la prevenció de les malalties cardiovasculars.


ELS ALUMNES DE JARDINERIA A REUS. | INS Salvador Espriu -\nEn el cas dels jardiners, es tracta de concursar amb grups de dos alumnes titulars i dos alumnes suplents per a construir un jardí a partir d'un plànol amb el material i les eines donades. L'institut de Reus, com a escola guanyadora del concurs en la edició del 2018, juntament amb el Departament d'Educació ens van organitzar una jornada on es van barrejar alumnes de diferents intituts per aprendre a replantar el jardí.\nLa competició Catskills tindrà lloc els dies 18 i 19 de febrer en unes instal•lacions properes a l'institut Les Salines (el Prat de Llobregat).\nLa resta de grup que no participava a l'entrenament va participar en una activitat-taller al mateix institut i també en una visita a una empresa de Riudoms (Vivers Gavaldà) productora de planta ornamental i flor tallada.


LA VEU DEL ROURE: AQUELLES POSTALS DE NADAL....\nPublicat per Sílvia Tarragó Castrillón a 17:10\nQuadern de mots 17 de desembre de 2012 a les 18:07\nOstres, sembla com si m’haguessis descrit a mi fa una pila d’anys enrere.\nJo feia el mateix: la mateixa caixa, la mateixa tria, el mateix mostrador de vidre i els mateixos records. Quina il•lusió! Després recordo que, la felicitació de Nadal –sempre d’en Ferràndiz- de la meva àvia era la primera a arribar a casa. Les de les meves amigues en general eren molt més clàssiques, jo en aquell temps, era la moderna d’en Ferràndiz.\nClidice 17 de desembre de 2012 a les 22:58\nNo era de gaire postals, però si de desitjar un Bon Nadal! :)\nSílvia Tarragó Castrillón 18 de desembre de 2012 a les 11:41\nDoncs debem ser de la mateixa lleva, Quadern de mots!!!! Gràcies per compartir els teus records.\nClidice, m'alegro de trobar-te, Bon Nadal a tu també!!!!\nia79 19 de desembre de 2012 a les 22:16\nJo també havia enviat aquestes postals, i m'agradaven molt, i més quan en revia, bones festes!\nSílvia Tarragó Castrillón 20 de desembre de 2012 a les 11:57\n¡Bones festes ia79! Veig que comparteixo records amb moltes persones.


Valls espera més de 35.000 persones a la Gran Festa de la Calçotada\nValls espera més de 35.000 persones a la Gran Festa de la Calçotada de diumenge\nLa festa marca l'inici de la temporada de calçotades que mou al voltant de 10 milions d'euros\ndimarts, 22 de gener 2019 - 08:00h\nTres participants al concurs de menjar calçots de la Gran Festa de la Calçotada 2018 | Laia Solanellas\nValls celebra aquest diumenge, dia 27 de gener, la Gran Festa de la Calçotada, tret de sortida de la temporada de calçots, que s'allarga fins a l'abril. Es calcula que els carrers de la capital de l'Alt Camp s'ompliran amb més de 35.000 persones arribades de la resta del país, de l'estat espanyol i fins i tot de l'estranger.\nMés de cent anys de calçotades a Valls\nA Valls, ciutat d'origen de la calçotada, fa més de cent anys que es fan calçotades. Des de finals del segle XIX, la tradició calçotaire ha anat passant de generació en generació, motiu pel qual Valls és coneguda com la capital del calçot. Tot i ser una tradició antiga, la festa del calçot no es va començar a celebrar fins el 1982 amb motiu d'una jornada itinerant del primer Congrès Català de la Cuina, convertint la festa, amb el pas del temps, en la celebració gastronòmica més popular de Catalunya.\nEl secretari de la Cambra de Comerç de Valls –organitzador de la Gran Festa de la Calçotada, Rafel Castells. | J.V.\nValls courà en un sol dia fins a 300.000 calçots\nLa programació d'aquest diumenge tindrà com a nexe comú, com no pot ser d'altra manera, el calçot. Als carrers de Valls s'hi podrà veure una demostració de coure calçots a la graella, de l'elaboració de la salsa o presenciar un dels esdeveniments que aplega més gent, el famós concurs de menjar calçots. S'estima que, durant aquest diumenge, a Valls, es menjaran fins a 300.000 calçots.\n«La vertadera temporada turística de Valls»\nEls carrers del Barri Antic de Valls s'ompliran de turistes –alguns arribats amb agències i guies turístics–, mitjans de comunicació internacionals –enguany japonesos i africans– que es desplaçaran fins a la capital de l'Alt Camp per seguir un esdeveniment únic al món. «Per Valls i l'Alt Camp, la temporada de calçotades representa la vertadera temporada turística de l'any; i pel Camp de Tarragona, la segona, després de la de sol i platja», ha subratllat en declaracions a VallsDiari el secretari de la Cambra de Comerç de Valls, Rafel Castells.\nValls fa olor de calçot\nLa festa començarà diumenge a les deu del matí amb la demostració de coure calçots a la plaça de l'Oli, i entre els seus concursos destaquen el de cultivadors, el de salsa de la calçotada i el popular Concurs de Menjar Calçots que, any rere any, desperta un enorme interès. A més a més, els visitants podran seguir la cercavila dels elements festius de la calçotada amb els Gegants i la Mulassa de Valls. En resum, un dia en què Valls fa olor de calçot, amb mercats i degustacions populars als carrers del Barri Antic.\nEl concurs de salsa de la calçotada a la plaça de Blat | Laia Solanellas\n350.000 persones venen a menjar calçots a l'Alt Camp\nAquest diumenge molts mitjans de comunicació de Catalunya, de l'estat espanyol i fins i tot estrangers vindran a Valls per fer-se ressò d'aquest esdeveniment. D'altra banda, Castells ha posat números als visitants que es desplacen a Valls i a l'Alt Camp en la temporada de calçots. «Calculem que, de novembre a abril, al voltant d'unes 350.000 persones venen a l'Alt Camp, i això pot arribar a generar un moviment d'uns 10 milions d'euros».\nTants calçots com puguis en tres quarts d'hora\nUn dels actes més importants de la Gran Festa de la Calçotada és el concurs de menjar calçots, el qual arrastra fins a la plaça del Pati centenars de visitants i desenes de periodistes per seguir un esdeveniment únic al món. La dinàmica del concurs es ben clara: menjar tants calçots com puguis en tres quarts d'hora.\nEs podran menjar calçots ben cuits a Valls. | Laia Solanellas\nEl gran campió no podrà participar al Concurs de Menjar Calçots\nEnguany, el gran campió Adrian Wegrzyn, no hi podrà participar. Les bases estableixen que el guanyador del concurs no pot presentar-se dos anys consecutius. L'any passat, Wegrzyn va endrapar 5,8 quilos de calçots en 45 minuts. Segons ha assegurat Castells, de moment ja hi ha apuntades 38 persones en un concurs en què està previst la participació de 20 persones.\nI recordeu, segons diu la tradició ancestral: una bona calçotada, una 'calçotada amb àngel', ha de tenir, com a teló de fons la serralada de Miramar; com a escenari, una masia vallenca, i, com a platea, la ciutat de Valls amb el seu campanar alterós.\n–Valls, a punt per coure milers de calçots a la Gran Festa de la Calçotada\n–Vins i Caves Portell de Sarral, patrocinador oficial de la 38a Gran Festa de la Calçotada de Valls\n–Valls busca voluntaris per col·laborar en la Gran Festa de la Calçotada\n–Valls obre temporada de calçot amb la Jornada Gastronòmica


Jardineria Natural. Un Jardí per Menjar-se'l.: 09.2011\nPLANETA EN MOVIMENT (MOVING PLANET) AL JARDÍ DE MAS MAIENSA\nUs deixo unes fotos de la jornada el Planeta en Moviment que vam celebrar al jardí botànic de Mas Maiensa amb l'escola Puig de les Cadiretes. El sol ens va acompanyar i totes les activitats es van poder dur a terme. L'extracció de clorofil·la, les curses de sac i els jocs solars.\nEl Jardí Botànic de Minsk a Bielorússia és un del més extens d’Europa amb 153 hectàrees de superfície. Compta amb unes 9000 espècies diferents de plantes i cada any van creixent, quan arribi a la col·lecció estable de 10.000 espècies. Serà considerat entre els 10 millors jardins botànics del mon.\nFoto: viquipedia. Casa del cigne\nEs va crear al any 1932 i esta administrat per la Acadèmia Nacional de Ciències de Bielorússia. Un de les seves principals activitats es mantenir la biodiversitat de la zona de Bielorússia i sobre tot de plantes a la llista vermella en perill d’extinció. És un jardí molt complet ja que compta amb col·leccions de plantes de tots els continents , Europa, Amèrica del Nord, Caucàs, Asia Central i Siberià. També té una gran col·lecció de rosers i lilàs.\nCompte amb un llac, diferents zones d’hivernacles com viver per la producció i altres com a zona de quarantena, edificis administratius i laboratori.\nLes seves col·leccions van des de arbres i gran coníferes fins a flors i bulbs, pasant per coleccions de planta viva, herbaris i planta in vitro. També compta amb un arborètum, una plantació de fruiters i una zona de dicada a les plantes medicinals. Realment és un jardí on pots trobar-hi una infinitat de diversitat en formes i colors de fruits, fulles i flors. Aquí et deixo el seu enllaç: http://hbc.bas-net.by/hbcinfo/eng/\nPublicat per un jardi per menjar-se'l a 18:25 0 comentaris Enllaços a aquest missatge\nFont: http://www.concienciaeco.com. D'aquest bloc us deixo 10 consells per lluitar contra el canvi climàtic\nAmb aquestes senzilles consells que ens proporciona solarweb podrem estalviar energia en el dia a dia el que es traduirà en una reducció de la nostra factura elèctrica així com de les emissions de CO2 i d'aquesta manera lluitar contra el canvi climàtic .\nConsells generals per estalviar energia\nNo encengueu els aparells elèctrics si no els necessites en aquell moment.\nEvita els "consums fantasma", per això és recomanable instal lar regletes amb interruptors que ens permetin desconnectar de la xarxa els electrodomèstics.Alguns electrodomèstics en "stand-by", especialment la tele, l'ordinador, equips de música, etc. continuaran consumint energia.\nUtilitza bombetes de baix consum, encara que són més cares duren molt més i\nPublicat per un jardi per menjar-se'l a 20:41 0 comentaris Enllaços a aquest missatge\nEls dies 21, 23 i 24 de setembre són anomenats les témpores de tardor. Durant el any tenim quatre períodes de témpores els mesos de febrer, maig, setembre i desembre. Corresponen a un dimecres, divendres i dissabte, en l’antiguitat aquests dies eren dies de dejuni, ofrenes i observació. La gent que vivia al camp es dedicaven a observar el temps i la meteorologia d’aquests dies la feien servir per predir els tres propers mesos. Així, aquest any: el 21 de setembre correspon a l’octubre, el 23 de setembre al novembre i el 24 de setembre al desembre.\nSi les témpores tenen raó per el sud del Gironès, sembla que tindrem una tardor càlida i de poques pluges el que correspon a octubre i novembre. El desembre potser més plujós, si acaba de decidir-se a ploure avui.\nPublicat per un jardi per menjar-se'l a 11:24 0 comentaris Enllaços a aquest missatge\nAvui comença la tardor a les 11:06 h. amb l'equinocci de tardor.\nSe'n va la calor\ni ens avisa la tardor\nque l'hivern ja ha arribat. O no?\ntot ho muda de color\ni la terra diu: "No, senyor!".\nTant l'hem maltractada,\nl'hem deixat baldada,\ni ara hem d'aguantar, evidentment,\nl'escalfament d'un món imprudent.\ni som en plena tardor,\nno fa fred i fa xafogor.\nI la pol.lució\nronda a qualsevol racó.\nTot és en perill d'extinció.\ni, a més a més, es desfà el gel\ni ens diu el cel que ens vindrà d'un pèl.\nt'hem deixat baldada,\ni ara hem d'aguantar, evindetment,\nLLetra: LLoll Bertran, Davis Castillo i Celdoni Fonoll del disc i llibre Quin món de mones!\nPublicat per un jardi per menjar-se'l a 0:36 0 comentaris Enllaços a aquest missatge\nDurant tota la història de la humanitat fins fa 200 anys, l'atmosfera ha contingut 275 parts\nPublicat per un jardi per menjar-se'l a 19:45 0 comentaris Enllaços a aquest missatge\nUs deixo del bloc de la Montserrat Enrich Gastronomia Salvatge i Cuina Silvestre un apunt sobre confitures. Com sempre molt interessant i entenedor.\nFont: www.gastronomia salvatge.com\nSetembre marca la fi de l'estiu, l'hora de collir els fruits i fer-ne confitura per tot l'hivern. La Natura ens brinda tot un seguit de fruits silvestres que podem aprofitar\nRecorda arreu del planeta avui parlarem del clima i l'escalfament global. Proposta de Al Gore. Creieu o no amb ell. Els canvis són importants i la concentració de CO2 a l'atmosfera és de 390,02 ppm. Ja sabeu que 350 ppm seria una xifra per aturar-nos. Però hem anat més enllà i cal fer el possible per reduir la dependència en el petroli i el carbó. Moltes són les idees de la gent d'arreu del planeta si vols compartir www.climatereality project.org.\nPublicat per un jardi per menjar-se'l a 12:02 0 comentaris Enllaços a aquest missatge\nBarcelona té jardí botànic des de el segle XVI, però la seva ubicació ha canviat successives vegades. L’actual jardí botànic és va inaugurar el 18 d’abril de 1999. Es troba situat a la muntanya de Montjuïc entre l’Estadi olímpic i el Castell amb molt bones vistes sobre Barcelona i el delta del Llobregat. El formen 14 hectàrees on s’han creat 71 fitoepisodis per adaptar-hi totes les col·leccions mediterrànies representatives de tot el mon.\nAquest jardí botànic es va projectar en un antic abocador de runes i va ser dissenyat per un equip interdisciplinari format per dos arquitectes Carles Ferrater i Josep Lluís Canosa, l’arquitecte malauradament desapareguda Bet Figueras, l’horticultor Artur Bosy i el biòleg Joan Pedrola\nPublicat per un jardi per menjar-se'l a 16:39 0 comentaris Enllaços a aquest missatge\nPublicat per un jardi per menjar-se'l a 8:00 1 comentaris Enllaços a aquest missatge\nA l'espera de més informacions el resum de ecodiari.\nDe moment s'informa d'un mort i tres ferits greus en aquest centre francès de producció de combustible MOX i triti per a usos militars pròxim a Nimes i Avinyó i a 250 km de la Jonquera. Hi ha risc de fuita radioactiva\nSegons que reporten diversos mitjans de comunicació, entre els quals France 3, l'explosió s'hauria produït a mig matí després que s'hagi declarat un foc en una de les sitges d'emmagatzematge de productes de baixa radioactivitat del complex atòmic de Marcoule, al departament del Gard. La BBC informa, d'altra banda, que hi ha risc de fuita radioactiva, encara que ni l'autoritat de seguretat nuclear francesa ni els propietaris del complex, no han emès cap comunicat. Els bombers i la prefectura han iniciat la delimitació de l'indret.\nL'explosió s'hauria produït en un forn per a la fosa dels residus de metalls radioactius d'activitat baixa o molt baixa. La planta de tractament de residus és gestionada per Socodei, una filial d'EDF. La Comissió d'Energia Atòmica ha dit que "no hi ha fuita cap a l'exterior, per ara".\nMidi Libre informa que l'explosió ha ocorregut a les 11 h 45 i que la víctima ha estat trobada "carbonitzada". Un dels ferits es troba en una situació greu i ha estat evacuat a un hospital d'emergència a Montpeller.\nFundat el 1956, el lloc nuclear de Marcoule s'estén pels pobles de Chusclan i Codolet , a prop de Bagnols-sur-Cèze, al Gard. Aquesta planta industrial-nuclear, ubicada al llarg del Roine entre Montelimar (65 km aigües amunt) i Avinyó (30 km aigües avall), es troba a la regió mitjana de Cotes du Rhone, àrea de turisme, agricultura i la viticultura. Nimes es troba a 45 km al sud-oest del complex.\nA Marcoule, AREVA hi és el principal soci industrial per al sanejament i clausura d'instal·lacions nuclears que ja han arribat al final de la vida i per al funcionament de la tecnologia de les plantes industrials. El lloc de Marcoule va ser el bressol de les aplicacions industrials i militars de plutoni a França.\ninstal.lacions d'armes nuclears, operades per Areva NC, etc.A Marcoule hi ha les següents instal.lacions nuclears:\nPublicat per un jardi per menjar-se'l a 14:49 0 comentaris Enllaços a aquest missatge\nPublicat per un jardi per menjar-se'l a 19:59 2 comentaris Enllaços a aquest missatge\nAvui us deixo unes bones fotos del blog El meu hort. Sembla que a la zona d'aquest bloc ja han patit una glaçada el 28 d'agost, esta situat a 1620 m d'alçada, però de totes han fet una bona collita.\nFont: El meu hort\nPublicat per un jardi per menjar-se'l a 12:45 0 comentaris Enllaços a aquest missatge\nEl Ginjoler(Ziziphus jujubaMiller)\nEl ginjoler és un arbre que el conec de sempre i no el conec gens. Fruiter escàs, i potser de cada vegada més, de les nostres contrades, encara en podem trobar exemplars que tenen molt d’anys malgrat la seva soca no sigui molt gruixada. Al meu parer és un arbre poc valorat pels seus fruits, els gínjols, de sabor dolcenc amb un cert punt d’acidesa. Quan són encara de color verd són molt xerecs al paladar. Necessiten estar pintats del seu color marró rogenc característic, malgrat encara conservi un poc el verd, perquè es puguin consumir. Personalment a mi m’agraden. Els ginjolers són de fulla caduca\nPublicat per un jardi per menjar-se'l a 15:53 0 comentaris Enllaços a aquest missatge\nLa biomassa es pot transformar en bio plàstics. Apart d'incinerar la biomassa per combustió, podem donar-li altres aprofitaments més rendibles com són els bio plàstics. Per exemple: a partir de la cel·lulosa i el midó obtenim el polimer PLA (Acid polilàctic). A continuació el següent vídeo us ensenya a fabricar bioplàstic a casa a partir de midó, aigua, glicerina i vinagre.\nFins fa relativament poc, tots els plàstics provenien de derivats del petroli amb diversos additius com els falatos obtenint entre altres: polietilè, poliestirè, PVC i poliester.\nEls primers bio plàstics que es van produir va ésser el 1926 als\nPublicat per un jardi per menjar-se'l a 23:35 0 comentaris Enllaços a aquest missatge\nEtiquetes de comentaris: biomassa i bioplàstic\nPublicat per un jardi per menjar-se'l a 20:48 0 comentaris Enllaços a aquest missatge\nFont: ww.350.org (traducció automàtica del angles).\nAquesta explosió de correu electrònic acaba de sortir a centenars de milers de partidaris de 350 - va ser escrit sota la pluja per Bill McKibben al parc davant de la Casa Blanca. Registra't aquí per rebre actualitzacions més frescos com aquest.\nEstic escrivint això des de la gespa davant de la Casa Blanca.\nDavant meu hi ha una marxa míting en expansió, amb els altaveus que van des dels ancians indígenes de la gran escriptora canadenca Naomi Klein. Darrere de mi, altres 243 persones valentes està sent robada a la presó - que és l'últim dia de la Fase 1 de la campanya de les sorres de quitrà, i 1252 nord-americans han estat detinguts, la major acció de desobediència civil en aquest segle en aquest continent.\nPerò hem estat tan aclamat per l'ajuda que ha vessat a tot arreu del món - avui, els activistes davant de la Casa Blanca va celebrar una pancarta amb un gran nombre en ell: 618.428. Així és com moltes persones a tot el món que van signar la "parada de les sorres bituminoses" mega-petició al president Obama, incloent a molts de vostès a la xarxa de 350.org. Fes una ullada a aquesta foto bonica de la passió i el coratge a la pantalla:\n(Fotografia:. Josh Lopez Si no pots veure la foto de dalt, feu clic aquí per veure més fotos i font d'inspiració de la DC.)\nPerò aquest moviment no es limita a signar peticions:\nPublicat per un jardi per menjar-se'l a 8:46 0 comentaris Enllaços a aquest missatge\nUn estudi recent del govern, diu que més del 60 per cent de les àrees desforestades\nPublicat per un jardi per menjar-se'l a 14:46 0 comentaris Enllaços a aquest missatge\nCom preparar un hort-jardí de herbes remeieres de forma fàcil i ràpida. Del canal Garden Girlt.\nPublicat per un jardi per menjar-se'l a 22:23 0 comentaris Enllaços a aquest missatge\nCrida de James Hansen al president Barack Obama perquè aturi la construcció de la canonada per transportar sorres bituminoses.\nMireu la següent crida feta per Jim Hansen, matemàtic, físic i astrònom ha treballat a la NASA i ha estudiat el clima rigorosament i les dades que va obtindre estudiant l'atmosfera de Venus, el van fer estudiar l'atmosfera terrestre i va adonar-se del canvi climàtic. Al 1988, ja va alertar de les conseqüències del augment de CO2 i altres gasos a l'atmosfera. El 2009 va escriure un llibre titulat 'Storms of my Grandchildren', i ens els darrers anys és un activista, que avui mateix ha estat arrestat per participar en la plantada davant de la Casablanca que aquests dies es porta a terme per convencer al president Obama que no signi el conveni, per el qual es construirà una canonada que portarà des de Alberta (Canada) sorres bituminoses a traves de diferents estats americans fins el Golf de Méxic per ésser refinant i convertit en combustible. Es sabut que la crema d'aquest petroli provoca més gasos de efecte hivernacle que el Carbó que és el primer combustible a la llista del més bruts i contaminants .\nPublicat per un jardi per menjar-se'l a 22:45 0 comentaris Enllaços a aquest missatge


Característiques i beneficis més destacats del coixí ROHO® Sensor Ready™ - RehaGirona\nCaracterístiques i beneficis més destacats del coixí ROHO® Sensor Ready™\nRehaGirona > Articles > Característiques i beneficis més destacats del coixí ROHO® Sensor Ready™\nEl coixí terapèutic ROHO® Sensor Ready™ és ideal per a usuaris que tenen risc de patir úlceres per pressió. Dissenyat per utilitzar amb Smart Check® de ROHO®, el coixí ROHO® Sensor Ready™ és ajustable a la forma, al pes i als canvis en la posició de l’individu en el temps.\nA continuació, pot veure les característiques i beneficis més destacats d’aquest coixí anti-escares, que s’expliquen més detalladament sota de la imatge: Ideal per a usuaris que tenen risc de patir úlceres per pressió\nAporta confiança, autonomia i tranquil·litat.\nCompleix els 4 principis bàsics de Roho®\nLa tecnologia Dry Flotation® de Roho® permet cumpliar els 4 principis de Roho:\nSis graus de llibertat. Els coixins ROHO® estan formats per cel·les individuals que es mouen independentment, permetent a cada cel·la retorçar-se, girar-se, doblegar-se, moure’s cap amunt i avall, i adaptar-se de forma precisa al contorn de l’usuari.\nForces de retorn constants. Quan el pacient està immers en un producte DRY FLOATATION® de ROHO®, les forces i pressions que exerceixen una força contra el contorn del pacient són iguals en tots els punts de contacte. Mentre el cos està immers, s’aconsegueix la màxima àrea de contacte per a la distribució de pressió. D’aquesta manera s’aconsegueix minimitzar la pressió de totes les zones de contacte.\nTensió superficial baixa. El disseny únic de les cel·les ROHO® permet la immersió en el coixí sense deformar els teixits, minimitzant el risc de danyar-los.\nBaixa fricció i cisallament. Com a resultat dels tres principis anteriors, la tecnologia DRY FLOATATION® proporciona un entorn amb fricció i cisallament molt baix. La fricció actua oposant-se a la direcció del moviment impedint-ho. El cisallament apareix quan forces oposades però paral·leles es troben. El resultat d’aquestes forces sobre els teixits inhibeix la correcta circulació de la sang. La superfície llisa i relliscosa de les cel·les de ROHO®, combinada amb el moviment independent de cada cel·la, redueix enormement la fricció i el cisallament mentre els usuaris es mouen durant el dia.\nEs pot configurar i monitoritzar el rang d’inflat del coixí en temps real\nAixò s’aconsegueix acoblant Smart Check® al coixí. Aquest dispositiu és assequible, portàtil, durador i molt fàcil d’utilitzar, i s’ha de demanar conjuntament amb el coixí.\nAjustable a la forma, pes i canvis de posició de l’individu\nGràcies a les cel·les d’aire intercomunicades.\nFàcil de netejar amb sabó neutre i aigua.\nDisponible en cel·les de 10 cm (perfil alt) o de 8 cm (perfil mitjà)\nFunda transpirable y elàstica.\nResistent al foc M2\nFabricat en goma de neoprè resistent al foc M2.\nInclòs amb el coixí.\nxRover, el cotxet esportiu per acompanyar-te a tot arreu caminant, corrent o en bici\nMallorca s’incorpora al Rehacademia Family 24 hores


Bellprat inicia demà tres dies de Festa Major\nDijous, 9 agost 2018. 03:00. Redacció AnoiaDiari.\nEls actes de la Festa Major de Bellprat s'iniciaran divendres 10, a les les 8 de la tarda, amb una sessió de cinema a la fresca. A les 10 de la nit tindrà lloc el sopar popular (15 euros; reserves fins el 8 d’agost als telèfons 630 757 443 - 657 654 442). A 2/4 de 12 de la nit, concert amb la S.A.M. Blues band.\nEls actes es reprendran l'endemà dissabte, 11 d’agost, partir de 2/4 de 6 de la tarda, amb jocs per la mainada a càrrec de Circ de jocs; al finalitzar, xocolatada per a tothom. A les 8 del vespre, partit de futbol-7 Al punt de la mitjanit, ball amb el grup Quartet Cocktail. Amb el tradicional ball del ram i el fanalet. En acabar, sorteig de regals diversos i, tot seguit, botifarrada popular.\nEls actes previstos per diumenge, dia 12, començaran a 2/4 d’1 del migdia, amb l'ofici solemne, presidit pel monjo de Poblet, Pare Salvador Batet. A la sortida, aperitiu de Festa Major. A les 5 de la tarda, jocs per a tothom i bany d’escuma a càrrec de Festa i fusta.\nUna cantada d’havaneres, a les 8 de la tarda, a càrrec del grup Penjats de l’ham, acompanyades de rom cremat, tancarà el programa de la festa d'enguany.\nL'Observatori de Pujalt inicia divendres les visites meteorològiques\nPau Riba, estrella del programa de la Festa Major d'Argençola\nDetectades vespes asiàtiques a Castellolí


El Pla de l'Os (Llano del hueso) | Flamenco Barcelona Show - Best Flamenco Barcelona Tickets\nSegurament no hi ha obra més trepitjada en el món que el paviment de ceràmica del gran artista Joan Miró, que es troba a terra, en la transició entre la Rambla Caputxins i la de Sant Josep, en un lloc tan bulliciós conegut com al Pla de l'Os.\nJoan Miró sàvia mirar les coses amb els ulls innocents d’un nen, i aquest obra representada a terra és un bon exemple de colors vius, formes simples i alegres.\nAntigament, quan la Rambla encara era una riera, aquí confluïa el rierol del Pi, que després ha donat nom a un gegant, una plaça i una bonica església.\nEl divertit nom del Pla de l’Us sembla que fa referència burlesca a la gent que antigament prenia el sol i descansava ociosament en aquest lloc ja que en català L’Us Sacre (os sacre) és sinònim de mandra.\nPerò com a la Rambla no té una sola denominació, aquest lloc cèntric se li coneix com Pla de la Boqueria, ja que és on desemboca el carrer que porta aquest nom. Actualment, amb botiga de bijuteria, i en l’edat mitjana, sembla ser que els jueus venien la carn.\nEl Pla de l’Os és un lloc molt artístic, no només per l’obra de Miró, sinó també perquè disposa de l’edifici més bonic de la Rambla: La Casa Bruno Cuadros, construïda al 1883, i més coneguda com la Casa dels paraigües. Aquesta casa, presidida pel seu emblemàtic drac xinès, la seva ornamentació orientalista i els paraigües oberts de la façana, sembla sortida d’un conte de fades.\nAl lateral del Pla de l’Os, en el mateix edifici de la camiseria Xancó, es troba la font de la Boqueria- de 1828 per solucionar els problemes de subministrament d’aigua- amb un escut de la ciutat. A la tardor una parada de castanyes, ofereix en aquest racó, al marge de brunyit central del passeig, un espai d’ambient més recollit.\nAmb tot això, el Pla de l’Os és un gran focus d’atrició. A part de la Boqueria, aquí desemboca el carrer del Cardenal Casañas, que s’endinsa al barri Gòtic, d’una banda; i les vivíssimes i cosmopolites carrers de Sant Pau i Hospital, de l’altra.\nEs tracta d’una zona molt popular, amb la seva quantitat de botigues, hotels, bars i restaurants, niu de turistes despistats amb un mapa i pendents de caçar les millors fotografies, gent que surt i entra de la boca de metro com si d’un formiguer es tractés, els animadors de les terrasses fent mim i tocant el acordión, les parades ambulants de poetes vagabunds; la gent que va al mercat, el complex gòtic de la Biblioteca Central, a la Catedral …


Com vam celebrar Sant Jordi? - Idees Magistrals\nT’envie un document (ho sent, no m’ho he currat molt, però fa calor i estic espessa) en què es veu com vam celebrar el Sant Jordi: de matí vaig pintar unes roses a la pissarra i vaig deixar uns quants contes, empaquetats de regal, escampats per l’assemblea. Quan vam entrar a classe (jo entrava amb ells, com si no sapiera res), van començar a elucubrar què podia ser tot allò.\nEls vaig contar el conte de la llegenda de Sant Jordi, van obrir els regalets i vam disfrutar d’un matí diferent i emocionant.\nEn fi, em donen aquest link del document: http://www.scribd.com/doc/34578012 i l’he posat com a “públic” (com que he esborrat les cares dels xiquets, no crec que hi haja cap problema legal). Potser així el pots agafar, no?\nTags: festes, llibres, Sant Jordi


Programes - Catalunya R�dio\nProgrames A - Z en arxiu\n"1714" �s una producci� de Catalunya R�dio basada en la trilogia �pica d'Alfred Bosch sobre els fets de l'11 de Setembre.\nEl 2013 va fer 100 anys del naixement de Salvador Espriu, l'inesperat poeta del poble, l'home que mirava la nostra terra i demanava llibertat per poder ser. I Catalunya R�dio es va bolcar en aquesta efem�ride per homenatjar el catal� que m�s a prop ha estat del Nobel de Literatura.\n23-F: 30 anys\nCatalunya R�dio recorda els 30 anys de l'intent de cop d'estat del 23-F.\nTres conductores passen la nit de dissabte amb un convidat per descobrir-ne la part m�s amagada.\nAquest estiu pots passar 35 dies a Catalunya R�dio.\nEl "360" �s el magaz�n dels caps de setmana d'estiu de Catalunya R�dio.\nAquest estiu a Catalunya R�dio us oferim la possibilitat d'aturar el temps per passar les tardes instal�lats al vuit� dia de la setmana.\n92 per sempre\nCatalunya R�dio celebra els 20 anys dels Jocs Ol�mpics de Barcelona amb un programa especial.\n"A dues bandes" �s un programa que s'emet simult�niament des dels estudis de Catalunya R�dio a Washington i a Barcelona.\nAd�u a Anna Lizaran\nL'actriu Anna Lizaran ha deixat una marca inesborrable.\nAfganistan: el repte de construir un estat\nL'Afganistan afronta el primer dels seus reptes institucionals amb les eleccions presidencials del dijous dia 20 d'agost de 2009.\nAix� es va fer\nGerard Quintana es va passar mesos a casa seva creant una maqueta. M�s tard va anar a l'estudi de gravaci� i, setmanes despr�s, el disc es va publicar finalment. Pep Ruiz, reporter intr�pid de Catalunya R�dio, ha estat en tots i cadascun d'aquests moments per descobrir i mostrar als oients com es fa un disc. I aquest �s tan sols un exemple.\nAix� �s dram�tic versi� d'estiu (39+1)\nLa radionovel�la d'aquest estiu a Catalunya R�dio\nAix� �s dram�tic versi� d'estiu (Male�t tel�fon!)\nA la s�rie "Male�t tel�fon" podeu escoltar 32 hist�ries que giren al voltant del tel�fon en tots els formats possibles.\nAix� �s dram�tic versi� d'estiu (Pret�rit imperfecte)\nTrepidant dram�tic d'aventures, de Toni Soler, en 35 cap�tols.\nMagaz�n de tarda en directe, amb hist�ries molt pr�ximes i m�sica, molta m�sica.\nAlbert Camus, la veritat i la com�dia\nPremi Nobel de literatura el 1957, Albert Camus va lluitar sempre per eradicar els totalitarismes. Va dir el que pensava en forma de pamflet clandest�, de novel�la o d'obra de teatre. "La veritat �s misteriosa, fugissera, i sempre per conquerir", va deixar anar quan va recollir el Nobel. Aquest �s el nostre homenatge a "L'estrany" que hi havia darrere de les seves lletres.\nA finals de la Segona Guerra Mundial, Alfred Brendel va ser enviat a cavar trinxeres a Iugosl�via. Tenia 14 anys. Tot i aix�, va acabar convertint-se en un dels grans pianistes del segle XX: nascut l'any 1931 a Txecoslov�quia la seva carrera �s plena d'enregistraments de compositors com Beethoven, Schubert i Liszt, a m�s de ser assagista i poeta.\nAlg� ho havia de fer\n"Alg� ho havia de fer" �s el nou programa de les tardes d'estiu del cap de setmana, presentat i dirigit per Jaume Aparicio, Jordi Franco i Jaume Garcia.\nAlguna pregunta m�s? (El resum setmanal)\nSi les transmissions esportives ho permeten, l'equip de l'Alguna pregunta m�s? us ofereix un resum dels gags m�s destacats emesos durant la setmana.\n"La paraula �s el m�s bonic que s'ha creat, �s el m�s important de tot el que tenim els �ssers humans. La paraula �s el que ens salva", deia Ana Mar�a Matute. El 25 de juny del 2014, l'escriptora va morir a la seva Barcelona natal. Li faltava un mes per fer els 89 anys.\nPrograma de turisme a Catalunya que vol posar en valor el territori, el que tens al costat de casa i la seva gent.\nAnt�nia Font, viure sense tu\nEl novembre de 2103, el grup mallorqu� Ant�nia Font sorprenia tothom anunciant la seva dissoluci�.\nEl flamenc est� de festa: la catalana universal Carmen Amaya, "bailaora" que cantava i ballava des de ben petita en bars, caf�s, restaurants i "tablaos", i que, de gran, va adquirir fama internacional, �s homenatjada a Catalunya R�dio pels cent anys del seu naixement a Barcelona i els cinquanta de la seva mort a Begur.\nCatalunya R�dio celebra l'Any Maragall amb un programa que ens acosta a la figura del poeta.\nAqu�, Catalunya R�dio\nDescobreix la programaci� de Catalunya R�dio de la temporada 2011-2012.\nAqu�, Catalunya R�dio. Molt per sentir\nTens 26 sol�licituds d'amistat. Descobreix la nova programaci� de Catalunya R�dio en la presentaci� de la temporada 2010-2011.Descarrega-te-la aqu�.\nAra que fa 50 anys\nAmb motiu dels inicis de la Nova Can��, ara fa 50 anys, fem un rep�s, amb molta de la gent que va estar al darrere i al davant d'aquest fenomen.\nAvel�l� Art�s Gener "T�sner"\nCatalunya R�dio convida a passar l'estiu amb grans figures de la cultura catalana en el centenari del seu naixement.\nMagaz�n de tarda amb entrevistes, m�sica, concursos i diverses seccions, presentat per Anna Ayala.\nPrograma musical per a la temporada d'estiu, pensat, �nicament i exclusivament, per entretenir els oients amb els �xits de tota la vida.\n"bLoG oBert" �s comunicaci� en tots els sentits. Viv�ncies, experi�ncies i emocions explicades a la r�dio des de la r�dio.\nMagaz�n de cap de setmana amb entrevistes d'actualitat, personatges, i diferents seccions.\nAnalitzem les nostres bones intencions, els nostres bons prop�sits.\nCaf� per a tothom? An�lisi de l'estat de les autonomies\nDel 4 al 26 de juny, l'"Informatiu del migdia" i "Catalunya vespre" emeten una s�rie de reportatges sobre el finan�ament de les comuntats aut�nomes i l'esfor� que fan per combatre el d�ficit. Es tracta d'una an�lisi de l'estat de les autonomies des de la concepci� pol�tica i la realitat econ�mica.\nCampanya electoral. Hora zero\nPrograma especial, realitzat pels Serveis Informatius de Catalunya R�dio, editat i presentat per David Badia, amb els comentaris de Joan Trias.\nCampionat del M�n de motociclisme\nCastellet, un personatge en grup\nJosep Maria Castellet �s un dels intel�lectuals que ha tingut m�s pes al m�n editorial al segle XX. Deia que s'havia fet en grup, amb els altres, i que aix� era fonamental a la seva traject�ria. Memorialista, assagista, ant�leg i editor, per les seves mans van passar els manuscrits originals d'algunes de les grans obres d'escriptors catalans que ara ja no hi s�n. Va morir el 9 de gener del 2014.\nBreu rep�s de les not�cies m�s rellevants del dissabte.\nCatalunya, 1714-2014: El Tricentenari\nL'11 de setembre del 2014 es compliran 300 anys de la derrota catalana a la Guerra de Successi�, un episodi hist�ric que ha marcat i condicionat els �ltims tres segles d'hist�ria del nostre pa�s.\nCatalunya demana la consulta\nEl 8 d'abril de 2014 Catalunya R�dio fa un gran desplegament per cobrir el debat de la consulta al Congr�s dels Diputats. Hem viscut les hores pr�vies amb "El mat� de Catalunya R�dio" en directe des de Madrid i, a partir de les 15:30 h, fem un programa especial amb M�nica Terribas i K�lian Sebri� des de dins del Congr�s. #ConsultaCatR�dio\nL'actualitat informativa del cap de setmana des de primera hora del mat� amb les not�cies m�s destacades.\nCatalunya mat� (Marta Bell�s)\nEl primer informatiu del dia amb el resum del m�s destacat de l'actualitat de les �ltimes hores i les previsions del dia.\nCada cap de setmana, a les dues del migdia, t'expliquem qu� passa a Catalunya i el m�n.\nCatalunya R�dio, 30 anys\nCatalunya R�dio, a Egipte i Gaza\nCatalunya R�dio 25 anys\n"L'hem fet entre tots", 25 anys de Catalunya R�dio\nCatalunya R�dio a la Titan Desert\nCatalunya R�dio fa el seguiment de la Titan Desert, la prova per etapes amb BTT que es disputa al desert del S�hara.\nCatalunya R�dio amb Creu Roja\nCatalunya R�dio amb Creu Roja. Ajudem el que tenim m�s a prop.\nCatalunya R�dio amb els refugiats somalis a K�nia\nUn equip de reporters de Catalunya R�dio viatja a Nairobi, la capital de K�nia, per intentar dibuixar una radiografia de l'actual situaci� a Som�lia, el pa�s ve�, que acaba de patir un traum�tic relleu de poder.\nCatalunya R�dio us felicita el Nadal\nUna finestra per seguir tota l'actualitat esportiva.\nNeus Bonet i Mart� Farrero condueixen a partir de les 5 de la tarda un programa informatiu especial a Catalunya Informaci� amb un ampli seguiment de la cimera del pacte fiscal que reuneix els l�ders pol�tics al Palau de la Generalitat\nCl�ssics de caps de setmana\nEls cl�ssics del cap de setmana desperten els dissabtes i diumenges d'estiu a Catalunya R�dio.\nOferim el concert ben�fic per recaptar fons per a la investigaci� de l'Alzheimer que es va fer el 29 de setembre de 2013.\nConcert homenatge Antoni Ros Marb�\nConcert d'homenatge al director d'orquestra, pianista i compositor, a L'Auditori de Barcelona.\nM�s de seixanta artistes interpreten can�ons al voltant de la llibertat davant de m�s de 70.000 assistents, que tamb� rememoren el concert emblem�tic que Llu�s Llach va fer a l'estadi el 1985.\nPer a aquestes festes, la millor selecci� de m�sica cl�ssica.\nInformatiu amb tota l'actualitat del dia.\nLa matinada del 5 de maig del 2013, el locutor, actor, doblador i presentador de televisi� Constantino Romero moria a Barcelona a causa d'una malaltia neurol�gica. Romero, nascut a Albacete el 29 de maig del 1947, va destacar per la seva veu potent. Es va iniciar en el m�n de la r�dio i l'any 1985 va fer el salt a la televisi�, on es va fer molt popular amb els programes "El tiempo es oro" i "La parodia nacional". Tamb� va ser la veu dels Jocs Ol�mpics de Barcelona 92.\nUn programa �gil amb la participaci� dels oients, concursos i suggeriments culturals per passar les tardes dels festius intersetmanals.\nA trav�s de la tert�lia amena i de la conversa distesa, es fa mem�ria de gent, fets i can�ons que s�n ben presents en el record col�lectiu del nostre passat recent.\nMagazine de tarda de to dist�s, per� rigor�s, amb sentiment i ironia.\nDe Sant Jordi als dracs\nDe les novetats m�s esperades a les m�s desconegudes.\nDia a dia, rock a rock\nUn programa basat en la hist�ria del rock.\nEl 17 de mar�, el portal LletrA de la UOC promou el Dia de la Poesia Catalana a Internet conjuntament amb Catalunya R�dio i altres entitats col�laboradores.\nDiscurs del Molt Honorable President de la Generalitat.\nRosa Romero parla amb les dones m�s importants de l'escena catalana.\nUn lloc de pas per a experts, pares, canalla i mestres per parlar sobre l'educaci� dels fills. Tot amb bon humor, amb passi� i sense complexos.\nEl 9-N a Catalunya R�dio\nPrograma especial de seguiment del proc�s participatiu del 9 de novembre del 2014\nEl Caf� de la Rep�blica, 1.500 programes\nQuan Joan Barril va arribar als 1.500 programes al capdavant d'"El Caf� de la Rep�blica", Catalunya R�dio, per celebrar-ho. va elaborar un arxiu sonor amb els continguts m�s destacats del programa des que va comen�ar a caminar, l'octubre del 2005.\nEl Caf� de les dones s�vies\nCada dia durant aquest estiu, a les nou del vespre, Joan Barril es disposa a parlar amb una dona diferent\nUna reuni� d'amics en un ambient sonor nocturn, amb m�sica de fons, per parlar de cinema, teatre i espectacles per a les nits d'estiu.\n"El copilot" �s un magaz�n de motor que engloba des del dia a dia de qualsevol conductor fins al m�n de la competici�.\nLes il�lusions, els desitjos, els records i les m�siques dels grans personatges que estimem omplen de vida la r�dio. Les converses m�s sinceres i �ntimes neixen a "El divan" amb S�lvia C�ppulo.\nEl duel Bar�a-Manchester City\nEl Bar�a de Tata Martino ha guanyat per 0-2 el partit d'anada de vuitens de final de la Lliga de Campions contra el Manchester City de Manuel Pellegrini. Messi, de penal, i Dani Alves han marcat els gols a l'Etihad Stadium.\n�s una tert�lia al voltant del tema de la conciliaci� de la vida professional i la familiar.\nPrograma que combina la vida, la literatura i la m�sica.\nEl mat� de Catalunya R�dio (Antoni Bassas)\nCatorzena temporada d'aquest magaz�n matinal, que s'ha convertit en el programa diari m�s escoltat de la hist�ria de la r�dio a Catalunya.\nEl mat� de Catalunya R�dio (festius, amb Francesc Soler)\nUs proposem viure "El mat� de Catalunya R�dio" tamb� els festius intrasetmanals, amb una oferta m�s festiva, per� amb el mateix comprom�s amb l'actualitat i el rigor.\nEl mat� de Catalunya R�dio (festius, amb N�ria Coll)\nA "El mat� de Catalunya R�dio" dels festius continuarem apostant per l'actualitat i l'entreteniment.\nEl mat� de Catalunya R�dio (festius, amb Xavi Freixes)\n"El mat� de Catalunya R�dio", tamb� els festius intrasetmanals.\nEl mat� de Catalunya R�dio (festius intrasetmanals amb Francesc Soler)\nEl m�s destacat de l'actualitat de les �ltimes hores, la tert�lia per analitzar a fons totes les not�cies i espais per als dies festius.\nEl mat� de Catalunya R�dio (Manel Fuentes)\nEl mat� de Catalunya R�dio (Marc Garriga)\nEl programa respon, amb rigor, a un comprom�s de servei, informaci� i entreteniment.\nEl mat� de Catalunya R�dio (Neus Bonet)\nNeus Bonet dirigeix i presenta aquesta temporada "El mat� de Catalunya R�dio", amb horari nou: de 6 a 11 del mat�.\nEl mat� de Catalunya R�dio (Xavier Vil�)\n"El mat� de Catalunya R�dio" de l'estiu �s un magaz�n diari que us acosta la informaci�, el debat, l'an�lisi i l'entreteniment amb una nova mirada fresca i cr�tica acabada d'arribar dels Estats Units.\nEl mat� de Catalunya R�dio d'estiu (Francesc Soler)\n"El mat� de Catalunya R�dio" de l'estiu �s un magaz�n diari que us acosta la informaci�, el debat, l'an�lisi i l'entreteniment.\nEl mat� de Catalunya R�dio de l'estiu (Pere Mas)\n"El mat� de Catalunya R�dio" d'aquest estiu �s un magaz�n que combina informaci�, an�lisi, divulgaci�, servei i entreteniment.\nEl Mundial del Brasil a Catalunya R�dio\nGaudeix de tots els continguts relacionats amb la Copa del M�n de Futbol que se celebra al Brasil entre el 12 de juny i el 13 de juliol de 2014. Xavier Campos, Laia Tudel i Ricard Torquemada comentaran el Mundial de futbol Brasil 2014.\nEl nas de Cle�patra\n"Qu� hauria passat si...?" Les ucronies ens permetran explorar determinats fets -hist�rics o del futur- des d'una �ptica totalment diferent.\nQuan el sol es pon, �s el moment de trobar el parad�s en bona companyia, amb ciutadans reconeguts que ens expliquen les seves viv�ncies.\nAl Paral�lel, l'espectador fa l'espectacle. El Centre de Cultura Contempor�nia de Barcelona (CCCB) en va fer una exposici� i Catalunya R�dio va col�laborar en aquest projecte destinat a recuperar el Paral�lel com a art�ria popular, creativa i viva.\nEl perqu� de les coses\nFil�sofs, juristes, historiadors, soci�legs... ens ajuden a reflexionar sobre els temes m�s punyents.\nPrograma dedicat a explicar en termes clars la realitat de la Uni� Europea i fer el seguiment de l'actualitat setmanal en aquest �mbit.\n"El salvaVives", el concurs que et fa surar!\nOptimistes obstinats, cada tarda, �ntimament compartim la vida a "El secret".\nA "El secret de l'estiu" tenim la maleta plena de coses per compartir amb vosaltres: m�sica en directe, an�lisi de l'actualitat, aut�ntics combats...\nEl suplement (N�ria Ferr�)\n"El suplement" �s el magaz�n d'actualitat dels matins de dissabte i diumenge.\nEl suplement (Tatiana Sisquella)\n�s el magaz�n dels dissabtes i els diumenges. Perqu� la vida s�n dos dies i cauen en cap de setmana.\nEl suplement (Xavier Sol�)\nMagaz�n amb entrevistes, reportatges, col�laboracions i la participaci� dels oients.\n"El suplement d'estiu", presentat i dirigit per Ricard Ustrell, s'emet els dissabtes i diumenges de 10 a 13 hores\nEl suplement d'estiu (Adam Martin)\nPer tercer any consecutiu, Adam Mart�n es posa al capdavant de "El Suplement d'estiu", un programa que vol explicar les coses en positiu i que d�na especial import�ncia a la ironia, la cultura, el respecte i el sentit de l'humor.\nEl suplement d'estiu (Anna Ayala - Estiu 2009)\n"El suplement" no tanca per vacances. Us continuarem acompanyant amb nous continguts, nous concursos i noves veus per� sense perdre els bons costums.\n"El suplement" no tanca per vacances, ben al contrari: es vesteix d'estiu.\nEl suplement edici� especial\nPrograma especial amb motiu de la visita del papa Benet XVI a Barcelona.\nTot dep�n de com es miri.\nEl visitant (estiu 2009)\nCada tarda l'Enric Lucena i la seva tripulaci�, vinguts d'una altre planeta, intentaran entendre el planeta on han aterrat.\nUn concurs per celebrar els 25 anys de Catalunya R�dio.\nMagaz�n esportiu d'an�lisi i reflexi�.\nMagaz�n esportiu d'an�lisi i reflexi�. Amb tert�lies, entrevistes i seccions diverses.\n"Els nens salvatges" �s la nova pel�l�cula de la directora Patricia Ferreira, amb Marina Comas, �lex Monner i Albert Bar�.\nFes un tast de les novetats bibliogr�fiques dels companys d'aquesta casa.\nEls nostres llibres 2010-2011\nFes un tast de les novetats bibliogr�fiques dels professionals de Catalunya R�dio.\nEls nostres llibres 2011-2012\nEls nostres llibres 2012-2013\nEls nostres llibres 2013-2014\nA Catalunya R�dio, com cada any, us oferim els llibres publicats pels nostres professionals. Podeu consultar-ne la sinopsi i, fins i tot, llegir el primer cap�tol.\nCatalunya R�dio fa un seguiment especial de les edicions dels premis de l'Acad�mia de Hollywood, els Oscars.\nEls secrets de Guant�namo\nXavier Vil� descobreix els secrets de Guant�namo.\nPrograma de geografia, natura i antropologia.\nEls viatgers de la Gran Anaconda a l'estiu\n"En ruta" �s una selecci� musical d'una hora al voltant de les can�ons m�s inspirades i virtuoses de tots els temps i estils.\nEscolta la nit\nUn personatge explica les seves viv�ncies acompanyat de la m�sica de la seva vida.\nEspais de la mem�ria, retrats de Catalunya\nRecull per cap�tols dels diferents temes que, a Catalunya, han ajudat a dibuixar la societat contempor�nia.\nEspecial "La Riera"\nCatalunya R�dio segueix en directe l'�ltim cap�tol de la segona temporada de "La Riera" des de Sant Pol de Mar.\nEspecial "Les nostres can�ons contra la sida"\nEspecial 11 de Setembre a Catalunya R�dio\nPrograma de vuit hores condu�t per S�lvia C�ppulo que segueix �mpliament els actes de la Diada i del des� aniversari dels atemptats als Estats Units.\nEspecial Bruce Springsteen a Catalunya\nPrograma especial de Manel Fuentes sobre el concert de Bruce Springsteen a Barcelona.\nLa millor m�sica per a la revetlla de Cap d'Any i l'emissi� de les campanades conjuntament amb TV3.\nEspecial Concert Salvador Espriu\nPrograma especial, presentat per Albert Puig, que resumeix el Concert del Centenari Salvador Espriu que Arenys de Mar va acollir el 10 de juliol.\nEspecial debat eleccions FC Barcelona\nPere Escobar condueix un programa especial en motiu de l'�ltim debat entre els quatre candidats a la presid�ncia del FC Barcelona.\nEspecial Diada a Catalunya R�dio\nL'Acte Institucional de la Diada, em�s en directe des del Parc de la Ciutadella de Barcelona.\nEspecial Diada Nacional de Catalunya 2013\nL'Onze de Setembre, l'emissora ofereix dotze hores de programaci� especial, amb un seguiment continu de la Diada Nacional de Catalunya entre les 9 del mat� i les 9 del vespre.\nCatalunya R�dio i Catalunya Informaci� emeten simult�niament el programa especial dedicat a les eleccions generals del 20-N, realitzat per Manel Fuentes.\nEspecial eleccions 25-N\nCatalunya R�dio ha fet un ampli seguiment de la jornada electoral i un programa especial per analitzar els resultats de les eleccions al Parlament.\nEspecial Eleccions 28-N\nSeguiment especial de la campanya i la nit electoral del 28-N, a Catalunya R�dio i Catalunya Informaci�.\nEspecial eleccions al Pa�s Basc i a Gal�cia\nCatalunya R�dio i Catalunya Informaci� ofereixen un seguiment especial sobre les eleccions a Gal�cia i al Pa�s Basc.\nSeguiment especial de la campanya i la nit electoral del 22-M, a Catalunya R�dio i Catalunya Informaci�.\nEspecial F�rmula 1\nCatalunya R�dio fa el seguiment del Gran Premi d'Abu Dhabi de F�rmula 1, amb l'enviat especial, Oriol Rodr�guez, i l'equip del programa "Tot gira". L'emissora informa �mpliament d'aquesta cursa, l'antepen�ltima d'aquesta temporada, que enfronta especialment Sebastian Vettel, l�der actual, i l'asturi� Fernando Alonso, situat a tretze punts de l'alemany.\nEspecial Joan Sol� a Catalunya R�dio\nPrograma especial dedicat al ling�ista i fil�leg desaparegut fa uns dies, on recollim les seves �ltimes intervencions a Catalunya R�dio.\nEspecial la banda sonora dels serials\nEspecial la banda sonora dels serials.\nEspecial manifestaci� 11 de setembre\nPrograma especial de cobertura de la marxa, amb K�lian Sebri�, des de l'estudi m�bil situat a l'estaci� de Fran�a.\nCatalunya R�dio transmet el set� i decisiu partit de la final de l'NBA, entre els Lakers de Los Angeles i els Celtics de Boston.\nEspecial nit de Nadal i Cap d'Any\nSelecci� musical presentada per Magda Llurba.\nEspecial Quico Pi de la Serra\nEspecial rescat bancari\nEls Serveis Informatius de Catalunya R�dio fan un programa especial sobre el rescat de la banca espanyola.\nViu la revetlla de Sant Joan amb la millor m�sica a Catalunya R�dio.\nEspecial sent�ncia de l'Estatut\nProgramaci� especial en motiu de la sent�ncia de l'Estatut al Tribunal Constitucional.\nEl retorn de Sopa de Cabra, amb Tatiana Sisquella i Gerard Quintana.\nS�rie de reportatges sobre la presid�ncia espanyola de la Uni� Europea.\nUna allau de propostes, amb el contrapunt i la iron�a dels nostres col�laboradors. Imprescindible per sobreviure el cap de setmana!\n"Estimada Rodoreda" �s una s�rie d'espais dram�tics, emesos per Catalunya R�dio, Catalunya Informaci� i Catalunya Cultura.\nETA: Ad�u a les armes\nETA. El final de la viol�ncia\nReportatges elaborats pels Serveis Informatius sobre qu� ha estat i qu� �s ETA, m�s les quatre hores de programaci� especial amb motiu del comunicat del grup terrorista anunciat la fi de la viol�ncia\n�tre Dieu: Dal� en cinc escenes\nCatalunya R�dio recupera "�tre Dieu", una �pera-poema en qu� Salvador Dal� fa la seva interpretaci� sobre la creaci� del m�n. Hi fa apar�ixer els seus mites i falses divinitats. �s l'univers del pintor empordan�s que va voler interpretar D�u.\nCatalunya R�dio ha participat al llarg del 2013 en un projecte internacional i multiling�e finan�at en la seva totalitat per la Uni� Europea i coordinat per l'Osservatorio Balcani e Caucaso (OBC), amb seu a Rovereto, It�lia.\nCatalunya R�dio proposa "Factor estiu", un programa de tardes refrescant, din�mic, que ens protegeix de totes aquestes situacions que ens cremen i ens fan bullir la sang.\nFactoria sensible, selecci�\nAqu� podeu consultar una selecci� mensual de l'espai diari "Factoria sensible" em�s per Catalunya R�dio i Catalunya Informaci�.\nEls matins de cap de setmana estan plens d'actualitat, entreteniment, bon humor i "servei p�blic".\n"Fet a posta", amb Adri� Cuatrecases. El programa d'intercanvi d'experi�ncies de Catalunya R�dio.\nRicard Torquemada i Bernat Soler s�n els realitzadors del programa especial en el que es transmetran els partits de la final de la NBA, en directe.\n"Fixa't com sona", un programa musical on tot s'hi val.\nInformatiu poliesportiu amb rigor i comprom�s.\nF�rum Gastron�mic Girona 09\nDel 21 al 25 de febrer de 2009 tindr� lloc una nova edici� del F�rum Gastron�mic a Girona.\nFrankfurt 2007 (Catalunya R�dio)\nFrederic Mompou i Dencausse (Barcelona, 1893-1987) va n�ixer al barri del Poble-sec de Barcelona en el si d'una fam�lia d'artistes. Les lli�ons de piano al Conservatori del Liceu van dur-lo m�s tard a Par�s, una ciutat amb la qual mantindria contacte al llarg de la seva vida. Catalunya R�dio s'acosta amb aquest arxiu sonor a un nom imprescindible del piano catal�, un compositor i int�rpret de llenguatge individual i propi. Futbol a Catalunya R�dio - Copa Catalunya\nCatalunya R�dio transmet en directe la final de la Copa Catalunya.\nFutbol a Catalunya R�dio - Girona F. C.\nFutbol a Catalunya R�dio (Bar�a)\nFutbol a Catalunya R�dio (Copa del Rei)\nCatalunya R�dio transmet en directe els partits de la Copa del Rei.\nFutbol a Catalunya R�dio (F. C. Barcelona)\nTransmissi� dels partits amistosos de pretemporada del F. C. Barcelona.\nFutbol a Catalunya R�dio (N�stic)\nTransmissi� en directe dels partits del N�stic.\nFutbol a Catalunya R�dio (selecci�)\nCatalunya R�dio transmet en directe els partits que juga la selecci� catalana de futbol.\nGarc�a-Alix, imatges amb intenci�\nAl que s'ha vist se li pot donar una intenci� a trav�s d'una c�mera fotogr�fica. Aquest m�n d'intencions �s el que suggereix Catalunya R�dio amb els autoretrats d'Alberto Garc�a-Aliz, el que va ser anomenat "fot�graf de la Movida" del Madrid dels anys 80.\nGaud�, el geni que va tocar el cel\nEl genial arquitecte Antoni Gaud� �s homenatjat ara a Barcelona al primer congr�s mundial dedicat a ell. A Catalunya R�dio ho aprofitem per recordar i revalorar la seva figura i la seva obra amb aquest arxiu sonor.\nGeografia humana (temporada 2008-2009)\nUn tast de semblances i contrastos per activar els sentits i escur�ar dist�ncies al pas lleuger dels sons que marcaran el nostre full de ruta.\nGr�cia, l'euro en joc\nCatalunya R�dio i Catalunya Informaci� emeten conjuntament un programa especial sobre les eleccions gregues entre les 9 del vespre i les 11 de la nit.\nEls Serveis Informatius de Catalunya R�dio segueixen de prop la situaci� a Hait� despr�s del terratr�mol.\n"Hem de parlar" �s essencialment un programa farcit de contingut, condu�t per dues dones, dues periodistes amb dos punts de vista diferents.\nComentari, a manera de tert�lia, dels cinc grans moments de la hist�ria de l'�pera.\n"Hora Zero" �s un programa de seguiment de l'arrencada de la campanya electoral.\nSi us interessen els pobles i les cultures del m�n, "Humans" �s el vostre programa.\niCat fm 5 anys\nA iCat fm celebrem 5 anys compartint cultura al teu costat!\nS�rie de reportatges sobre el Iemen.\nAquesta �s una de les joies del nostre arxiu sonor que torna al web de Catalunya R�dio: "Incerta gl�ria", de Joan Sales, adaptada per Oleguer Sarsanedas i amb actors de primera fila. A m�s, amb material in�dit: fotografies, v�deos, cartes de l'autor.\nIndicatius de Nadal 2008\nSeguim el proc�s electoral a l'Iraq per als Serveis Informatius de Catalunya R�dio.\nEl jazz �s improvisaci�, expressivitat, evoluci� constant, tot aix� �s "Jazz de nit" a Catalunya R�dio.\nJoana Raspall, els infants i els llibres\nJoana Raspall va morir als 100 anys, el 4 desembre del 2013. Fins a l'�ltim moment va continuar activa, escrivint petites joies que ajuden els m�s petits a familiaritzar-se amb la literatura i que, tamb�, acompanyen els m�s grans en un breu retorn imaginari a la seva infantesa. A m�s, Raspall va ser una lluitadora incansable per la nostra llengua i autora de diversos diccionaris.\nCatalunya R�dio recorda l'escriptor i dibuixant Joaquim Munta�ola, mort el 5 de mar� del 2012, als 97 anys.\nJordi Savall, tot m�sica\nJordi Savall �s un dels catalans m�s universals que tenim. Reconegut arreu del m�n com un dels int�rprets i divulgadors m�s importants de la m�sica antiga, avui rep tamb� el reconeixement de Catalunya R�dio i Catalunya M�sica, amb aquest arxiu dedicat a la seva personalitat i a la seva extensa obra.\nJosep Vallverd�, el pare de "Rovell�"\nJosep Vallverd� �s un dels autors m�s llegits pels lectors m�s petits de diferents generacions. �s conegut, sobretot, com a escriptor de literatura infantil i juvenil, per� Josep Vallverd� tamb� ha escrit assaig, narrativa per a adults i teatre, i ha fet de traductor i de docent. Als 90 anys va rebre l'homenatge de l'Institut d'Estudis Catalans.\nEl primer rep�s de la informaci� esportiva de la jornada.\nL'esport al punt (migdia)\nResum de l'actualitat esportiva del dia.\nL'esport al punt (nit)\nL'esport al punt (vespre)\nResum de l'actualitat esportiva del dia en la segona edici� di�ria de "L'esport al punt".\nL'extrema dreta a Europa\nUn espai de trobada entre dos cantants, en qu� el convidat canta en directe, amb la companyia de Manu Guix i el piano.\nQuan s'acaba el dia i en comen�a un altre, just al punt de la mitjanit, arriba "L'hora de les bruixes". En aquest moment m�gic, Santi Carreras conversa amb dones singulars.\nL'hora de Plut�\nUna entrevista per aprendre. Temes interessants nom�s amb personatges que tinguin alguna cosa a dir, presentats per N�ria Rib�.\nL'IEC, lletra per lletra\nReportatges sobre la hist�ria i sobre qu� �s i qu� fa avui l'Institut d'Estudis Catalans.\nResum de la informaci� de la jornada del cap de setmana. Les not�cies m�s destacades de l'actualitat i tamb� la previsi� del temps i la situaci� del tr�nsit, amb una atenci� especial als actes festius i culturals que es fan el cap de setmana.\nLes novetats, la tecnologia i l'explicaci� de tot el que passa a la xarxa.\nDiu el psicopedagog Claudio Naranjo: "Nom�s canviarem el m�n des de l'educaci�". Podem canviar el m�n des de l'educaci�, i aquest �s el punt de partida de "L'ofici d'educar".\nLa collita del 12\nAquest 2012, Catalunya R�dio et convida a recordar grans figures de la cultura catalana en el centenari del seu naixement.\nLa Consagraci� de la Primavera: centenari d'un esc�ndol\n"La Consagraci� de la Primavera: centenari d'un esc�ndol" �s una s�rie de quatre programes de record del centenari de l'estrena d'una de les obres cabdals del s.XX, el ballet La Consagraci� de la Primavera d'Igor Stravinski.\nLa Diada a Catalunya R�dio\nEspecial amb motiu de la Diada Nacional de Catalunya.\nEl CCCB exposa "L'inici del dem�. La Mancomunitat de Catalunya: 100 anys" fins al 20 de juliol. La Mancomunitat de Catalunya es va instaurar a Catalunya el 1914, ara fa 100 anys. Era una uni� de prov�ncies amb fins exclusivament administratius. Malgrat tot, aquest seria l'embri� de la Generalitat de Catalunya, reinstaurada als anys 30 del segle XX.\nLa Marat� de TV3 a Catalunya R�dio\nPrograma especial amb motiu de La Marat� de TV3.\nLa Marat� de TV3 a Catalunya R�dio 2007\nPrograma especial realitzat per Santi Carreras, amb motiu de la setzena edici� de La Marat� de TV3.\nLa Marat� de TV3 a Catalunya R�dio 2008\nPrograma especial amb motiu de la disetena edici� de La Marat� de TV3.\nLa Marat� de TV3 a Catalunya R�dio 2009\nLa Marat� de TV3 a Catalunya R�dio.\nLa Marat� de TV3 a Catalunya R�dio 2010\nPrograma especial amb motiu de La Marat� de TV3, aquest any dedicada a les lesions medul�lars i cerebrals adquirides.\nLa Marat� de TV3 a Catalunya R�dio 2012\nNo cal esperar fins al 16 de desembre per fer un donatiu a La Marat� 2012. Ja pots contribuir a la recerca sobre el c�ncer fent un un donatiu en l�nia.\nLa Marat� de TV3 i Catalunya R�dio 2013\nLa solidaritat no degenera. La Marat� diu molt de tu.\nLa Marat� per la pobresa\nS�lvia C�ppulo s'encarrega del programa especial de Catalunya R�dio amb La Marat� per la pobresa, que comen�a el diumenge 27 de maig a les 9.00 i s'allarga fins a les 13.00. Escolta'ns a catradio.cat/endirecte!\nLa millor discoteca\nAlbert Puig proposa construir pas a pas una discoteca ideal on no hi falti cap disc imprescindible de tots els estils, les �poques i els g�neres musicals.\nLa mort d'Hugo Ch�vez\nEl 5 de mar� del 2013 s'anunciava a Caracas la mort d'Hugo Ch�vez, president de Vene�uela des de l'any 1998 i un dels pol�tics m�s rellevants en la hist�ria recent, no nom�s d'aquest pa�s sin� de tota l'Am�rica Llatina. Impulsor de la revoluci� bolivariana i de l'anomenat socialisme del segle XXI, la figura de Ch�vez �s clau per entendre bona part de l'actual pol�tica sud-americana i tamb� les relacions internacionals d'aquest continent.\n"La nau" �s un programa musical de tots els g�neres, temps i estils amb selecci�, gui� i presentaci� de Xavier Sol�\nLa nit de l'Estatut\nAntoni Bassas, al capdavant d'un centenar de professionals, fa un seguiment dels resultats del refer�ndum de diumenge.\nLa nit dels ignorants (amb Mireia Mallol)\n"La nit dels ignorants" �s el programa de participaci� de Catalunya R�dio fet de preguntes i respostes.\nLa nit dels ignorants 2.0 (2010-2012)\n"La nit dels ignorants", un dels actius m�s identificables i rellevants de Catalunya R�dio, es renova amb un nou equip: Dolors Verd�s, Oriol Fidalgo i Leandre Terol, encap�alats per Xavier Sol�.Tel�fon de contacte: 93 2017474\nLa poesia a Catalunya R�dio\nEn col�laboraci� amb l'ICUB (Institut de Cultura de Barcelona), organitzador de la Setmana de la Poesia de Barcelona, Catalunya R�dio us presenta un arxiu sonor dedicat a aquest g�nere literari, considerat durant molt temps minoritari per� que actualment t� un p�blic cada cop m�s ampli.\nRecull dels programes "La Porta dels Somnis", ideat i realitzat per l'escriptor Joaquim Soler i Ferret.\nUna mirada cient�fica, curiosa i poc freq�ent a alguns dels episodis m�s rellevants d'una persona.\nEspecial dedicat al concurs La Sardana de l'Any.\nUn programa que busca solucions als nostres problemes de cada dia.\nLa terrassa del Caf�\nConverses pausades amb personatges que marquen el dia a dia.\nTransmissi� en directe dels partits del RCD Espanyol, amb Eudald Serra.\nLes paraules amaguen molts secrets. Nom�s cal saber escoltar-les.\nLes bones not�cies\nAl m�n, hi passen moltes coses bones que val la pena explicar.\n"Les hores" �s un programa dedicat a l'escriptor Josep Pla, em�s a Catalunya R�dio en el vint� aniversari de la seva mort.\nLes nevades del 2010\nEl mes de mar� de l'any 2010 un fort temporal de neu va assolar Catalunya fins al punt de provocar el caos arreu del pa�s.\nUna acurada selecci� dels grans �xits de la m�sica contempor�nia, interpretats per les millors veus femenines.\nL�quids, l'estiu de "L'oracle"\nEl temps no espera, i per ajudar a entendre els canvis de tot ordre que estem experimentant, el L�quids busca respostes a prop�sit de com han canviat els nostres valors, com han canviat els valors de la societat catalana.\nUn cl�ssic de la literatura universal cada setmana. Una mica del seu m�n i de la porta que ens va obrir amb les seves lletres.\nLlu�s Duch: la banalitzaci� de la paraula\nLlu�s Duch �s un dels referents del pensament del pa�s. Antrop�leg, te�leg i monjo de Montserrat, Llu�s Duch ha estudiat els diferents llenguatges simb�lics i m�tics, i el seu impacte en la vida contempor�nia.\nLlu�s Llach al Camp Nou: anatomia d'un concert\nEl 6 de Juliol de 1985, 103.000 persones van omplir el Camp Nou per assistir a un concert de Llu�s Llach. El cantant de Verges estava molest per un persistent corrent d'opini� que sostenia que ja no calia cantar en catal�.\nL'actualitat sobre el segrest dels membres de l'ONG Barcelona Acci� Solid�ria a Maurit�nia.\nManuel V�zquez Montalb�n va retratar, per b� i per mal, la societat del postfranquisme. Per� tamb� va crear un mite de la novel�la negra: Pepe Carvalho. A Catalunya R�dio el recordem entre la realitat i la ficci�, i amb un toc de les seves passions extraliter�ries: la cuina i els viatges.\nUn programa dedicat �ntegrament al mar.\nLa can�� d'ahir i d'avui comentada per un gran especialista.\nIniciem un nou programa en exclusiva web que permet entrar en una dimensi� poc coneguda dels professionals de TV3 i Catalunya R�dio.\nM�sica a les cinc\nM�sica per a la tarda a Catalunya R�dio.\nM�sica per la revetlla\nCatorze temes musicals per acompanyar la matinada de la revetlla de Sant Joan.\nNadal a Catalunya R�dio\nComparteix el Nadal amb Catalunya R�dio!\nNadal al m�n\nNadal al m�n.\nNadal de llibre\nRecordem els moments m�s emotius que ens han proporcionat un munt de lletres escrites.\nEl 5 de desembre de 2013 moria a Sud-�frica Nelson Mandela (1918-2013). Amb la seva mort desapareixia tamb� un protagonista de la hist�ria d'�frica i un s�mbol mundial de la lluita contra el racisme i a favor dels drets humans i la reconciliaci�.\nEl cuiner Isma Prados presenta "Ni carn ni peix", una novetat en la programaci� per als festius intersetmanals de Catalunya R�dio.\nNo em pots dir que no!\nTres hores cada tarda plenes de propostes a les quals no podr�s dir que no!!!!\nOn vols anar a parar? (estiu 2007)\nOn vols anar a parar? (estiu 2008)\nEl magaz�n conserva l'esperit, el to i l'horari que el caracteritza durant l'hivern, per� introdueix nous col�laboradors i seccions per fer passar m�s b� la calor.\nOn vols anar a parar? (temporada 2007-2008)\nMagaz�n amb un nou format d'entreteniment basat en l'humor ir�nic, desenfadat i irreverent de Lluci� Ferrer.\nMarta Romagosa fa una entrevista di�ria amb un personatge de la vida social, cultural o econ�mica de Catalunya.\nSeguiment especial de la 83 edici� dels premis de l'Acad�mia de les Arts i les Ci�ncies Cinematogr�fiques de Hollywood.\nFem un seguiment especial de la 84a edici� dels premis de l'Acad�mia de les Arts i les Ci�ncies Cinematogr�fiques de Hollywood.\nEls Serveis Informatius de Catalunya R�dio segueixen de prop la situaci� al Pakistan a causa de les inundacions.\nCatalunya R�dio ha creat, en col�laboraci� amb "El Peri�dico de Catalunya", un espai dedicat a conservar la mem�ria i el llegat de personalitats del m�n de la cultura en el sentit m�s ampli del terme: des d'escriptors a arquitectes, passant per artistes pl�stics, m�sics, cient�fics, assagistes o fil�sofs.\nSelecci� de poemes, il�lustrats amb m�siques, amb el tema central del Nadal.\nPau Casals, un segle de m�sica i d'hist�ria\nAmb motiu dels 40 anys de la mort de Pau Casals, Catalunya M�sica es va afegir a la celebraci� que en va fer la r�dio p�blica belga emetent una s�rie de cinc programes sobre el m�sic que aqu� us presentem tradu�ts al catal�. Casals hi narra, en primera persona, els fets m�s importants de la seva vida.\nPer comen�ar el dia...\nM�sica per comen�ar el dia.\nPer Sant Jordi, els llibres tenen la paraula 2009\nA Catalunya R�dio, per Sant Jordi els llibres tenen la paraula... Bona diada de Sant Jordi!\nPer Sant Jordi, els llibres tenen la paraula 2010\nA Catalunya R�dio, per Sant Jordi els llibres tenen la paraula...\nPer Sant Jordi, els llibres tenen la paraula 2012\nEl primer programa del m�n que fa un pare aut�ntic i els seus sis fills aut�nitcs.\nContes de Pere Calders per a les tardes d'estiu.\nPeret, en nom de la rumba\nPere Pubill i Calaf, conegut amb el nom art�stic de Peret, va morir el 27 d'agost del 2014. Per a molts, �s el patriarca de la rumba catalana. Catalunya R�dio li dedica un arxiu sonor.\nPier Paolo Pasolini, cineasta i escriptor itali�, artista de gran talent admirat i perseguit pels qui eren blanc de les seves cr�tiques, ha arribat amb tots els honors a Catalunya R�dio amb motiu de l'exposici� Pasolini Roma que li va dedicar el CCCB. Silenci, rodem.\nUna hora a base de m�sica i poemes seleccionats especialment per a la nit de Nadal.\nAmb motiu del primer aniversari de "Plantem el futur", Catalunya R�dio us ofereix una s�rie de reportatges amb l'experi�ncia i an�cdotes dels participants.\nLa nostra �s una manera com una altra de passar la tarda. Tenim "Poca feina" i aprofitem per treballar el dia que la resta dels catalans fan festa. I �s que... en realitat, ens encanta anar a contracorrent.\nEl Premi Cerver� a la millor lletra de can�� publicada en catal� est� organitzat conjuntament per Catalunya R�dio, iCat fm i la Fundaci� Prudenci Bertrana, amb la col�laboraci� de la revista "Enderrock" i el portal Vilaweb.\nPremi Cerver� a la millor lletra de can�� 2011\nPremi Cerver� a la millor lletra de can�� publicada en catal�, organitzat conjuntament per Catalunya R�dio, iCat fm i la Fundaci� Prudenci Bertrana, amb la col�laboraci� de la revista "Enderrock" i el portal Vilaweb.\nPremi Cerver� a la millor lletra de can�� 2012\nPremi Cerver� a la millor lletra de can�� 2013\nPremi Cerver� a la millor lletra de can�� 2014\nPremi Cerver� a la millor lletra de can�� publicada en catal�, organitzat conjuntament per Catalunya R�dio, iCat.cat i la Fundaci� Prudenci Bertrana, amb la col�laboraci� de la revista "Enderrock" i el portal Vilaweb.\nManel Fuentes i el seu equip agafen el testimoni de l'actualitat i sense deixar d'informar del que passa, hi afegeixen s�tira, reflexi�, humor i entrevistes interessants.\nCada edici� d'aquest espai tracta monogr�ficament un tema relacionat amb el m�n del cinema, tant de la hist�ria del set� art com del present m�s immediat.\nPrograma especial 10-J\nPrograma especial amb una �mplia cobertura de la manifestaci� de Barcelona en defensa de l'Estatut.\nProgramaci� especial Diada 2014\nEspecial acte institucional de la Diada a la Llotja del Mar el 10 de setembre al vespre, i transmissi� de la Via Catalana l'11 de setembre.\nProgramaci� especial vaga\nEl Grup d'Emissores de Catalunya R�dio emet una programaci� especial amb motiu de l'aturada dels treballadors/es en defensa d'aquest servei p�blic.\nQuan nom�s era esport\nTindrem catorze esportistes i protagonistes d'�poques passades que parlaran dels seus respectius esports en l'�poca en qu� van ser mites. La difer�ncia entre aquella i aquesta �poca.\nCatalunya R�dio et porta d'excursi� sense moure't de casa.\nQu�?... De qu�?\nUn programa d'entreteniment basat en la participaci� dels oients.\nQu� hi posarem?\nUna com�dia radiof�nica escrita pels oients de Catalunya R�dio, que se situa al mercat de la Boqueria.\nQu� m'expliques? El primer concurs de podcast de Catalunya R�dio.\nQuin m�n de mones\nUna mirada sat�rica a l'actualitat de la setmana.\nParlem de feina, ens queixem de la feina, busquem feina, anem per feina... La feina �s un tema recurrent, per aix� a "Recursos inhumans" li donem espai.\nReporters al m�n\nEls Serveis Informatius de Catalunya R�dio segueixen l'actualitat internacional en primera persona.\nRescat d'un any: l'estat del 2012\nResum de l'actualitat m�s destacada dels �ltims 12 mesos.\nEls aspectes m�s destacats de la informaci� general, d'esports, cinema, m�sica i m�sica cl�ssica.\nResum de l'any 2008\nEls aspectes m�s destacats de la informaci� general, d'esports, cinema i m�sica.\nEscolta les principals claus de l'actualitat del 2011: informaci� general, esports, cinema i m�sica.\nResum de l'any 2013. El que no hem d'oblidar.\nQuan les not�cies passen als llibres d'hist�ria\nRoberto Bola�o a Catalunya, 1977-2003\nRoberto Bola�o �s un dels escriptors m�s grans de les �ltimes d�cades. Nascut a Xile, va escriure tota la seva obra en castell�. Per� des dels seus llibres tamb� va explicar Catalunya al m�n i va situar el nostre pa�s al centre de la contemporane�tat. I �s que Catalunya va ser casa seva des del 1977 fins que va morir, l'any 2003.\nRoda de premsa del F.C. Barcelona\nRoda de premsa de presentaci� del nou entrenador del Bar�a\nEls anarquistes Manuel Escorza i Dion�s Eroles van ser protagonistes de la viol�ncia revolucion�ria a la Barcelona de 1936-37. El "Sentits" de Catalunya Informaci�, amb Adolf Beltran, ha recollit testimonis de familiars i d'historiadors i tamb� documents sobre ells. Aqu� els podeu escoltar i revisar.\nSal� del Llibre de Par�s\nCatalunya R�dio i Catalunya Informaci�, al Sal� del Llibre de Par�s.\nSamarinda, a l'illa de Borneo, �s el punt on comen�a el viatge musical i literari d'aquest Nadal.\nCada vegada hi ha m�s inter�s per tenir un estil de vida saludable.\nSant Jordi a Catalunya R�dio. La setmana del drac\nCatalunya R�dio et proposa una selecci� de llibres i lectures per aquest Sant Jordi\nSaramago, el sentit de les petites coses\nLa Biblioteca de la Sagrada Fam�lia de Barcelona acull una exposici� de fotografies de Joao Francisco Vilhena sobre Jos� Saramago, amb el t�tol "Lanzarote, la finestra de Saramago". Aprofitant l'efem�ride, us proposem recuperar l'arxiu sonor de Catalunya R�dio que parla de l'escriptor.\nUna hora relaxant per con�ixer a fons un reportatge i la m�sica de la seva vida.\nSempre ens quedar� Par�s\nUna hora de m�sica que ens portar� a recordar aquells moments clau del passat que no podem oblidar i que ens projecten cap al futur.\nLa Setmana d'�frica a Catalunya R�dio ens convida a con�ixer la realitat del Senegal i la cooperaci� catalana en aquest pa�s afric�.\nPrograma que vol trencar les fronteres i intercomunicar els diferents territoris de parla catalana.\nSerem all� que vulguem ser. Miquel Mart� i Pol\nMiquel Mart� i Pol sempre va escriure per sentir-se a prop del poble. Per a ell va construir tota la seva poesia, planera i pr�xima. I ho va fer d'una manera tan intensa que s'hi va quedar per sempre. Catalunya R�dio li dedica un arxiu sonor que �s, per sobre de tot, un bon exemple del que ha representat la seva literatura per a tots nosaltres. Per gaudir-ne.\nSerrat, "Antolog�a desordenada"\nSi m�s no\nUn espai de debat obert a l'hora del caf�.\nT'oferim la versi� radiof�nica de "Solitud", de Caterina Albert, una de les grans novel�les de la narrativa contempor�nia catalana.\nUn espai on s'analitza de forma distesa i sense voluntat cient�fica la manera de ser dels catalans aprofitant l'actualitat del dia.\nEl 2014 ser� un any de canvis a la Uni� Europea i a les seves institucions. El 25 de maig els ciutadans estan convocats a les urnes per elegir la composici� d'un Parlament que, per primera vegada, escollir� el President de la Comissi� Europea. S�n, a m�s, les eleccions on els ciutadans avaluaran les respostes que la UE ha donat a la pitjor crisi econ�mica de la seva hist�ria.\nSopar per a dotze\nDotze convidats assisteixen al nostre sopar de Cap d'Any particular.\n"Souvenir" �s un programa �gil i divertit, on l'humor �s l'ingredient principal. Un humor que sorgeix a l'estudi per� que es trasllada al carrer, on descobrim la part del darrere dels arguments de qu� tractem.\nEl concurs d'idees de Catalunya R�dio: diferent, innovador i alternatiu, en qu� l'originalitat i la creativitat s�n les protagonistes.\nT'hi jugues una pizza?\nEncerta el resultat del partit de la final de la Copa del Rei, que jugaran el 25 de maig l'Atlhetic Club de Bilbao i el F. C. Barcelona, i podr�s con�ixer els equips dels programes "Tenim un punt", "El club de la mitjanit" i "Tot Gira", amb qui compartir�s una pizza tu i el teu acompanyant. A m�s, rebr�s un lot de pizzes Casa Tarradellas.\nPrograma que tractar� un tema de fons de l'actualitat de la setmana, amb punts de vista pros i contra i un reportatge en profunditat d'introducci�.\nEl programa gastron�mic de Catalunya R�dio, tamb� a l'estiu.\nEl programa gastron�mic de Catalunya R�dio. Amb la col�laboraci� de cuiners de primera l�nia i de tots els oients, que ens aporten la seva experi�ncia.\nT�pies. Des de l'interior. Viatge cap a l'exposici�\nLa Fundaci� Antoni T�pies i el Museu Nacional d'Art de Catalunya van presentar el 2013 la retrospectiva m�s important que s'ha fet mai del pintor. Una exposici� que va permetre con�ixer en profunditat el seu llegat i descobrir obres que han rom�s gaireb� invisibles o, en alguns casos, fins i tot in�dites.\nTot a l'entorn del vi. Un dia, les DO; un altre dia, els sommeliers; un altre, quines copes cal fer servir...\nEl 6 de febrer de 2014, el grup d'emissores de Catalunya R�dio va rebre amb commoci� la not�cia de la mort de Tatiana Sisquella a causa d'un c�ncer.\n"Tenim un punt" presenta els esports del migdia de Catalunya R�dio amb un punt de diferents, de gamberros, de seductors, de pol�mics, de contundents, per fer un programa divertit i amb aire dist�s.\nAquest programa va adre�at als que recorden amb nost�lgia els episodis del Equipo A, Magnum o Bola de Drac.\nUn programa setmanal sobre un ofici, amb una conversa entre tres convidats de tres generacions diferents que comparteixen la mateixa feina: un estudiant, un treballador en actiu i un altre que es troba a la recta final de la seva vida professional posen en com� les seves experi�ncies i reflexions sobre qu� �s o ha deixat de ser aquella professi�.\nL'escriptora catalana Teresa P�mies ha mort aquest dimarts als 92 anys.\nCoincidint amb la inauguraci� de la Terminal 1, Catalunya Informaci� emet una s�rie de reportatges sobre l'aeroport del Prat.\nViolinista, director d'orquestra i compositor, Eduard Toldr� �s un dels m�sics cl�ssics m�s representatius del pa�s. Amb motiu del cinquant� aniversari de la seva mort, Catalunya M�sica va presentar una s�rie de programes que componen un recorregut literari pel seu m�n creatiu i personal, amb textos in�dits, una selecci� musical acurada i declaracions del mateix Toldr�.\nTornarem a v�ncer\n"Tornarem a v�ncer. La lluita de Catalunya per l'autogovern" �s un programa que analitza la hist�ria de la lluita per l'autogovern al nostre pa�s.\nTot �s molt conf�s\nEl m�n, la vida, la feina, el moment actual... tot �s molt conf�s. Per aix� cal un programa de r�dio que ens ajudi a aclarir-nos.\nTot �s molt conf�s de l'estiu\nEl m�n, la vida, la feina, el moment actual... tot �s molt conf�s.\nEl "Tot gira" �s el magaz�n d'esports dels caps de setmana a Catalunya R�dio, que combina tota l'actualitat esportiva de qualsevol �mbit amb altres temes d'inter�s relacionats amb l'oci i la cultura.\nAl "Tot gira migdia" tenim 30 minuts per parlar d'esports. Amb Albert Benet.\nTR3S C (temporada 2007-2008)\nUna de les novetats de la temporada. L'agenda cultural radiof�nica per excel�l�ncia. Un rep�s �gil i divertit de les propostes culturals del pa�s.\nLa gran agenda cultural radiof�nica de Catalunya, que continua sent el punt de trobada dels socis del club TR3SC.\nLes can�ons ens recorden coses, generen imatges i pensaments, desperten emocions... i amb aix� juguem als "Tracks".\nTr�poli: setge al r�gim de Gaddafi\nEls Serveis Informatius de Catalunya R�dio expliquen des de la capital l�bia el setge al r�gim de Gaddafi\nTruca'm quan arribis\nSelecci� musical a Catalunya R�dio.\nUn mat� particular\nL'actualitat i altres elements d'an�lisi i entreteniment formen part del magaz�n "Un mat� particular"\nUn m�n de m�sica\nSelecci� de temes musicals que no escoltem habitualment.\nPrograma de nit, de to intimista, basat en la conversa tranquil�la i en les trucades dels oients.\nUna nit amb Mes�mbria\nMes�mbria �s un programa po�tic, hum�, vital, sensible, ir�nic; ple d'hist�ries, somnis i fantasia.\nRecull de temes musicals nadalencs en diferents versions i per int�rprets de diferents �poques.\nM�s de cent testimonis de la di�spora catalana en una producci� de 35 cap�tols.\nVinyoli, la poesia imperfecta\nJoan Vinyoli, un dels poetes catalans m�s importants, concebia la poesia com una eina de coneixement d'ell mateix. Barcelon�, nascut el 3 de juliol del 1914, va morir el 1984 i ens va deixar un poemari que parla de l'home, la natura i la vida. Us convidem a acostar-vos, en aquest espai, a la seva obra i a la celebraci� de l'Any Vinyoli.\nAmb la posada en marxa del nou curs, us proposem visitar Catalunya R�dio i TV3. Us hi esperem!\nPrograma d'entreteniment amb entrevistes a personatges de primera l�nia.\nVoltant pel m�n\nGuia pr�ctica per a aquells que volen viatjar, a la qual intentem afegir informacions que no solen sortir en les guies tur�stiques.\nXavier Montsalvatge: compositor, cr�tic musical, professor. Tres expressions que busquen descriure una de les personalitats m�s destacades de la m�sica a Catalunya durant el segle XX. L'any 2012 es va celebrar el centenari del seu naixement i per les emissores de Catalunya R�dio, la data no va passar desapercebuda. Aquest arxiu sonor selecciona mostres del seu talent musical, i tamb� del seu pas pels nostres micr�fons.\nXavier Valls, en veu baixa\nEl pintor Xavier Valls �s una refer�ncia de l'art pict�ric catal� de la segona meitat del segle XX, per b� que va donar-se a con�ixer abans a altres llocs de la geografia universal, prenent Par�s com a punt de partida. L'exposici� "Soto Voce" de la Fundaci� Vila Casas ens ha ajudat a revaloritzar-lo. I Catalunya R�dio us convida a entrar en aquest m�n seu entre on�ric i figuratiu.\nEl mat� de Cat.R�dio\nEl mat� de Catalunya R�dio, amb M�nica Terribas, una de les refer�ncies informatives del pa�s.\nEls caps de setmana ens ho passem b� amb informaci�, emocions, debats, m�sica, amors i divans.


Es perfila un projecte didàctic perquè els escolars descobreixin el patrimoni de Calella | Ràdio Calella Televisió\nEs perfila un projecte didàctic perquè els escolars descobreixin el patrimoni de Calella\nL’Àrea de Patrimoni ha encarregat el disseny d’activitats didàctiques sobre el Museu-Arxiu, el Mutur, el Far i el refugi antiaeri del Parc Dalmau per incentivar les visites dels centres d’educació infantil fins a secundària. Una fórmula per donar a conèixer el patrimoni local, oferint-los eines adequades a l’edat dels visitants. La directora de Patrimoni de l’Ajuntament de Calella ha explicat que Tanit Didàctica està enllestint el projecte, que estarà disponible aquest mateix curs escolar.\nCarme Torm ha comentat que la intenció és arribar no només als centres educatius calellencs sinó fer-ne difusió arreu del país.\n“Les activitats es faran al Museu-Arxiu, al Mutur, el Far, el refugi antiaeri del Parc Dalmau. Està adreçat a tots els escolars de la ciutat però la idea és donar cobertura també als escolars del Maresme i de tot Catalunya. Tots els centres que vulguin conèixer el patrimoni de Calella disposaran d’un ampli ventall d’activitats”, ha explicat en un entrevista a l’Info Migdia de Ràdio Calella TV.\nEl projecte didàctic consistirà en el disseny d’activitats de coneixement del patrimoni local adequades a totes les edats, des d’infantil fins a secundària. També donarà cobertura a les necessitats dels centres que imparteixen educació a persones adultes i que s’interessin pels espais i museus de Calella.\n“Pensem que aquest curs, però a partir del mes de gener, ja es podrà posar en marxa. A partir del mes de juny, abans de l’estiu i a través del Consell escolar, es va informar a les escoles i a l’Institut de Calella, i sembla que hi haurà una bona resposta. A partir d’ara, quan ho tinguem plenament definit, se’ls farà arribar més informació i es farà un seguiment”, ha afegit Torm.\nL’objectiu final és incrementar les visites en els quatre espais on arrenca aquest projecte, que s’ha encarregat a l’empresa Tanit Didàctica amb una inversió de 9.075 euros.\nSegüent Candini opta a formar part de la llista del PDeCAT per a les eleccions del 21-D\nAnterior Multitudinària marxa sorollosa per l’alliberament dels consellers empresonats\nERC reprova les paraules de Candini sobre la implicació dels regidors de l’oposició als participatius\nCalella repeteix aquest estiu el control d’aforament de les platges


Diumenge a TV3 a les 10h. Signes dels Temps:Tutelar persones discapacitades.\nQuè passarà amb el nostre fill quan nosaltres faltem? Aquesta pregunta se la fan molts pares i mares amb fills discapacitats intel·lectuals. Som - Fundació Catalana Tutelar Aspanias s’encarrega de tutelar\nDiumenge a TV3 a les 10,25h. Signes dels Temps: Any de la Fe.\nL’11 d’octubre començarà l’Any de la Fe convocat per Benet XVI. Coincidint amb els 50 anys de l’inici del Concili Vaticà II, el papa l’ha convocat per emprendre una nova lectura dels textos conciliars i perquè tota l’Església reflexioni i redescobreixi la fe. “Signes dels temps” entrevista Salvador Pié, professor de la Facultat de Teologia de Catalunya i teòleg expert en el Sínode de Bisbes.\nDe bat a bat al Bisbat de Lleida comença avui mateix la segona temporada !\nAquest programa de ràdio, dut a terme per un grup de voluntaris i voluntàries de la Delegació de Comunicació, comença de nou amb algunes novetats com ara nous col.laboradors, millores a\nVídeo de la primera tertulia al programa de ràdio De bat a bat.\nPrimera tertúlia al programa de ràdio De bat a bat al Bisbat de Lleida, en la que es parla de\nEl web del Bisbat de Lleida te una mitjana de 1300 visites diàries.\nEl nou web de la Diòcesi de Lleida es va posar en marxa el 8 de maig de 2012. Desde llavors i segons l'estadística facilitada avui dia 17 per Josep Anton Belchi, tècnic informàtic voluntari de la Delegació de Comunicació, ve tenint més\nInici de temporada! Signes dels temps : Cristians per la independència.\nAquesta temporada 2012-2013, “Signes dels temps” continua oferint entrevistes i reportatges sobre les activitats de l'Església catòlica. En aquest primer programa, es parla de cristianisme i independència arran de la manifestació de l’11 de setembre. “Signes dels temps” entrevista Arnau Figueras, portaveu del grup Cristians per la Independència.\nLa Diòcesi de Lleida al portal Catalunya Religió.\nAquesta setmana, l'interessant portal d'informació religiosa Catalunya religió www.catalunyareligio.cat s’ha fet ressò de dues notícies i un vídeo de la nostra web diocesana que recullen l’actualitat del nostre Bisbat. Agraïm el seu interès per recollir l’actualitat de les diòcesis catalanes i encoratgem l’important tasca que venen duent a terme tot fent-nos arribar diàriament notícies d’àmbit religiós i eclesial.\nRecordem que qualsevol persona pot subcriure's de forma gratuïta i rebre diàriament el butlletí de notícies.\nEn el document adjunt podeu veure les


12.02.25. by Ajuntament de Malgrat de Mar - issuu\nmalgratconfidencial.cat | “Maquillaran” el transformador de la riera\n“Maquillaran” el transformador de la riera El govern descarta un canvi d'ubicació. L'oposició s'havia queixat de l'impacte visual que exerceix la construcció a la zona\nels transformadors de Malgrat de Mar i Girona\nEl transformador de la llum, ubicat a la rambla per a vianants que s'està fent en el tram de la riera entre els carrers de Passada i Fonlladosa de Malgrat de Mar, es queda on està. Així ho ha decidit el govern local després d'avaluar un canvi d'emplaçament, tal i com es va suggerir des de l'oposició durant el darrer ple municipal. Conxita Campoy, alcaldessa del municipi, ha explicat a malgratconfidencial.cat que es descarta una nova ubicació ja que fer-ho “seria un problema”, argumentant que els serveis ja hi estan instal·lats. La solució que s'ha trobat des del consistori, amb l'objectiu de minimitzar-ne l'impacte visual, és embolcallar el transformador amb una pèrgola de fusta -com les existents a la part de la rambla urbanitzada- i plantar-hi heures amb la intenció que s'hi enfilin i tapin la caseta. També s'hi plantaran arbres als costats i es pintarà d'acord amb l'entorn. De fet, ha confessat l'alcaldessa, l'operació de maquillatge té la seva font d'inspiració en el model implantat a Girona, als voltants del carrer Joaquim Vayreda.\nRàdio Palafolls | Malgrat torna a engegar les bonificacions pels usuaris de la deixalleria\nComarcal Malgrat torna a engegar les bonificacions pels usuaris de la deixalleria Per Ràdio Palafolls ⋅ febrer 23, 2012 ⋅ Per 4t any consecutiu el municipi engega la campanya per promocionar i incentivar l’ús de la deixalleria local. Ho fa bonificant fins en un 20% del rebut de les escombraries a aquells ciutadans que facin diferents viatges a la deixalleria per dur-hi residus que s’han de tractar en aquesta planta. D’aquesta manera quantes més vegades es vagi a la deixalleria, més descompte s’aconseguirà del rebut d’escombraries municipal. La campanya està adreçada a particulars empadronats a Malgrat i cal fer un mínim de sis viatges en sis mesos diferents per començar a gaudir d’aquests descomptes. Així si es fan 6 viatges en 6 mesos el descompte del rebut serà del 10%, arribant al 20% pels qui facin més d’11 viatges. Els residus que comptabilitzaran per a la campanya de bonificació són aquells que no tenen contenidor específic al carrer -és a dir que no siguin paper, cartró, envasos, embalatge lleuger o vidre.\nDurant cada visita a la deixalleria, es facilitarà un albarà amb el nom, l’adreça, la referència cadastral de l’habitatge i la tipologia i quantitat de residus. Caldrà guardar cada albarà per aconseguir els descomptes en el rebut del 2013.\nPer altra part, els veïns que fan compostatge casolà podran rebre també bonificacions si es tanca el cicle de la matèria. La campanya consistirà a rebre una bonificació del 10% sobre la taxa d’escombraries d’aquest 2012. Qui vulgui prendre part en la campanya cal comunicar-ho a l’Ajuntament abans del 31 de març. Aquest descomptes es poden sumar als de la deixalleria.


bloGuejat: L'escollit (XXII)\nDos anys després d'haver tancat el famós L'aeroplà del raval, la Tina Vallès ha obert un nou blog. Me'l vaig trobar fa uns dies per casualitat i volia recomanar-lo avui a aquesta secció. El post que m'ha cridat l'atenció parla de perles, unes perles una mica especials. Un bonic recull de vinyetes de la vida al carrer.\nL'aeroplà del Raval era tot un clàssic de la primera època de la catosfera i em va saber greu que desaparegués. Per això és una bona notícia que la Tina torni a l'activitat. Recordeu que el millor de L'aeroplà va ser publicat en forma de llibre per Labreu el 2006.\n[Amb aquest post tanco les seccions fixes del bloGuejat (el Dilluns Musical i L'Escollit) durant l'agost, perquè és una època durant la qual hi ha poques novetats musicals i la catosfera està bastant adormida. Tornaré a reprendre-les al setembre, quan això s'animi una mica.]\nEscrit per Salvador Macip a les 8:50 a. m.\nEp, tot just estava penjant un post nou quan he vist el teu comentari i he vingut fins aquí. Moltes gràcies! I bon estiu!\nSalvador, gràcies per descobrir-nos aquest bloc.M'ha encantat.\nla catosfera també, com tants d'altres indrets, semitanca la paradeta per vacances.\nvaig a fer una ullada a aquesta darrera recomanació blocaire pre-vacacional.\nGràcies per la descoberta.\nDe res, tina. Si t'he pogut enviar algun nou lector em considero ben pagat. El teu blog s'ho mereix!\nAhir vaig sentir una remissió de la teva presència al programa de Catalunya Ràdio "L'ofici de viure".\nQuè hi feies en un programa com aquest fent meditació budista? ;-)\nBon Estiu i gràcies per la recomanació d'avui!\nGalderich, diu molt del Gaspar Hernández que busqués un científic per donar el contrapunt als altres convidats. S´han de cobrir tots els angles! La veritat és que m'ho vaig passar bé (menys en el minut de meditació, que gairebé m'adormo... coses del jet lag). ;-)\nJo fa molt poc temps que em moc en el món dels blogs i mai he tingut el plaer de llegir L'aeroplà del raval, em sap greu, perqué pel que expliques em vaig perdre un blog molt interessant.\nAprofitem l'agost per meditar muntats en aeroplans, doncs. Bones vacances.\nMarta, no me'n puc estar. L'aeroplà, tot i que difunt, encara reposa a la xarxa i és ben disponible per a qui el vulgui (re)visitar i (re)llegir. http://tinavalles.blogspot.com :)\nPerdona la promo, Salvador! Ja faré 10 meditacions budistes com a penitència!? ;)\nRes, tina, tu fes-te tota la propaganda que calgui! Ve lliure de penitència. ;-)\nPARLES FORMENTERER?, YES!


Home > Notícies (Page 6)\n29 juny Barcelona reactiva a les seves empreses amb un nou pla per a superar la crisi\nPosted at 11:19h in Notícies, Tot\nDirectius voluntaris i tècnics ajudaran milers d'autònoms i pimes a sortir reforçats de la pandèmiaQue el cop s'esmorteeixi. I que no es tracti només de sobreviure sinó de sortir enfortit. Barcelona vol que la crisi del coronavirus serveixi a les empreses per a repensar el seu...\n14 juny Joan Canadell: “Fem una crida al teixit industrial per crear un hub de mobilitat sostenible”\nPosted at 21:39h in Notícies, Tot\nEl president de la Cambra de Barcelona, Joan Canadell, ens presenta la campanya #Jovullser, que l'entitat posa en marxa a les xarxes socials sobre les vocacions amb més demanda laboral ara mateix. També davant la decisió de Nissan de tancar les plantes de Catalunya, des...\n10 juny CONSTRUYE TU FUTURO ¡EMPODÉRATE!\nPosted at 21:13h in Notícies, Tot\nPetit tast de la ponència del membre d'ASENCAT Joan Anglada feta per videoconferència degut a la pandèmia d ela COVID19 als alumnes de quart d'ESO del Lycée Français Bon Soleil de Gavà, amb el títol «CONSTRUYE TU FUTURO ¡EMPODÉRATE!» Els membres d'Asencat som persones amb...\n10 juny LA NIT DELS IGNORANTS 3.0 – XAVIER SOLÀ ENTREVISTA A CATALUNYA RADIO A ANDREU PUJADAS\nPosted at 20:40h in Notícies, Tot\nXavier Solà presentador del programa "La nit dels ignorants 3.0" de Catalunya Radio entrevista a Andreu Pujadas, un senior de Barcelona que és membre d'ASENCAT. Asencat és una associació de voluntàries i voluntaris que assessorem i acompanyem persones, empreses i entitats de Catalunya i ho fem...\n21 maig PREMIS FUNDACIÓ BCN fORMACIÓ PROFESSIONAL\nPosted at 17:36h in Notícies, Tot\nEstem molt contents de que ASENCAT participi com a membre del jurat i en l'avaluació dels projectes que es presentin a aquesta nova edició dels premis FP emprèn i FP consolida que organitza la Fundació BCN Formació Professional, sota el lema "Si has decidit...


Un esperanto eslau: un lingüista txec té a punt una proposta de llengua eslava comuna – Balcània\nUn esperanto eslau: un lingüista txec té a punt una proposta de llengua eslava comuna\n20 Mai 2017 Josep Dorca\nSegons informa el rotatiu crotat Jutarnji List, el lingüista txec Vojtech Merunka presentarà oficialment l’ 1 de juny la seva proposta de llengua eslava comuna. Es tracta d’una llengua artificial elaborada amb l’objectiu de facilitar la comunicació i la intercomprensibilitat entre els parlants de les diverses llengües eslaves.\nTot i que Zamenhof, el creador de l’esperanto, era nascut en terres eslaves, a Bialystok concretament, segons Merunka, no va donar prou relleu a les llengües eslaves, notablement inferior al de les llengües germàniques i romàniques. En aquests moments, segons les dades que aporta, hi ha 250 milions de persones a Europa que parlen idiomes eslaus -el 32% dels europeus-, mentre que que els idiomes romànics són parlats pel 31% i els idiomes germànics pel 27%.\nMerunka ha afirmat que des de molt jove ha treballat en aquest projecte. També ha asseverat que no pretén que la seva proposta de llengua comuna substitueixi les llengües existents, sinó que ha de servir per facilitar-ne la relació i la comunicabilitat. Argumenta que és molt freqüent que parlants de llengües eslaves es comuniquin entre ells en anglès, cosa realment absurda. De fet, entre els parlants de llengües romàniques passa exactament el mateix: tots ens hem trobat en la situació ridícula en què algun parlant d’italià o portuguès se’ns ha adreçat en anglès -o hem vist com molts catalans que viatgen a aquests països fan servir un anglès macarrònic per comunicar-se-, quan l’esforç mutu que hem de fer per entendre’ns és mínim. A més, Merunka valora que les llengües eslaves són prou properes com perquè sense gaire esforç, puguin utilitzar aquesta nova llengua -novoslavensko, nou eslau o nou eslavònic- sense un aprenentatge llarg i difícil. Segons afirma ell mateix, amb un mes n’hi ha ben bé prou.\nPer aconseguir-ho, ha apostat per una gramàtica molt simplificada que ve a ser, aproximadament, una mitjana matemàtica de totes les llengües eslaves (Merunka és també professor a la facultat de Tecnologia de Praga). Està pensada perquè es pugui escriure tant en alfabet llatí com en alfabet ciríl·lic. També ha insistit que el seu projecte no va contra la llengua russa. A Rússia s’han aixecat algunes veus contràries a la seva proposta. De fet, des de Rússia sempre s’ha considerat que el rus hauria de ser la llengua de referència de tots els eslaus.\nAra només caldrà veure si aquesta proposta té èxit o queda com un dels mols altres projectes que s’han intentat tirar endavant. A principis del segle XIX ja es va elaborar alguna proposta amb aquests mateixos objectius. Anteriorment s’havia intentat revitalitzar l’eslau antic amb aquesta intenció, però òbviament les seves característiques no eren les adequades per poder esdevenir aquesta llengua global. L’any 1826, un eslovac, Jan Herkel, va presentar una primera proposta -Universalis Lingua Slavica-, però no va aconseguir estendre’s mès enllà d’un reduït grup de seguidors. Més endavant, l’any 1912, un altre txec, Josef Konecny va idear l’Slava-esperanto, amb escàs èxit. En aquest cas, però, la seva aposta inspirada en l’esperanto, tenia un to molt més modern. El Neposlava, ideat per un rus, Vsevolod Txetxixkin l’any 1915 tampoc no aconseguí implantar-se més enllà d’un molt petit grup d’acòlits.\nNo hi hagué més propostes d’aquest tipus fins a finals del segle XX. Les dues propostes més esteses són l’Slovio, creat tot just l’any 1999 per Mark Hucko, també a partir d’uns plantejaments molt similars als de l’esperanto, i l’intereslàvic, de l’any 2006.\nLes llengües eslaves normalment s’agrupen en tres grans blocs: les orientals, (rus, ucraïnès i bielorús), les occidentals (polonès, caixubi, polàbic, txec, eslovac i sòrab) i les meridionals (serbocroat, búlgar, macedoni i eslovè)\nPrevious Article Bleiburg, un any més es fa un acte en record dels ústaixes\nNext Article Massa tard per a Cèlia, de Teresa Pàmies, impressions de l’Eslovènia dels anys vuitanta