Què és la JCI - JCI Catalunya\nSom la principal xarxa de joves actius al mon.\nEmpoderem als joves de Catalunya tot generant\nimpacte positiu al nostre territori.\nQuè és la Jove Cambra de Catalunya?\nAjudem a joves d’entre 18 i 40 anys que volen millorar competències essencials per al seu futur. Ho fem creant accions que generen un impacte positiu a les nostres ciutats. Així els nostres membres aconsegueixen liderar projectes i crear una xarxa potent per al demà.\nLa Jove Cambra és un instrument mitjançant el qual és possible promoure des d’activitats de debat, de reflexió i d’informació ciutadana sobre temes d’interès general (socials, educatius, de defensa del medi ambient…), a actuacions amb una clara voluntat dinamitzadora del món econòmic i laboral del seu àmbit d’actuació (ciutat, comarca o país).\nL’èxit de la nostra organització es basa en la diversitat de les persones que la integren i les seves procedències, tant pel que fa als estudis com a l’activitat professional, a les accions o les preocupacions. Aquesta diversitat fa que sempre sorgeixin noves idees, noves inquietuds i nous programes.\nSom joves compromesos que actuem en tots els àmbits de la societat, per generar canvis positius.\nMotivem els joves actius per transformar el món.\nInvertim en idees i projectes dels joves per avançar en els nostres objectius, i així aconseguir el progrés.\nUnim esforços per aconseguir un impacte mutu en el desenvolupament social, econòmic i cultural de la nostra societat.\nCreem xarxes de recolzament, entre persones i societat, per unir el moviment global des de les seves bases locals.\nJCI en xifres\njúniors a tot el món\norganitzacions a Catalunya\nprojectes fets a Catalunya el 2019\nConsulta AQUÍ les nostres memòries.\nLa xarxa de la JCI\nJove Cambra està present en diferents entitats del territori per a donar la nostra opinió i aportar el nostre gra de sorra.\nA continuació et mostrem un vídeo de com s’han anat creant les diferents organitzacions de júniors per Catalunya. Si vols saber més sobre la nostra història, visita-la aquí.


Lovely Paper - Llibreta Misa. Djeco - Stoksdidactic\nCaracterístiques de Lovely Paper - Llibreta Misa\nUn magnífica llibreta de 48 pàgines amb detalls i il·lustracions a cada pàgina. Perfecta per a que escriguin el seu diari o els seus pensaments. La portada presenta una il·lustració d'una nena que vola cometes en un jardí amb efectes metàl·lics. Aquesta llibreta pertany a Lovely Paper, la col·lecció de papereria refinada i delicada de la marca Djeco. En aquesta web trobaràs molts productes d'aquesta col·lecció: quaderns, quaderns secrets, caixes de llapis, goma d'esborrar, adhesius, cintes adhesives, llapis i marcadors per alegrar els dies dels escriptors/es creatius.\nIl·lustrat per Seng Soun Ratanavanh


Un abril electritzant i amb molt en joc\nL’equip de Luís Enrique jugarà nou partits en un mes on es decidiran bona part de les seves opcions a la Lliga i a la Lliga de Campions\n27 de març 17\nDesprés de l’aturada de seleccions, el primer equip del FC Barcelona començarà a encarar el tram decisiu de la temporada amb un mes d’abril molt intens amb nou partits en només 30 dies. Els jugadors blaugrana hauran d’afrontar set partits de Lliga, entre ells el clàssic al Santiago Bernabéu i el derbi a l’Estadi de Cornella-El Prat, i dos partits de Champions League, els de la ronda de quarts de final contra la Juventus.\nEl primer tram d’aquest particular Tourmalet que hauran d’escalar els homes de Luis Enrique es composa de tres partits de Lliga en només sis dies: el primer, aquest diumenge 2 d’abril (20.45 hores) al camp del Granada; el segon, només tres dies més tard, contra el Sevilla al Camp Nou en una de les dues jornades intersetmanals previstes per l’abril; i, per últim, la visita a La Rosaleda del Màlaga el dissabte 8. Després d’aquests partits, torna la Lliga de Campions amb els quarts de final contra la Juventus, el campió de la Serie A, amb l’anada el dimarts 11 al Juventus Stadium i amb la tornada al Camp Nou el dimecres 19. Entremig els barcelonistes no es poden distreure, ja que reben la sempre complicada Reial Societat d’Eusebio Sacristán.\nUn cop finalitzada l’eliminatòria de Lliga de Campions, el conjunt blaugrana haurà d’afrontar de nou tres partits de Lliga en una setmana. El primer de tots de ben segur que serà decisiu pel desenllaç de la competició, ja que es tracta del duel contra el Reial Madrid al Santiago Bernabéu (diumenge 23, 20.45 hores). El dimecres 26 partit contra l’Osasuna a casa i, el diumenge 30, per tancar un mes d’abril d’alt voltatge, derbi barceloní al camp de l’Espanyol. En total, nou partits que marcaran en bona mesura les opcions dels blaugranes fins a final de temporada.


Sánchez accepta constituir la taula el dia 26 - El triangle\nLa Moncloa tria una de les dates alternatives proposades per Torra\nEl president del govern d’Espanya, Pedro Sánchez, ha acceptat una de les dates alternatives proposades pel president de la Generalitat, Quim Torra, la del pròxim dimecres, 26 de febrer, per constituir la taula de diàleg.\nA més de Torra i Sánchez, el govern espanyol ha confirmat la presència dels vicepresidents Carmen Calvo i Pablo Iglesias, i dels ministres Salvador Illa, Manuel Castells i Carolina Darias, però la llista no està tancada.\nTorra havia remès les darreres hores una carta a Sánchez lamentant que hagués difós que proposava la data de dilluns, dia 24, per celebrar la trobada, sense haver-la consultat abans amb el govern català. El president de la Generalitat havia descartat aquell dia al·legant motius d’agenda i havia indicat com a dates alternatives els dies 12, 23, 26, 27 i 28 de febrer.\nPrevBuch defensa els talls independentistes de la Meridiana\nNervis a la directiva del Barça en espera d’explicacions


30 Updos Casuals fàcils i elegants per al cabell llarg - Llargada\n30 Updos Casuals fàcils i elegants per al cabell llarg\nEls actualitzacions informals per als cabells llargs són una habilitat necessària per aprendre. L’estiu pot ser brutal per als cabells llargs, amb els danys del sol i de l’aigua combinats amb la molèstia general de deixar-se anar al cap d’un cabell ple. Afortunadament, hi ha molts actualitzacions casuals amb les quals es diverteix experimentar i segur que es veuen bé a la platja, en un concert d’estiu o fins i tot a l’oficina.\nUpdos Casuals bonics per al cabell llarg\nEls cabells llargs són més bonics en downdos arrissats i tot tipus d'actualitzacions. Les actualitzacions casuals actuals inclouen uns quants elements diferents en un sol pentinat: trenes i panets, gires i trenes, textura desordenada i accents frescos ... Doncs bé, el pentinat casual actual no és mai avorrit!\n# 1: pentinat francès desordenat\nMoltes persones suposen que un disseny està dissenyat per ser prim i adequat, amb un aspecte elegant i global. Tanmateix, el vostre estil pot tenir l’aspecte clàssic d’un updo sense deixar de sentir la sensació que us dirigireu a la dansa semi-formal de la vostra escola. Això sí que aconsegueix ser elegant i informal amb un toc de simplicitat.\n# 2: Brossa trenada casual\nPer descomptat, quan penses en actualitzacions casuals, veus una imatge simple o una mica de cavall. Tret que no siguis un guru de pèl, és completament comprensible que no s'hi versi en les diferents variacions dels estils més clàssics. Si afegiu una trena al vostre pa, us podreu disfressar, creant per vosaltres un aspecte valent i quotidià. Deixar volar uns quants brots de cabells dóna a aquest estil una sensació de despreocupament.\n# 3: Updo clàssic de cor de cavall amb un gir\nMalalt de la cuixa de cavall mitjana? No us culpem Primer, afegir una mica de color als cabells és una forma divertida de posar un gir únic a un pentinat quotidià. Per als cabells llargs que semblen tordos cada cop que s’eleva cap amunt, posar una sola trena al costat aporta tant a tot el teu aspecte. Converteix un estil banal en un look de moda.\n# 4: Groc amb dues trenes de diadema\nEn ocasions més elegants, moltes dones opten per alguna variació d’un trastorn. Per alguna raó, facilita fàcilment a qui el porta amb un aspecte regal. Aquest senzill cop d’esquena es pot millorar amb una doble trenada que el fa apartar del teu gran diari desordenat.\n# 5: Updo amb un arc\nCom qualsevol cosa a la vida, la presentació ho és tot. La majoria no dediquen molt temps a analitzar l’aparença d’altres persones, sinó que es mostren a primera vista i es valoren en conseqüència. Vesteix les actualitzacions casual de la manera més senzilla que puguis: amb un llaç. És senzill i simpàtic: un llaç afegeix una mica de flaire de la mateixa manera que ho fa amb un regal.\n# 6: El Business Casual\nVoleu dirigir-vos a una entrevista o a un esdeveniment de treball? Aquest aspecte és ideal per a la configuració del negoci i una data posterior al treball. La seva perfecció prové de la seva senzillesa tant en la creació com en l’aspecte. Per a un aspecte versàtil que pot funcionar amb el 9-5 i després, aquest és perfecte.\nPOST RELACIONAT: 20 millors pentinats adequats a l'entrevista de feina\n# 7: pentinat de bellesa trenat\nÉs evident que una trena pot canviar-ho tot. Com més desordenat, millor amb aquest aspecte. Un bonic paquet que funciona perfectament per als cabells mitjans no és el més fàcil de trobar, de manera que entenem la necessitat de tenir alguna cosa diferent. Posar una trena gegant a la boca mitjana baixa canvia les coses amb poc esforç.\n# 8: Pony púrpura casual\nSi voleu destacar en una multitud, aneu a buscar els cabells de color pastel. Segons l'estil, podeu mostrar diversos usuaris. Aquest particular estil trenat és excel·lent per als cabells llargs, perquè a qui no li agraden els panys llargs que es desprenen d'una cola de cavall? Amagueu aquest temible scrunchie embolicant els cabells al voltant de la base de la cua de cavall, creant un dels pentinats casuals més fàcils que pugueu pensar.\n# 9: Cute Up Mohawk Bun Updo casual\nPossiblement el més adorable de la nostra llista, sorprenentment fàcil de combinar aquesta col·lecció de papes. Tanmateix, la seva senzillesa no és evident a primera vista, fent que aquest sigui l’estil perfecte per a un dia a la ciutat o una vetllada d’aventures inesperades. L’estil subtilment sexy és lúdic, fent que sigui fantàstic per a qualsevol esdeveniment o aspecte.\n# 10: pentinat de pèl casual\nEstàs cansat del teu gran pa? Afegiu una mica de pizzazz trinxant els cabells a la part posterior del cap i introduint el final de la trena a la boca. Aquest estil és excel·lent perquè manté l’aspecte clàssic posat al seu lloc per la panera original, però la trena aporta el zest necessari.\n# 11: Updo complicat\nEl que fa que un problema sigui casual és la seva aparent manca d’esforç. Tot i això, això no significa necessàriament que tots els pentinats casuals s’hagin de fer en pocs minuts. En particular, aquest estil requereix un cert temps i paciència. La trena acaba tenint un aspecte molt relaxat i el pa de pessic és desordenat, per això, aquest aspecte és elegant i casual.\n# 12: Updo estofat\nAfegiu una mica de textura a la vida del vostre cabell amb aquesta capa de cavall alta. Incorpora diferents tipus de trenes a la part superior i lateral. Si teniu l’objectiu d’entrepassar la línia entre la vora i la classe, aquest aspecte és ideal.\n# 13: Bonic pentinat de ganxet\nPerfecte per als cabells llargs, aquest aspecte combina l’onada sense esforç amb la complexitat d’una trena de cua de peix. Com a variació complicada de la trena quotidiana, aquest estil pot necessitar una mica d’habilitat per aconseguir-ho. Tanmateix, un cop dominat aquesta trença especial, les possibilitats són infinites. El chic pony updo és només una de les moltes opcions.\n# 14: pentinat de pa gran\nCom més gran sigui, millor. Tant si voleu que el vostre estigui alt a la part alta del cap o baix, passar-vos el clatell és completament preferit. Dels molts pentinats casuals que figuren aquí, aquest es troba definitivament a l'extrem més polit de l'espectre.\n# 15: Updos en el costat salvatge\nÉs una mica d’emoció a la vostra vida? Afegiu-lo als cabells! Condimenta el teu menú de pentinat amb una trena gegant que s’encamina cap a una cua de cavall encara més gran. Estils dramàtics i preparats per a pista com ara són molt divertits i còmodes. Porteu-lo en temps de vent, sota el sol o sota la pluja i mireu invariablement magnífic!\n# 16: Color Casual\nPer què no afegir colors inspirats en l'arc de Sant Martí als vostres senzills detalls casuals? Cada estil que trieu, per senzilla que sigui, sempre destacarà a la multitud. Aquesta barreja de pastissos i gires crea un remolí estèticament agradable de color, perfecte per al gimnàs, una entrevista o una primera cita.\n# 17: No tots els updos són…\nPodeu pensar que totes les actualitzacions casuals estan destinades a mostrar la nuca, però no és necessàriament una regla. Aquesta aparença funciona amb pèl més llarg o afegint extensions a la cua de cavall. Salses i ones ondulades delicatament flueixen per la seva esquena en una mena de mohawk arrissat.\n# 18: Complex però alhora informal\nAquest laberint d'un pentinat es completa amb més voltes i voltes del que es pot comptar, donant una vegada més la il·lusió de la complexitat. Fes-te creatiu amb el teu updo, ja que aquest estil no té rima ni raó diferents. La innovació és el vostre amic i, sens dubte, resultarà útil a l’hora de combinar aquest estil.\n# 19: Updos naturals\nCrear una barreja equilibrada de textura i elegància és la fórmula d’un guany guanyador per als cabells naturals. Aquest estil combina els costats elegants amb un texte aflorat. Unir tot això crea el to natural ideal per als cabells curts.\n# 20: pentinat amb trenes i brioix\nLes actualitzacions ocasionals són variades, però incorporar una trena sembla ser el denominador comú en la majoria d’estils. Vesteix fins i tot l’estil més elegant, fent-lo portable per a multitud d’ocasions. Fins i tot un pa de pessic alt, combinat amb trenes acurades, s’adapta perfectament a un dia al parc. Aquest aspecte embolcalla les trenes al voltant del cap, oferint un gir únic al todo favorit superior.\n# 21: Trena ràpida i pa\nSenzill i ràpid, trenqueu-vos els cabells en unes trenes franceses laterals i enrotlleu cada parell en un brioix. Si el cabell té una longitud de les espatlles, potser voldreu fer unes brosses més petites a la part posterior.\n# 22: Updo casual ràpid per als cabells llargs\nAquest pentinat llarg i sedós tindrà un aspecte bell amb aquest pentinat dissenyat per a contenir un cabell gruixut i gruixut. Per descomptat, també funcionaran altres textures de pèl. Aquest pentinat és ràpid, fàcil i s’assembla a un arc de nus un cop completat.\nObteniu el tutorial de Ysis Lorenna!\n# 23: Cola de cavall de tres nivells\nAquí hi ha un altre estil simpàtic i simpàtic, que s’assembla millor als cabells amb la longitud per sota de les espatlles. Tireu els panys en un cavall elevat i, a continuació, col·loqueu els elàstics en seccions igualment espaiades pel cap dels cabells recollits. Esponja cada secció per obtenir més cos i un aspecte veritablement creatiu i dolç.\nObteniu el tutorial de Lu Lu's!\n# 24: Casual Boho Updo per a cabells llargs\nQuan es tracta d’actualitzacions casuals, el boho sempre està dins. Relaxat, simplista i sovint embellit amb una bufanda o flors molt boniques, es pot aconseguir amb boo updos un boo actualitzador.\nObteniu el tutorial de Let’s Go Sunning!\n# 25: Cute Up Bowly Hair Hair Updo\nAdorable i únic, pot ser que un llaç de cabell nusat al capdamunt no es crei tan bé com penses. Per aquest aspecte, realment voldràs treure el cabell a una brossa i, a continuació, repartir el bucle final cap a una forma de llaç. Afegiu-hi una bonica banda de capçalera i uns tendres / colps laterals per acabar d’aspectar-lo.\nIntel·ligent com un pa de mitjons, però especial en el seu estil, aquest pa de mitja de ventall és un perfecte look casual per als cabells llargs. Afegiu uns dolços laterals per obtenir un aspecte més dramàtic. Aquest pentinat tindrà un aspecte fantàstic o desordenat.\nTorna, gireu i arrossegueu els cabells cap a aquesta bossa creativa amant de la diversió que és perfecta quan busqueu un bon pentinat d'estiu. Haureu de tenir moltes espines de cabell per a aquest, però valdrà la pena quan els cabells estiguin a dalt, fora del camí i semblin preciosos.\n# 28: Updo casual desordenat per als cabells llargs\nLa trena i el pa s’uneixen per a un bonic i pentinat romàntic amb el baix toc bohemi. Perfecte per a totes les ocasions, aquest sembla excepcionalment agradable a les reunions casuals d’estiu. L’estil funciona millor quan es pentina els panys i ignora la temptació de fer-los més elegants i rectes: permet que flueixin lliurement.\nObteniu el tutorial de Drifter And The Gipsy!\n# 29: Dolç desgastat dolç per als cabells arrissats\nLes noies arrissades, alegreu-vos! Hi ha algunes versions actualitzades que tenen el millor aspecte del tipus de cabell. No hi ha necessitat de barallar-se amb el ferro pla per fer-ho. Ajusteu els cabells cap amunt, torceu-los i poseu-los en un fons baix al clatell.\nObteniu el tutorial de So Loveleigh.\n# 30: Tres Pas superiors\nNo seria bo tenir un retuit informal per als cabells llargs del repertori que no requereixi gaire temps i esforç? Aquest pas de tres passos és perfecte per fer realitat el vostre desig. Un cop més, no us preocupeu que sigui perfecte i ordenat. Les rescloses panys són molt bones a l'estiu.\nObteniu el tutorial de Ducklings In A Row!\nAquests són només alguns dels excel·lents actualitzacions casuals per als cabells llargs que haureu de provar. Tots ells no requereixen res més que pinxes de cabell, elàstics i algun ruixat per ambientar, cosa que significa que estaràs a punt i estarà a punt per continuar el dia en poc temps.


ECONOMIA PER A BATXILLERAT.: PER QUÈ NO ES RECUPERA L´IMPOST DE PATRIMONI?\nPER QUÈ NO ES RECUPERA L´IMPOST DE PATRIMONI?\nJa sabeu que existeixen dues maneres d´aplicar una P. Fiscal Expansiva davant una crisi: augmentar la DP o baixar els imposts. Fins ara s´havia aplicat la primera opció, amb les conseqüències prou conegudes que tenim. (l´estimació de creixement que es va fer no s´ha produït).\nAra s´ha de disminuir el dèficit: retallant despesa o augmentant els imposts. Es parla d´augmentar l´IVA. Però, per què no es recupera l’impost de patrimoni, el de successions per al 6% de rendes superiors i s´augmenten els trams superiors (a partir del 43%) de l’IRPF?. De cap forma es pot permetre un augment de l’IVA o altres impostos que afectin a les classes mitjanes i treballadores.\nPublicado por Cati Capó Ramis en divendres, de setembre 02, 2011


Castell de Karlštejn - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nVista general del castell i del poble\n49° 56′ 22″ N, 14° 11′ 17″ E / 49.93955°N,14.18793°E / 49.93955; 14.18793\nChapel of the Holy Cross (en)\n6 juliol 2001\nCarles IV del Sacre Imperi Romanogermànic i República Txeca\nVista del castell el 1720\nCapella el 1878\nEl Castell de Karlštejn (en alemany Karlstein) està situat a 30 km al sud-oest de Praga, a la República Txeca, al municipi homònim. Va ser fundat i construït el 1348 per Carles IV, quan fou elegit i coronat com a emperador del Sacre Imperi Romanogermànic i la construcció principal s'allargà de 1350 a 1421, per bé que es feren constants renovacions. El castell tenia com a motiu principal ser un lloc per a tenir ben guardades les joies reials i imperials.\nVa ser creat com un dipositari de les insígnies del Sacre Imperi Romà i la vasta col·lecció de relíquies de Carles. Per a la construcció de les parets principals del castell es van necessitar deu anys i la construcció de la Capella de la Santa Creu es va acabar el 1365. Les parets exteriors havien de ser capaces de suportar els intents de conquesta, però durant les guerres hussites, les joies de la corona es van traslladar a Hongria via Nuremberg.\nLa primera prova de guerra per al castell va ser el 1422, quan el Grup dels hussites de Praga el van assetjar sense èxit. El 1480 s'hi van fer obres en estil gòtic tardà i set anys després va patir un incendi. A finals del segle xvi fou renovat i refortificat per ordre de l'emperador Rodolf II. La corona de Bohèmia i els tresors restants van ser portats als arxius a Praga el 1619. Un any més tard, la guarnició va lliurar el castell sense lluita a Ferran II i el 1648 va ser conquerit parcialment per les tropes sueques durant la Guerra dels Trenta Anys, per bé que mai van poder conquerir la torre principal. A mitjans del segle xix l'emperador Francesc II i el seu fill Ferran van restaurar i renovar el castell i el van treure de l'ostracisme de què havia estat fins llavors.\nEl castell, després de les modificacions que ha sofert durant el temps i de la restauració que va durar des de 1887 fins a 1899 a partir dels disseny de l'arquitecte Friedrich von Schmidt, apareix en un estat de molt bona conservació i de fortalesa impressionant.\nLes parts individuals del castell es troben en diferents alçades: El Lloc de referència del castell és la gran torre, la disposició dels murs és de 25 i 17 metres de llarg. La paret és de quatre peus de gruix. En aquesta torre s'hi troba la monumental Capella de la Santa Creu. El sostre de la capella gòtica és del pintor de la cort de Carles IV, el Mestre Teodoric. Les pintures són un "exèrcit celestial", ja que representen retrats de més d'un centenar de sants. La segona part és la torre de Santa Maria i finalment queda el palau reial de Carles IV com a recinte més baix, al qual encara s'hi haurien d'afegir altres edificis annexos com les cavalleries i la torre del rellotge.\nA la resta d'estances encara es poden veure multitud d'elements originaris del castell, sobretot pel que fa a pintures murals, decoracions heràldiques i algun element de mobiliari.\nEl castell no té deus naturals. Els miners de Kutná Hora van excavar un pou de 80 peus, però no van trobar aigua. Com a resultat, el subministrament d'aigua es fa a través d'un rierol proper que anava a una cisterna. Aquesta debilitat en el cas d'un setge es va mantenir en secret.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Castell de Karlštejn\nCastell de Karlštejn - Lloc web oficial\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Castell_de_Karlštejn&oldid=22234422»\nEdificis de la República Txeca\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 4 nov 2019 a les 23:54.


La pluja de Monet - Diari de Girona\nmiquel martín i serra 19.01.2020 | 00:12\nSegurament el gran triomf del sistema capitalista més salvatge i despietat ha estat convertir-nos en esclaus del consum, és a dir, fer-nos creure que calia estar sempre ocupats, treballant i produint per llavors poder gastar i consumir. Ens han venut la idea –ells sempre venen alguna cosa– que atapeir l'agenda i no tenir temps era signe de progrés, de riquesa, d'èxit. Per això sempre cal ser i fer més que els altres, tenir més que els altres, gastar més que els altres. D'aquesta manera ens han conduït cap a una espiral perversa i absurda de la qual resulta molt complicat sortir (i que està tenint conseqüències devastadores per al medi ambient i els països més desfavorits). Així, gairebé sense ni adonar-nos-en, ens hem deixat prendre o hipotecar el nostre temps. Aquest temps imprescindible per fer tot allò que dona sentit a la nostra vida, que l'enriqueix i l'enforteix, com ara caminar, badar, llegir, rumiar, conversar amb els amics o veure com creixen els nostres fills, entre tantes altres activitats. Som temps i no tenim altra cosa que temps, molt o poc, per invertir-lo en alguna cosa de profit, que gairebé mai no és purament material, sinó intangible, espiritual, emocional, contemplativa o artística i creativa.\nCom escriure, que vol temps, molt de temps, precisament perquè demana observació i reflexió, una certa passió però alhora serenor i distància, perquè cal pair i assimilar tot aquell material que després es convertirà en literatura. El temps de l'escriptura és, doncs, un temps inaprehensible, dilatat, dúctil, de vegades d'una intensitat de tempesta, d'altres d'una cadència de plugim. Potser per això sovint he pensat que m'agradaria escriure com Monet pinta la pluja. M'agradaria que les meves paraules fossin com les gotes que cauen sobre les roques brunes de Belle-îlle, que cada frase esdevingués el ruixat que amara la mar crespada i fosca del quadre. Perquè, al quadre de Monet, la pluja hi és sense ser-hi: s'intueix, s'endevina, s'insinua en el cel lilós, se la sent caure a la mar esvalotada, repica al rocam i es confon, es perd, es fon en el paisatge, en la natura sencera. És aquella síntesi subtil, aquell equilibri genial que mostra, que evoca amb una força lírica abassegadora. Observar, contemplar, admirar el quadre de Monet és una delícia, una meravella, una experiència torbadora, perquè la pintura t'absorbeix i et commou fins al punt d'oblidar el temps, que també vol dir ser-ne l'amo i senyor.


Flexibilització dels requisits per exercir qualsevol professió - El Periòdic d'Andorra\nFlexibilització dels requisits per exercir qualsevol professió\nEl Govern permetrà desenvolupar una activitat professional sense tenir titulació acadèmica\nDiversos alumnes assisteixen a una classe formativa a la Universitat d'Andorra. | Sergi Pérez\nLa modificació de la Llei d’exercici de professions titulades i de col·legis i associacions professionals que ahir va aprovar el Consell de Ministres preveu que les persones sense una titulació acadèmica però que disposin d’una que no sigui oficial o que els habiliti per treballar en l’àmbit del mercat interior europeu també puguin exercir la seva activitat al Principat. La proposta va venir del Ministeri d’Educació i Ensenyament Superior i, segons va destacar el ministre Portaveu, Jordi Cinca, «permetrà obrir el ventall de possibilitats a les persones que no comptin amb una titulació acadèmica però puguin acreditar uns coneixements ja reconeguts al conjunt de la Unió Europea».\nCinca va posar de relleu que la modificació «acostarà Andorra a la realitat europea, ja que passarà a alinear-se a la seva concepció de titulació». D’aquesta manera, se superarà el desavantatge que la normativa suposava fins ara per als professionals sense titulació reglada. Els que es trobin en aquesta situació, mitjançant l’habilitació especial i de forma excepcional, podran obtenir el dret a l’exercici de la professió, sempre d’acord amb l’interès general o les necessitats sectorials del país, van puntualitzar des del Govern.


A la balitresca: d’agost 2011\nSegons l'Associació de Comerç de Puigcerdà, la Nit Blanca ha estat "un rotund èxit". Si això ha estat un èxit, em pregunto què hauria estat un "rotund fracàs"? Clar que em penso que molts comerciants confonen el carrer Major amb tot Puigcerdà. Si és així, és clar, s'obté una òptica deformada on tot és possible. Fins i tot que un èxit mediocre es converteixi en un rotund èxit.\nPer començar, la major part de la Vila no va seguir les consignes i no van obrir més enllà de l'horari habitual. Ni tan sols el carrer Espanya. Només el carrer Major va ser l'excepció. D'altra banda, la gran majoria de botigues que van obrir, no van aguantar fins a les onze de la nit, com s'havia proposat.\nVa aportar gent l'event? No més que qualsevol dissabte d'agost al capvespre. No calia fer tant de soroll per això. I pel que fa a les "desfilades de moda", van ser més una qüestió de bona voluntat que no pas res de preparat o de professional. En fi, "un èxit rotund".\nI com que no es volen dir les coses pel seu nom i no s'admeten els fiascos, perquè els egos són massa grossos i hi ha gent que no s'equivoca mai, ho repetirem l'any vinent. Ja veurem. L'única cosa que espero és que l'Ajuntament no hi posi calés en un espectacle d'aquestes característiques, perquè si el que es vol és promocionar el comerç de la Vila, cosa que em sembla molt bé, potser que tinguem menys idees visionàries i apostem per una anàlisi seriosa dels problemes del comerç puigcerdanès actual i hi posem remei.\nposted by Yarhel (Enric Quílez) @ 10:48 a. m. 3 comments\nJa tenim una nova idea de l'Associació de Comerciants de Puigcerdà servida en safata! Ara se'ls ha acudit, per promocionar el comerç de la Vila, fet una "nit blanca" (o sigui, obrir per la nit) el 27 d'agost (dissabte). Ara bé, com que això "d'obrir de nit" no quedava prou "guai", l'hi han posat el pompós nom de "White Night Shopping Puigcerda" i olè!\nEm fa pena que es malbaratin les oportunitats de promocionar la Vila d'aquesta manera, però en fi, els comerciants són ells: ja sabran què fan. A fi de comptes, és el seu negoci. Però permeteu-me que faci només un parell d'apunts: un dissabte per la nit de finals d'agost, quan gairebé tot el turisme ja ha marxat, no és potser la millor data per fer promoció de res i, que jo sàpiga, obrir de nit no crec que atregui el turisme com a mosques, així que com a element promocional, diria que tindrà una efectivitat limitada.\nTinc la sensació que el comerç puigcerdanès no només ha entrat en una perillosa deriva econòmica sinó que no té les idees gaire clares sobre com reconduir la situació. Està bé fotre-li les culpes a l'Ajuntament o a la manca d'aparcaments, que segurament han influït negativament en la situació actual, però no perdem de vista que tot Occident pateix una crisi econòmica brutal i que Puigcerdà no és cap excepció.\nHi ha massa serveis i botigues que ofereixen el mateix i els preus són alts. Comenceu per aquí i de segur que obtindreu ràpidament bons resultats. Cada cop conec més gent que marxen a la Seu, a Berga o fins i tot a Manresa a fer grans compres perquè els hi surt molt més a compte, tot i el desplaçament. Si no ho fa tothom, a hores d'ara, és perquè molta gent no té la possibilitat.\nI això mateix és aplicable a bars i restaurants. La diferència és que una persona no pot deixar de comprar-se unes sabates quan se li trenquen les que porta posades o ha de comprar el pa cada dia, mentre que se'n pot estar ben bé d'anar al bar o al restaurant.\nEn fi, a problemes seriosos, solucions serioses. Però si preferiu optar per idees estrafolàries només per sortir als diaris i fer veure que feu alguna cosa, ho teniu cru. Més que una nit blanca, algú s'ha passat una nit en blanc... i no li ha servit de gaire cosa.\nposted by Yarhel (Enric Quílez) @ 2:02 p. m. 9 comments


Adéu als cursos del juliol, tornem al setembre! | Sant Feliu Innova\nAdéu als cursos del juliol, tornem al setembre!\n3 Agost, 2015 / telecentresf\nJa s’acaben els cursos d’aquest estiu als Punts TIC municipals! Aquest mes hem tingut una varietat de cursos molt ampla, en quant a temàtica i eines digitals ja que hem volgut aproximar-nos a una gran diversitat de col·lectius i situacions professionals específiques.\nIniciació al PC i Internet:\nEn aquest curs realitzat al Punt TIC Palau Falguera, els alumnes han perdut la por a l’ordinador i han assentat les bases per poder fer un pas més dins del món tecnològic.\nA part de refrescar la memòria en la navegació per l’escriptori o per la navegació web, els nostres alumnes han millorat les seves habilitats mecanogràfiques (un aspecte molt important!).\nSessions temàtiques: Eines 2.0 per a la presentació de resultats.\nAquest curs ha estat un dels més complets d’aquest mes, ja que hem tractat totes les eines més innovadores de la xarxa per crear presentacions d’allò més originals.\nHem passat de treballar amb el Power Point, una eina molt efectiva però que a la pràctica es queda una mica endarrerida a fer-ho amb el PowToon; una plataforma que imitant el sistema de diapositives ens permet crear animacions per poder fer les nostres presentacions més interactives i innovadores.\nPel camí, hem treballat amb Prezi, hem aprés a crear infografies amb Piktochart i hem investigat un parell de tips com per exemple, crear un núvol de tags per la nostra presentació o el nostre blog i també com crear mapes conceptuals (sense deixar-nos la pell fent fletxes amb el Word!).\nSessions temàtiques: Creació de blog amb WordPress.\nMés que un curs, aquesta formació ha estat un monogràfic que integra totes les passes que hem de fer per començar a tenir presència i visibilitat a la xarxa.\nEn aquest curs hem treballat amb les dues plataformes que ens ofereix WordPress; tant la seva versió online (wordpress.com) com la seva versió d’escriptori (wordpress.org); també hem fet una introducció al sistema SEO de posicionament web.\nAquesta segona versió es una miqueta més complicada, ja que hem d’incloure altres aplicacions com les bases de dades de MySQL o el sistema Apache de codi web; unes aplicacions que s’escapen dels coneixements bàsics informàtics i que s’apropen més a l’especialització… Però els nostres alumnes són uns cracks i ho van entendre tot a la primera!\nApps d’edició fotogràfica:\nEn aquest curs de 8 sessions, els alumnes han conegut un seguit d’aplicacions per smartphone i tauleta com PhotoGrid, PicsArt o Instagram. Aquestes aplicacions més o menys tenen la mateixa base; és a dir, ens permeten crear collages, aplicar filtres o inserir text i adhesius a les nostres fotografies per fer-les molt més divertides i originals.\nCom veieu, aquest mes ha estat mogut i productiu! Però tot això no s’acaba aquí; ara el Punt TIC és pren unes merescudes vacances, encara que no deixem en cap moment de pensar noves activitats i cursos per oferir-vos!\nL’equip de dinamitzadors i dinamitzadores dels Punts TIC de Sant Feliu us desitgem un bon estiu! Mantingueu-vos informats ja que al setembre tornarem carregats de tecnologia i innovació!!\nalfabetització digital, aplicacions, blogger, blogs, ciutats digitals, eines TIC, punt tic, recursos, Sin categoría, telecentre, tic\nactivitats, apps, coach digital, estiu, formació digital, innovació educativa, punt tic, smartphone, Tecnologia\n← Lliurament de diplomes del curs ESTIU 3.0: Aprèn amb Scratch\nNous cursos, noves eines digitals! →


“L’Escala de l’Univers”: galàxies i bacteris en català | CIÈNCIA I POLÍTICA\nFa ja uns quants mesos vaig entropessar amb una d’aquelles meravelles que t’ofrena internet de volta en quan: “The Scale of the Universe”. El títol era grandiloqüent, i no sabia què anava a trobar-me una vegada acabara de carregar-se la web, que aleshores encara era versió primerenca. S’ensumava la decepció a l’ambient, i va resultar just el contrari: d’una forma deliciosament minimalista, netíssima i didàctica, algú havia aconseguit sintetitzar com de vast n’és, l’Univers. De tan ben fet que està aconsegueix arrapar-nos les entranyes i que hi brolle el terror còsmic: la nostra insignificança no havia estat mai tan palesa per als nostres ulls, tan ben sintetitzada.\nThe Scale of The Universe… I l’ésser humà com a mesura universal. O no?\nFa unes setmanes vaig retornar a la web, pel plaer de jugar-hi i abandonar-me a un molt abellidor flanêr intel·lectual –això és, perdre’s a una nebulosa a la qual no penses en res concret, no interpretes, tan sols et deixes portar- i vaig descobrir una nova versió, alguns canvis i, sorpresa, idiomes. Entre ells –tampoc no era d’estranyar- no es trobava el català, així que, tal i com proposa Cary Huang, l’autora, li vaig escriure per tal de vore com estava això de traduir-ho. Després d’uns dies, me contestà amb un molt amable correu on m’agraïa la predisposició i me proporcionava un Google Doc per a facilitar-me la feina.\nM’agradaria, no ho puc evitar, que alguns diputats també feren palesa la seua estima pel català i la diversitat lingüística.\nI ací és on entreu vosaltres: la feinada és enorme. No és inabastable, eh? Però és llarga, i trobe que una traducció d’aquest estil requereix de la participació de tots els qui hi vullguen ajudar. En part, perquè això significa que no és cap dèria de qui escriu açò i en part, perquè la col·laboració sempre millora el resultat i n’enriqueix el text. Les normes, afortunadament, són estrictes (això vol dir: els dubtes que poden sorgir són ben limitats) i la plantilla és molt còmoda. Així que ja ho sabeu: entre tots ho farem en un tres i no res. Ens posem?\nEl món infinitessimal, igual de fascinant i desconegut.\nPotser algú es preguntarà per què traduir-ho al català, per què passar-se hores i hores picant el teclat i consultant el diccionari… si ja està en castellà. Les llengües només són elements vius en tant que s’usen, però no només cal la pràctica diària: també hem de prestigiar-les, en particular si han estat oprimides (i utilitze la conjugació amb optmisme, ho sé), si hi existeix el perill de la diglòssia. Hi ha un munt d’entitats que han fet una tasca incommensurable per a divulgar i transmetre la ciència en la nostra llengua, però ens pertoca també a nosaltres part de la responsabilitat. Al cap i a la fi, si tan sols institucions i intel·lectuals l’empren, la llengua esdevindrà només una bella joia a una vitrina llunyana. El català és una de les llengües més editades al món, i ha de ser també capdavantera a Internet: no podem ni devem renunciar a explicar la ciència en català, a apuntalar la seua presència, a no descartar cap àmbit ni a donar per suposat que ningú ho voldrà llegir perquè ja està escrit en un altre idioma.\nL’enllaç per al Google Docs amb la traducció (i les instruccions), el teniu ací. Podeu difondre’l i penjar-lo allà on desitgeu; és més, quants més serem, més prompte acabarem, i millor ho farem.\nL’Univers, inabastable fins i tot a la pantalla d’un ordinador.\nO potser no és meravellós llegir quàsar, femtòmetre, Cúmul del Forn, estrella de neutrons, escuma quàntica, fosfolípid? És quan li donem nom a les coses que les coses existeixen. I si potser seria massa agosarat pensar que podrem arribar fins tots els destins que ens mostra “L’escala de l’Univers”, que el català perviurà quan els éssers humans ens endinsem –perquè ho farem- al buit interestel·lar, sí que existirà ara, al present, a les nostres pantalles i a les nostres nits, quan mirem cap a dalt i, en comptes d’aquell terror i pànic sideral, puguem pronunciar el nom d’allò que veiem, fascinar-nos amb el negre clapejat de llums que fan pampallugues, saber que buit enllà hi ha milions de móns… i mots.\ncatalà, Ciència, Divulgació, Internet, Univers, valencià\n“Ho jure: si algú li dóna gràcies a Déu després d’açò, li torne a posar el tumor a dins” →


Més de 8 milions de vacunes - Línia Sants\n#AmuntBCN|2021-07-29T17:09:15+02:002 agost 2021|Línia Sants\nJa s’han injectat més del 90% de dosis rebudes des de l’inici del procés de vacunació. Foto: Anna Ferràs / ACN\nEl ritme de vacunació ja ha agafat velocitat de creuer. Des de la primera dosi que es va injectar a una dona resident en un geriàtric de l’Hospitalet fins avui, el sistema de salut pública català ja ha posat més de 8 milions de dosis. Una fita que, com remarca la secretària de Salut Pública del Departament de Salut de la Generalitat, Carmen Cabezas, s’ha pogut aconseguir “gràcies a l’esforç i el treball ingent” de tots els professionals i treballadors que estan implicats en el procés de vacunació.\nAixò fa referència des de les infermeres encarregades de posar les injeccions fins als responsables d’administració i d’informàtica que s’encarreguen que tot el sistema rutlli i flueixi en tot moment, o els de logística i transport, que s’encarreguen de portar totes les dosis de vacuna necessàries a tots els punts de vacunació del país perquè tothom pugui rebre la seva dosi quan i on toca.\nUn engranatge ben greixat que ha permès que, fins ara, ja s’hagin administrat més del 90% de dosis de les diferents vacunes comprades per les institucions europees i entregades per l’Estat, que és el responsable de repartir-les per tot el territori.\nEl procés de vacunació funciona correctament i un dels motius és que s’adapta a les necessitats que hi ha en cada moment. Per exemple, a principis d’estiu es va obrir la vacunació als menors de 30 anys, cobrint totes les edats a partir dels majors de 16.\nSalut i Acció Exterior han posat en marxa el sistema per vacunar els residents a l’estranger\nAixò va fer que el sistema apostés per prioritzar les primeres dosis perquè més ciutadans i ciutadanes tinguessin la primera fase de la protecció que proporciona la vacuna. Aquesta aposta va permetre que, a mitjans de juliol, un terç de la població d’entre 20 i 39 anys hagués rebut la primera dosi. Com a mínim, un de cada tres joves ja tenia una injecció posada, incrementant la protecció d’aquest col·lectiu.\nEn canvi, des de llavors s’ha prioritzat la injecció de segones dosi entre els majors de 30 anys, per finalitzar el seu procés de vacunació i garantir la seva immunització durant l’estiu.\nPer altra banda, per exemple, també s’ha apostat per impulsar la vacunació dels monitors i monitores de lleure infantil i juvenil d’estiu, un dels sectors més exposats per la interacció i el contacte directe amb els infants. D’aquesta manera, s’ha seguit l’aposta que es va fer en el seu moment amb la vacunació dels mestres i professors, inclosos en els diferents col·lectius de risc.\nEl Departament de Salut i el d’Acció Exterior i Govern Obert també han posat en marxa el sistema per vacunar els catalans que viuen a l’exterior. Per fer-ho, els residents han d’estar inscrits al Registre de catalans a l’exterior i han de tenir la targeta sanitària individual. Un cop fet aquest pas, ja podran demanar cita per vacunar-se als diferents punts de vacunació que hi ha al país. Si es vacunen aquí, també hauran d’estar a Catalunya quan els toqui rebre la segona dosi per completar la pauta de vacunació al país.\nLa Unió Europea és una de les regions on la vacunació avança a més bon ritme. Més de la meitat de la població adulta ja ha rebut la pauta completa, siguin dues dosis o una si s’han punxat la Janssen. La xifra s’enfila per sobre del 67% si només es té en compte la primera dosi i, dins dels Estats membres, Espanya és un dels capdavanters, amb més d’un 61% de persones adultes amb la pauta completa.


Una lleona en un centre cívic (Jordi Nopca)\nUna lleona en un centre cívic\nJORDI NOPCA 27/08/2016 22:05\n651x366 Cries de lleona Cries de lleona\nEn Joan va sortir de casa a quarts de deu, amb prou temps per poder fer un entrepà abans de quedar amb en Marc i en Lluc. Després d’omplir la panxa a la terrassa d’un bar des d’on veia la temible Sagrada Família -com més la mirava, més convençut estava que era un edifici satànic- va caminar fins a la plaça Joanic. Va detectar la barba espessa d’en Lluc i s’hi va acostar:\n-Quina calor, eh?\nVan mantenir el diàleg minimalista fins que va arribar en Marc, que també portava barba -se l’havia retallat feia poc-. Es van saludar i de camí cap al Centre Cívic la Sedeta, on se celebrava el Festigàbal, es van posar al dia de les vacances. Van parlar dels llocs on havien anat de viatge. Van parlar de les seves exparelles. Van parlar, finalment, de les lectures que havien fet: a tots tres els havia abduït el poder de la literatura feia temps, i poc o molt també escrivien, amb l’esperança -secreta o no- que algun dia publicarien un llibre. A la plaça del centre cívic ja hi havia força gent i el primer dels grups que havien de tocar estava a punt d’acabar el concert.\n-Tios, que això començava a les nou.\n-Tant li fot. Anem a buscar birres?\nEls tres amics van marxar cap a la barra. En Joan no aconseguia que la cambrera li fes cas -potser perquè no portava barba- i va haver de rellevar-lo en Lluc, que se’n va sortir de seguida. Van prendre’s la primera cervesa allà mateix i van demanar una segona ronda mentre a l’escenari apareixia el segon grup de la nit: tocaven un hardcore tan influït pel so dels anys 90, brut i alhora melòdic, que van dedicar uns minuts a elogiar els grups que els havien marcat quan eren adolescents. Es van desplaçar cap a un racó de plaça on no hi havia gaire gent per poder continuar parlant amb tranquil·litat. Quan s’acabaven la ronda de cerveses, un dels tres anava a buscar més combustible. Van anar bevent i xerrant fins que el tercer i últim grup de la vetllada va començar a tocar. En Marc va exclamar que estava una mica pitof, i en Joan i en Lluc van somriure: de tant en tant també empraven vocabulari neonoucentista. Per això no va ser estrany que, dues cerveses més tard, en Joan posés els ulls en blanc i deixés anar un parell de frases fora de context:\n-Tothom serveix primer els millors vins i, quan els convidats han begut molt, serveix els més ordinaris. Però tu has guardat fins ara el vi millor.\n-Tracteu els altres tal com voleu que ells us tractin -va afegir en Lluc.\nI en Marc va tancar l’extravagant parèntesi amb sornegueria:\n-És la veu d’un que crida en el desert.\nVa aixecar el cul de cervesa que li quedava i va fer el gest de brindar amb els seus amics, però havien desviat la vista cap a una noia que passava i que portava un lleó tatuat en un braç. En Lluc va deixar anar una interjecció. A en Joan n’hi va caure una altra dels llavis i ella es va girar. No els havia pogut sentir perquè la música sonava a tot drap, però els va dedicar una mirada severa. Com que va veure que reien es va llançar al damunt del noi que tenia més a prop, en Joan, i li va clavar una queixalada a la panxa.\n-Però què fas? -va cridar mentre queia a terra.\nEn Lluc i en Marc van intentar retenir-la, però ella es va esmunyir de les seves mans i se’n va anar corrents. Feia servir les quatre extremitats, com si fos un depredador.\n-Ho heu vist? -va bramar en Lluc.\nAl voltant dels tres amics començava a dibuixar-se un cercle de curiosos. En Marc va ajudar en Joan a treure’s la camisa. Tot i que la mossegada era petita, una rodera de sang la delimitava amb claredat.\n-Quina merda. Quina merda -repetia ell.\nVan anar fins a l’ambulància que hi havia en un racó de plaça perquè donessin un cop d’ull a la ferida. En Joan s’exclamava que li coïa molt mentre li curaven. Els altres explicaven la història als metges i rebien mirades de perplexitat. L’olor de cervesa els delatava: estaven borratxos, oi? Aquells tres, però, ja no tenien ganes de festa, i quan van sortir del vehicle sanitari en Joan els va dir que se n’anava cap a casa. Van insistir a acompanyar-lo. Ell no volia. El van ficar dins un taxi i li van donar diners. Durant el breu trajecte, el noi es tocava la panxa. També quan se’n va anar a dormir. Va agafar el son amb les mans al damunt de la ferida. I va somiar que la noia del tatuatge li entrava a l’habitació i li feia petons salvatges. De cop i volta, tots dos eren en un desert. En Joan cridava de plaer. Ella tenia les espatlles fortes, i del final de l’esquena li naixia una cua.


Parc de Nadal de Torrefarrera, suspès a causa de l’evolució de la pandèmia — Ajuntament de Torrefarrera\nParc de Nadal de Torrefarrera, suspès a causa de l’evolució de la pandèmia\nParc de Nadal de Torrefarrera, suspès a causa de l’evolució de la pandèmia https://www.torrefarrera.cat/actualitat/noticies/parc-de-nadal-de-torrefarrera-suspes-a-causa-de-l2019evolucio-de-la-pandemia https://www.torrefarrera.cat/actualitat/noticies/parc-de-nadal-de-torrefarrera-suspes-a-causa-de-l2019evolucio-de-la-pandemia/@@download/image/PARC DE NADAL.jpg\nAvui a Torrefarrera hem arribat a 71 casos acumulats de COVID l’última setmana, i una taxa de 1.547 casos sobre 100.000 persones (la setmana anterior van ser 31 casos i una taxa de 675 sobre 100.000). Des de diumenge, hem crescut 17 casos més als 54 que teníem.\nAl Segrià, també creix i ja tenim 2.073 casos sobre 100.000 persones, i la RT a 1,56 (ahir 1,23).\nL’ocupació hospitalària a la regió sanitària continua augmentant, i les darreres dades informen de 145 persones hospitalitzades i 26 persones a l’UCI.\nPer això, ens veiem obligats a suspendre definitivament el Parc de Nadal, suspès temporalment el passat diumenge. Sentim haver de prendre aquesta mesura, sobretot per la canalla, però el gran nombre de casos i la contagiositat no deixen alternativa.\nAprofitem per seguir insistint en la prudència. La contagiositat actual és molt alta, i afecta a tots els estrats d’edat.


TOT UN MÓN DE FINESTRES: LA CIUTAT PDF Gratis\nQuan un pensa en Hong Kong, immediatament li ve al cap la imatge d’una ciutat d’edificis imponents, de banquers recorrent-ne els carrers mentre es miren el rellotge amb pressa. Però Hong Kong és molt més que això. Precisament molta gent desconeix que gairebé el 80% del territori són parcs i reserves naturals. De fet, bona … Continue reading La volta al món sense bitllet de tornada ... “Transició de l’escola al món laboral” demostra com els joves que accedeixen directament al món laboral es troben amb situacions definides d’“inestables i amb característiques evidents de precarietat”. Un 25’5% d’ells reconeixen que treballen o han treballat sense formalitzar la seva relació laboral.\n14 Gen. 2020 ... Amb llum natural i finestres impressionants, una oficina s'omple de vida ... Per altra banda, estar tot el dia sota llum fluorescent en un espai sense finestres pot fer que ... apropiada del que els membres de WeWork Artz Pedregal a la Ciutat de ... En un món ideal, cada finestra tindria un seient per a aquells ... CAMBRA DE LA TARDOR. La persiana, no del tot tancada, com un esglai que es reté de caure a terra, no ens separa de l'aire. Mira, s'obren trenta-set horitzons ...\nEn nuestro sitio encontrará el PDF de Tot un món de finestres: la ciutat y otros libros del autor Susana Hoslet. DESCRIPCIÓN Els més petits es divertiran durant hores obrint les finestres de la ciutat i la casa tot aprenent els primers conceptes i les seves primeres frases amb els entretinguts jocs d'associació: formar parelles, unir paraules i imatges, descobrir ombres, ordenar lletres...\nL'objectiu de la inciativa és afavorir l'adquisició de drets de la propietat ... a la ciutat de Barcelona impulsat per l'Institut de Cultura de l'Ajuntament de ... del sector audiovisual per a múltiples propostes de producció i finestres de distribució. ... racó de la Barcelona posthipster i a deixar-lo tot enrere per a emprendre un viatge ...\nTot un món - 08/05/2015 - "La ciutat t'acull" En Nef, d'origen argentí i casteller de la colla Bordegassos, fa 4 anys que viu a Vilanova i la Geltrú. En arribar a la ciutat, va tenir la possibilitat de participar en la primera acollida institucional per a nouvinguts que s'organitza des de l'Ajuntament.\nTot un món de finestres: la ciutat Hoslet Barrios, Susana. Els més petits es divertiran aprenent els primers conceptes i les primeres frases amb els entretinguts jocs d'associació! Descripció de l'obra. Tot un mon de finestres: la ciutat [Susana Hoslet] on Amazon.com. *FREE* shipping on qualifying offers.


L’Intras acull la presentació de les conclusions d’un projecte europeu per a millorar la mobilitat als campus universitaris\nInici > L’Intras acull la presentació de les conclusions d’un projecte europeu per a millorar la mobilitat als campus universitaris\nDe esquerra a dreta, els investigadors Pedro Valero (Universitat de València), George Yannis (Universitat Tècnica d’Atenes NTUA) i María Attard (Universitat de Malta).\nL’Institut de Trànsit i Seguretat Viària de la Universitat de València (Intras) ha acollit la presentació de les conclusions finals d’un projecte europeu per a millorar la mobilitat en les universitats de l’àrea mediterrània mitjançant la promoció d’estratègies de baixa emissió de carboni i eficiència energètica. El projecte, denominat CAMP-sUmp, el responsable del qual a la Universitat de València és el catedràtic Pedro Valero Mora, està cofinançat amb el Fons Europeu de Desenvolupament Regional en el marc del programa Interreg Med.\nEl projecte CAMP-sUmp ha sigut dissenyat per a millorar i afavorir la mobilitat sostenible a les universitats. Durant l’esdeveniment final del projecte s’han donat a conéixer les principals conclusions i resultats derivats de la seua execució. L’objectiu és promoure la innovació i implementació d’estratègies de mobilitat sostenible, per exemple, promocionant les formes de transport baixes en emissions, el transport públic i compartit, fomentant també les maneres actives per accedir i moure’s pels campus com ara caminar i anar amb bici. El projecte també aposta per la conscienciació i participació activa de l’estudiantat, l’administració i gobernança de la mobilitat, tant en l’àmbit universitari com d’administracions públiques en general i dels operadors de transport. Un altre dels seus eixos definitoris és la intenció d’integrar els plans de mobilitat de les ciutats amb els dels campus, fluxos de mobilitat molt importants per als municipis del Mediterrani.\nA la presentació van assistir les set universitats participants: Universitat de València, Universitat Fundació Magna Graecia, Universitat Tècnica d’Atenes NTUA, Xipre, Split, Malta, Bolonya; així com diverses universitats interessades, experts en mobilitat sostenible, institucions de l’àmbit del transport i pioners d’altres projectes horitzontals i modulars que comparteixen sinergies.\nEntre les conclusions principals del projecte, el professor Pedro Valero ha destacat l’obtenció d’un diagnòstic de la situació de les universitats del Mediterrani en relació amb la mobilitat sostenible, a partir d’una anàlisi de l’escenari universitari, fortaleses, febleses, reptes, com també de les principals bretxes tant d’aquest escenari com dels fluxos de mobilitat d’estudiantat i altres usuaris, desenvolupada principalment per NTUA (Universitat Tècnica d’Atenes).\nDurant la planificació del projecte s’han desenvolupat dos plans d’acció, un per a campus d’àrees urbanes i un altre per a campus localitzats en àrees suburbanes, a manera de guia per a facilitar la mobilitat sostenible, desenvolupats principalment per la Universitat de Bolonya. Finalment, i elaborats per la Universitat de València, a través de l’equip Sintec de l’Institut de Trànsit i Seguretat Viària (Intras), s’ha desenvolupat un full de ruta o road map per a universitats i el CAMP-sUmp i-Core System, un sistema TIC (Tecnologies de la Informació i la Comunicació) per a la gestió i la promoció de la mobilitat sostenible. El full de ruta planteja una visió estàndard i aporta un catàleg de mesures amb iniciatives i actuacions perquè cada universitat puga dissenyar el seu propi full de ruta a partir de la selecció de les mesures que considere més adequades. Aquesta eina és molt útil, segons ha assegurat Valero, “perquè els responsables i gestors puguen implementar els plans de mobilitat sostenible mitjançant mesures més concretes, dividides en cinc línies d’actuació estratègiques (caminar, anar amb bicicleta, transport públic, transport privat-pàrquing i una línia transversal)”. D’altra banda, ha afegit, “la proposta d’un sistema integral basat en les tecnologies de la informació i la comunicació és una aportació molt nova i necessària perquè proposa de manera teòrica i metodològica com gestionar i integrar totes les variables que hauria de tindre en compte un sistema d’aquest tipus als campus universitaris per a complir els objectius de sostenibilitat i accessibilitat”.\nTots aquests resultats i propostes, ha explicat Valero, “comparteixen l’objectiu de ser accessibles per a les universitats de l’àrea mediterrània, facilitant la posada en marxa o optimització dels plans de mobilitat sostenible, seguint a més les directrius europees des dels diversos organismes competents que vetlen per la seguretat, la privadesa i ciberseguretat de les dades, l’equitat de gènere i la igualtat en concret en el transport i l’accessibilitat universal”.\nDurant la seua elaboració, segons el professor Valero, “el projecte ha tingut un gran acolliment a la ciutat de València, ja que s’ha format un grup de treball local (LWG) en el qual han participat com a membres els diversos operadors de transport de la ciutat de (Emt, Metro, Renfe nucli de València), així com l’ajuntament, les Naus, diversos experts en mobilitat sostenible, l’ONG Soterranya, les oficines de medi ambient de la Universitat de València i de la Universitat Politècnica, així com representants de l’estudiantat i del personal d’administració i serveis de la Universitat de València i la rectora electa, María Vicenta Mestre”.


Carnet B a Vilamacolum - FOR VIA, Formació Viària\nCarnet B a Vilamacolum\nDescobreix que facil és treure't el Carnet B a Vilamacolum amb FOR VIA autoescoles. Disposem de diversos centres a les comarques Gironines. Amb FOR VIA, tot són avantatges: aula online, formació personalitzada i facilitats de pagament. La millor opció per obtenir el Carnet B a Vilamacolum\nTreballem una formació de qualitat i als nostres centres trobaràs un equip de professionals compromesos i dedicats al teu aprenentatge. Uns formadors amb experiència que sabran transmetre't les millors indicacions i donar-te tot el suport necessari per aconseguir el teu objectiu.Estas interessat en el Carnet B a Vilamacolum? FOR VIA Formació Viària és la teva autoescola de confiança.


El govern municipal de Vilafamés defensa el sistema públic de pensions | Web de l'Ajuntament de Vilafamés\nEl govern municipal de Vilafamés defensa el sistema públic de pensions\nEls dos grups municipals de govern de l’Ajuntament de Vilafamés han aprovat una moció d’adhesió a les reivindicacions de la Coordinadora Estatal por la Defensa del Sistema Público de Pensiones en la qual reivindiquen unes pensions suficients per a mantindre i reforçar la cohesió i la protecció social.\nEl regidor de Benestar Social i Igualtat, Longi Gil, defensant la moció va explicar que “s’han hagut d’escoltar arguments que presenten una suposada inviabilitat del sistema de pensions”. “No obstant això, explica Gil, “aquestes tesis es poden corregir amb polítiques que no han de ser precisament d’austeritat, amb l’objectiu de garantir un sistema públic de pensions que afavorisca la cohesió social i respecte els drets construïts al llarg de la vida laboral”.\nLa moció, votada favorablement pel grup Socialista i per Triem Vilafamés-Compromís, conclou que “s’han de garantir pensions suficients que mantinguen el poder adquisitiu dels jubilats i jubilades, per la qual cosa, s’ha de reemplaçar la fórmula actual de revaloració, que es limita a un increment del 0,25 % anual”. Per aquest motiu, l’Ajuntament de Vilafamés traslladarà al Govern i als diferents grups parlamentaris, la necessitat de recuperar els mecanismes del sistema públic de pensions a través del diàleg social dins del Pacte de Toledo\n5 d'abril de 2018 · Noticies


Centre Freestyle & Jumping\nEl 360ºeXtrem és un espai dedicat a l'esport i a l'oci, per a totes les edats, gustos i nivells. Un espai per venir a passar una bona estona amb els amics, germans i cosins, companys de classe... Un espai per venir a utilitzar les instal·lacions de forma lliure fent allò que més t'agrada, aprendre amb un monitor nostre, celebrar el teu aniversari, entrenar amb el teu club,...\nZones per accedir\nGaudeix de les instal·lacions que t'ofereix el 360ºeXtrem sol, amb amics o família. Escull la zona que més t'agrada, compra el tiquet a la recepció i a gaudir durant aquella estona (reserva el teu torn).\nAprèn o millora algun truc o un esport amb un dels nostres monitors qualificats. Tens l'opció de realitzar una classe individual o bé, amb grup. Important reservar amb antelació.\nCelebra el teu aniversari amb tots els teus amics saltant i berenant al 360ºeXtrem. Consulta'ns els nostres packs.\nAactivitats al sortir de l'escola: Baby gym (3 a 5 anys), Multiesport (5 a 7 anys), Freestyle (a partir de 7 anys): circuits de pscicomotricitat, gimnàstica, llit elàstic, skate, rollers, parkour, jumping... són les nostres activitats. A més, disposaràs d'avantatges. Inscripcions obertes!\nCamps d'estiu ·\nCamps setmanals, de dilluns a divendres, durant les tardes (17h a 20h) i durant tot l'estiu per fer esport i nous amics. Camp Baby Gym ( 3 a 5 anys), Camp Multiesport (llit elàstic, parkour, skate, rollers, bmx...), Camp gimnàstica (mortals i altres acrobàcies, llit elàstic, ), Camp Cheerleading (gimnàstica, portés, tumbling...), Camp Skate i Camp Parkour. Inscripcions i més info a: esport@360extrem.com\nVine amb el teu club, escola, empresa\nSessions d'entrenament, preparació de temporada, de diversió per passar-ho bé, sessions específiques de preparació física o circuits, team bulding, gimcanes,... per venir amb el club, amb la classe, empresa o grups grans.\nReserva el teu torn // Consulta les mesures i/o recomanacions abans de venir\nReserva el teu torn (consulta les mesures COVID-19 abans de venir)


Tal com es va acordar al Ple Municipal, els serveis tècnics d’Urbanisme de l’Ajuntament de Manresa han elaborat un informe per valorar les alternatives sobre la connexió entre el carrer Granollers i l’avinguda dels Països Catalans. L’informe considera que la solució que preveu el POUM aprovat el 2017 és la que reuneix més condicions per a l’interès públic ja que és la més clara i coherent per facilitar les connectivitats i els futurs creixements del sector. Aquesta solució suposa una alteració dels límits de la residència de la Font de ls Capellans. L’Ajuntament ha fet una proposta de millora dels nous espais lliures, amb una superfície equivalent, i la seva nova configuració ja s’ha començat a treballar amb els responsables i usuaris de la residència.\nL'informe dels serveis tècnics municipals avala la solució prevista al POUM. Foto:AJM\nL’elaboració de l’informe dels serveis tècnics sobre el traçat del carrer Granollers va ser acordada en el Ple Municipal del mes de febrer. En la proposició aprovada, el govern municipal es comprometia a encarregar un informe tècnic sobre la viabilitat de canviar el traçat del carrer Granollers —tal com demanava l’Associació de Gent Gran de la Font dels Capellans— amb l'objectiu de facilitar una interpretació tècnica i objectiva de l'actual POUM, promoure la informació, el debat, la reflexió i els efectes del possible desplaçament d’aquest traçat.\nEls serveis tècnics ja tenen enllestit l’informe, que s’inicia amb un repàs de l’evolució del planejament urbanístic en aquell àmbit, que al llarg dels anys s’ha anat modificant per afavorir una estructura viària coherent que permetés connectar de la millor manera possible els barris de la Font dels Capellans i Sagrada Família amb el barri de les Cots, així com els futurs creixements del sector est de la ciutat. El text fa un repàs de les adaptacions fetes pel planejament de 1997, la modificació del 2007 i també el POUM que va ser aprovat l’any 2017 i que actualment és vigent.\nEn l’informe s’estudien a fons tres propostes a l’entorn de la possibilitat d’alterar el traçat actual del carrer Granollers, en el tram de connexió amb l’avinguda dels Països Catalans i vers el carrer Rosa Sensat. L’objectiu és valorar i avaluar la possibilitat de modificar el traçat previst per evitar l’alteració dels límits de la residència.\nL’informe considera que la continuïtat del carrer Granollers amb el traçat que preveu el POUM (aprovat el 2017 amb el vot favorable de 22 dels 25 regidors de l’Ajuntament i 3 abstencions) respon adequadament a l’objectiu de donar coherència a l’estructura viària, així com al sistema d’equipaments i de zones verdes. Tal com es recorda a l’informe, el POUM té com a objectiu establir una estructura que permeti un relligat efectiu entre els barris de la Font i les Cots, i fer possible la correcta estructuració, millora i desenvolupament de les zones verdes i equipaments entre els dos barris. Aquest esquema permetrà l’ampliació de l’espai per a l’institut Guillem Catà i la continuïtat dels espais verds de la Font dels Capellans en direcció al camí dels Tovots. També es considera que la proposta millora l’accessibilitat a l&rsq uo;entorn de la residència i d’aquesta amb el barri.\nL’informe estudia a fons les dues alternatives (mantenir el traçat actual del carrer Granollers vers l’avinguda, mantenint també el traçat del carrer Fra Jacint Coma i Galí; i suprimir el tram del carrer Granollers que suposa una alteració dels límits de la residència) però considera que no són les més adients per facilitar la connectivitat present i futura del sector i, sobretot, per l’interès general de la ciutat.\nMés informació i documentació gràfica en aquest document\nArxivat a: POUM MANRESA


Hotels a Madrid, Catalunya i Pa�s Basc - Rafaelhoteles\nDestinacions\tDestinacions\tBarcelona\nEspanya �s una de les destinacions m�s interessants del m�n gr�cies a la seva variada oferta art�stica, hist�rica, cultural o gastron�mica, per esmentar nom�s uns exemples. Madrid i Barcelona s'han consolidat com a grans nuclis urbans amb una �mplia oferta d'entreteniment i lleure i idonis per a qualsevol tipus de turista, des del viatger de negocis fins al turista familiar.Per� si el que desitja �s muntanya i esport, la millor opci� �s Baqueira-Beret , una estaci� d'esqu� situada a la Vall d'Aran i coneguda internacionalment per la qualitat de les seves pistes.\nBarcelona �s una ciutat que se surt a la Mediterr�nia, amb clima mediterrani, hiverns suaus i estius c�lids. �s una ciutat costanera que disposa de m�s de quatre quil�metres de platges urbanes i d'importants zones forestals pr�ximes. Malgrat ser gran, �s f�cil despla�ar-se pel seu interior amb transport p�blic i a peu.\nMadrid, capital d'Espanya, �s una ciutat cosmopolita que combina les infraestructures m�s modernes i la seva condici� de centre econ�mic, financer, administratiu i de serveis amb un immens patrimoni cultural i art�stic, llegat de segles d'hist�ria apassionant.\nSituada en plena Vall d'Aran, un enclavament natural extraordinari envoltada de valls i muntanyes. En ella es troba l'estaci� d'esqu�, Baqueira-Beret, un dels punts m�s importants de la Vall. A m�s de l'estaci� d'esqu� t� altres atractius com a l'abundant art rom�nic present a tota la vall i la seva cuina tradicional.\nSi desitges rebre les nostres ofertes i �ltimes not�cies, subscriu-te ja!\nProfessionals· RRHH · Empreses ·


Derrota, de nou a les portes | Club Basquet Pardinyes\nDerrota, de nou a les portes\nby CB Pardinyes | Oct 9, 2019 | General, Noticies\nInici amb dubtes de l’Ilerdauto Nissan Pardinyes que va arrencar amb la primera falta de Raúl Lobaco i dos punts en contra. Tot i això, els de Gerard Encuentra van entrar ràpidament en el partit i amb un bon tap de Lamine Dieng van aconseguir crear la jugada dels dos primers punts grocs i negres. A partir d’aquí partit de tu a tu amb intercanvi de cistelles. Les faltes al poste baix, fruit dels canvis defensius, no permetien capgirar el marcador als Grocs i negres mentre que el Prat aconseguia obrir distàncies, (13-6 al minut 5), fins que un triple de Rubén Fernández i un altre de Marc Rubín de Celis van tornar a entrar els lleidatans en el partit (13-12). La defensa lleidatana va mantenir el rival sense anotar fins que, quan faltaven 2′ 20″’, un triple de McCulloch va permetre als lleidatans posar-se per primera vegada per davant (14-15). A partir d’aquí el Pardinyes, amb un joc més ràpid buscant la contra i el tir exterior, va aconseguir arribar al final del primer quart 16-22.\nSegon període. Inici sense anotació, només 3 punts del Prat (19-22) en els dos primers minuts de joc. Les defenses van imposar-se als atacs i al minut 6 de joc el marcador era de 26-29. Els potablava no aconseguien aturar l’atac lleidatà i quan faltaven 3:42 ja havien fet les 5 faltes d’equip, per les 3 dels lleidatans. L’encert des de la línia de 6,75 va fer que els lleidatans poguessin mantenir la distància tot i les cistelles de dos punts del Prat (31-37 a Falta d’1:36), però el joc interior local seguia fent mal a la defensa lleidatana. Després d’un temps mort de Gerard Encuentra, però, els ajustos van donar resultat i amb dos triples de Gasque, els de Lleida tornaven a posar-se tres punts per sobre al descans (37-40).\nLa represa del partit no va començar bé per l’Ilerdauto Pardinyes que veia com amb un parcial de 15-7 en quatre minuts el CB Prat capgirava el marcador 52-47, un fet que va obligar a Gerard Encuentra a demanar el primer temps mort de la segona part. Les faltes personals no ajudaven als de Gerard Encuentra, que van entrar ràpidament en bonus. Els tirs lliures permetien al Prat mantenir l’avantatge tot I els intents de l’Ilerdauto per retallar distàncies en el marcador. Els darrers dos minuts del tercer període van ser dels lleidatans. Un parcial de 6-12 posava a l’Ilerdauto 58-59 amb un minut per jugar-se. El tercer període va arribar al final amb un 60-61 al marcador.\nAmb tot en joc, el darrer període va començar al nivell que s’esperava. Dos equips molt igualats competint tant en atac com en defensa (68-69 amb 4 minuts jugats). Tot i això, el Pardinyes era l’equip que portava el control en atac mentre que els locals es beneficiaven dels tirs lliures (74-74 quan faltaven 4:33). Wendell Davis va prendre les regnes de l’equip anotant 11 punts en aquest període i permetent als grocs I negres seguir somiant amb la victòria a falta de 2:21 pel final del matx. Wendell, però, va tenir dos tirs lliures per posar per davant l’Ilerdauto i va fallar-los. A partir d’aquí, el CB Prat va posar una marxa més i amb un parcial de 4-0 es va posar 86-82 amb 50 segons per jugar-se. Un triple de Gasque apropava als grocs i negres en el marcador (86-85) però de nou una falta personal en la lluita pel rebot posava al Prat 88-85 a falta de 7 i, finalment, el partit va acabar 90-85 pel conjunt local.


Un milió de vots en el referèndum seria un èxit desbordant\nPosted on 30 de setembre de 2017 by Manuel Castaño\nEn una roda de premsa en l’International Press and Broadcasting Center, els presidents de l’ANC, Jordi Sánchez, i d’Omnium Cultural, Jordi Cuixart, han afirmat que, en les circumstàncies actuals, aconseguir un milió de votants en el referèndum d’autodeterminació vinculant convocat per demà, primer d’octubre, seria «un èxit desbordant». Cal recordar que en la consulta del 9-N (del 2014) hi va haver 2.273.323 votants.\nTambé, han lamentat la situació de anormalitat en què s’arriba a l’1-O i han demanat, als ciutadans, una mobilització pacífica i serena i, als membres de la Policía Nacional i la Guardia Civil, que «no emprenguin accions desproporcionades» davant la gent mobilitzada per anar a votar.\nDavant les crítiques sorgides per aquesta aparent rebaixa de plantejaments, Jordi Sánchez ha fixat aquest tweet:\nD’altra banda, les previsions meteorològiques no són gaire afalagadores per la gent que estarà custodiant els punts de votació i fent cua per anar a votar, ja que pot haver-hi pluges, poc intenses, això sí, arreu de Catalunya.\nFoto: Cristina Calderer – Ara.\nJordi Sánchez (ANC) i Jordi Cuixart (Òmnium) podrien ser acusats de sedició\nLa Fiscalia de l'Audiència Nacional ha presentat una denúncia per sedició contra els responsables de les concentracions del passat dimecres a Barcelona, demanant al jutge que s'investigui per identificar-los. El delicte de sedició, previst per l'art. 544 del codi penal, sanciona "els qui [...] s'alcin públicament i tumultuàriament per impedir,…\nTags: jordi, del, ha, cuixart, sánchez, no, hi, demanat, guàrdia, civil\nL'ANC buida la seva seu central pel temor de registres\nAl migdia, l'Assemblea Nacional Catalana ha buidat la seva seu central al carrer Marina de Barcelona pels rumors sobre un possible registre de la Guàrdia Civil. Una vintena de cotxes particulars, amb l'ajuda d'uns taxistes voluntaris, s'han endut el material i la documentació que hi havia a la seu. Segons…\nTags: ha, sánchez, davant, sí, policia, del, catalunya, l, guàrdia, catalana\nTags: no, mossos, policia, catalunya, són, als, d'esquadra, aquest, ciutadans, ara\nDesmuntant la interlocutòria de l'empresonament dels Jordis\nEls presidents de l'ANC, Jordi Sánchez, i d'Òmnium Cultural, Jordi Cuixart, estan en presó per la interlocutòria de la jutgessa Carmen Lamela com a presumptes autors d'un delicte de sedició. Milers de veus s'han alçat en protesta per aquesta decisió judicial on veuen una injustícia flagrant. Les xarxes estan plenes…\nTags: del, aquesta, civil, guàrdia, hi, gent, davant, policia, no, ha\nTags: ha, aquesta, als, d'esquadra, mossos, guàrdia, civil, anc, del, catalana


Prestige Hotel Veliko Tarnovo Bulgària - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nOpalchenska 20, Arbanasi, Veliko Tarnovo, Bulgària, 5029 - Veure al mapa\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Prestige Hotel és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Arbanassi. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Arbanassi. Servei d'habitacions, restaurant, servei de bugaderia, bar són només algunes de les comoditats que fan que Prestige Hotel sigui diferent dels altres hotels de la ciutat.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara aire condicionat, calefacció, escriptori, TV satèl•lit/cable, cuina americana per satisfer els clients més exigents. L'hotel ofereix una excelent varietat d'instal.lacions d'oci, incloent pesca, equitació, jardí. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Prestige Hotel no troba competidors en cap categoria.


plaestanydigital.cat | Banyoles Televisió - L'Handbol Banyoles pateix per sumar la victòria, quatre mesos després (24-25)\nL'Handbol Banyoles pateix per sumar la victòria, quatre mesos després (24-25)\nQuatre mesos després, el primer equip de l’Handbol Banyoles va tornar a assaborir la dolçor de la victòria. Els banyolins, que la setmana passada van deixar escapar un triomf que tenien a l’abast, van trencar la mala dinàmica de tretze derrotes consecutives imposant-se a la pista de l’OAR Gràcia Sabadell per 24 a 25.\nEstrenaven tècnic a la banqueta els vallesans, que també es trobaven immersos en un mal moment i que de fet, havien perdut 9 dels últims 10 partits jugats i que s’acosten perillosament a la zona delicada de la taula. Amb un bon plantejament defensiu, l’Handbol Banyoles va dur la iniciativa en el marcador durant tot el primer temps. A més, l’OAR Gràcia es va quedar sense un dels jugadors importants quan els àrbitres van ensenyar la vermella directa a Vaillo per haver enviat un llança,ment de penal a tocar de la cara del porter banyolí. Al descans s’hi va arribar amb 11 a 13 pels banyolins.\nVa reaccionar el conjunt sabadellenc després del pas per vestidors i en només 7 minuts ja havia empatat el duel. De fet, es va passar de l’11 a 14 al 16 a 15 que reflectia l’electrònic al minut 10 del segon temps. Fins i tot la diferència va arribar a ser de dos gols per l’OAR Gràcia però van tornar a aparèixer la bona defensa i la l’encert a la porteria del Banyoles per consolidar un parcial de 3 a 8 que deixava el 22 a 25 a tres minuts i mig pel final. Com ja va passar la setmana passada, amb el triomf al sac, als del Pla de l’Estany se’ls va encongir el braç i amb 24 a 25 va aparèixer el porter Roger Portas per treure dos llançaments dels locals i evitar l’empat.\nEl Sant Quirze és el líder amb 34 punts, seguit de l’Esplugues que en té 29 però que acumula dos partits pendents. El Sant Cugat, també amb dos encontres menys, és tercer amb 28 punts. A la part baixa, el Creu Alta Sabadell és tercer per la cua amb 10 punts i un partit menys, l’Handbol Banyoles es manté penúltim amb 6 punts i el Palautordera és cuer amb 2 punts i tres partits menys. Aquest proper cap de setmana, els de Pere Coll reben, precisament, l’últim classificat.


L'OAR Gràcia recupera l'encert des dels set metres i resisteix en tercera posició | Ràdio Sabadell\nL'OAR Gràcia recupera l'encert des dels set metres i resisteix en tercera…\nBernat Correro (mig), celebrant un gol a Esplugues | Èric Altimis - OAR Gràcia\n27.01.2020 16:30 Sergi Park\nL'OAR Gràcia recupera l'encert des dels set metres i resisteix en tercera posició\nAquest passat cap de setmana, el protagonisme sabadellenc el va acaparar Aleix Gómez proclamant-se campió d'Europa amb la selecció espanyola, però de prestigi també va ser el triomf de l'OAR Gràcia a Esplugues (33-35). Era el partit de Primera Nacional que enfrontava el cinquè contra el tercer, amb ambdós empatats a punts, i feia la pinta que, el que perdés, s'acabaria de desenganxar del tot dels dos primers. I així va ser, ja que cap dels equips de la part alta van fallar excepte els espluguins davant un OAR que sempre va anar per davant en el marcador, amb un màxim d'avantatge de sis. En els darrers minuts, però, l'Esplugues va ajustar les coses de nou. "Era lògic, ells s'estan jugant també arribar a la tercera posició i per guanyar partits així s'ha de patir. Són dos punts molt valuosos", explica Bernat Correro.\nEl segon capità gracienc es va posar l'equip a l'esquena: màxim golejador, amb 12 dianes, autor dels dos últims gols de l'equip, i capaç de tenir la mateixa sang freda que Aleix Gómez amb Espanya, marcant el penal que posava el 33-35 definitiu. "La majoria dels meus gols van ser de penal, però sí que és cert que s'han de ficar. La setmana passada, jo mateix vaig fallar un al final del partit que gairebé ens costa l'empat. Ens traiem així l'espina dels últims partits".\nÚltims instants de partit amb diana de @BernatCorrero des dels set metres que ha segellat la victòria, els +2 punts i la tercera posició de #1aNacional\n— OAR Gràcia Sabadell (@oargracia) January 26, 2020\nEl Gràcia s'està acostumant a viure finals d'infart des que vam entrar en el nou any. Primer va ser l'empat a 35 contra el Granollers 'B', la setmana passada el 27-28 a Sant Cugat amb un gol de Quim Vaíllo a quatre segons que sonés la botzina i dissabte, aquest valuós triomf a Esplugues que permet als verd-i-blancs mantenir-se tercers. Aquest cap de setmana s'acabarà d'albirar si l'OAR té opcions de lluitar per les fases d'ascens o no. Dissabte visita el carrer Boccaccio el Sant Quirze, segon classificat amb set punts més que els graciencs. Les aspiracions reals dels verd-i-blancs passaran per aquest derbi.\nReviu el partit complet entre l'Esplugues i l'OAR Gràcia (Handball 100x100):


Situar la segregació escolar al centre de les polítiques públiques municipals | Fundacio Bofill\nNotícies > Situar la segregació escolar al centre de les polítiques públiques municipals\nDes de la Fundació Jaume Bofill considerem que la segregació escolar és una amenaça a la que cal donar resposta urgentment, i per això volem situar la problemàtica en els programes electorals municipals del proper any 2019. La feina feta fins al moment demostra que hi ha solucions concretes possibles. I malgrat l’abordatge de la segregació escolar pugui fer por als responsables polítics a curt termini, els costos de no implementar mesures són molt elevats a mig i llarg termini.\nUn llarg recorregut en l’estudi de la segregació\nLa segregació escolar ha motivat diversos estudis de la Fundació i diversos informes del síndic. En són un exemple “Polítiques de tria i assignació d’escola: quins efectes tenen sobre la segregació escolar?”, “Municipis contra la segregació escolar. Sis experiències de política educativa local” o l’informe del síndic “La segregació escolar a Catalunya I” i “II”. El fenomen de la segregació ha estat un aspecte molt estudiat en les passades dues dècades: aprofundint en els efectes adversos que genera, analitzant les causes que la provoquen, i desgranant quines són les polítiques que disposen de més evidència en quant a l’impacte.\nSense grans canvis en la segregació escolar\nTot i els importants avenços en l’anàlisi de la segregació, el sistema continua sense ser capaç d’abordar la situació amb prou força com per a donar la volta a la situació. Malgrat alguns municipis han anat incorporant polítiques públiques valentes i amb bons resultats, el conjunt del país continua amb uns nivells de segregació elevats.\nLes importants conseqüències de no abordar la segregació\nL’abordatge de manera valenta de la segregació comença a ser una urgència de país. Un fenomen que amenaça no només al sistema educatiu, sinó al conjunt de la societat. Diversos estudis demostren que els sistemes educatius amb millors resultats són aquells que combinen qualitat amb uns bons nivells d’equitat. Una condició difícil d’assolir tenint en compte l’alt nivell de segregació escolar català. Però es que els mateixos estudis, subratllen que els sistemes educatius que fallen en els seus resultats, impliquen també un alt cost per a la societat. En són un exemple les implicacions per a l’economia, amb importants conseqüències per a la producció, el creixement econòmic i la innovació.\nImpulsar polítiques municipals que reverteixin la segregació\nDavant d’aquest escenari, la Fundació Jaume Bofill està elaborant un recull de propostes de política municipal per a ser incorporades en els programes electorals de les eleccions municipals de 2019. Unes mesures que s’acompanyaran d’uns arguments força i d’una campanya d’incidència política per promoure la inclusió de polítiques públiques concretes a partir de l’any 2019 per part dels municipis.\nSi vols més informació sobre la segregació escolar et recomanem els continguts següents:\nMagnitud de la segregación escolar por nivel socioeconómico en España y sus Comunidades Autónomas y comparación con los países de la Unión Europea (Murillo, Martínez-Garrido, 2018)\nEquity and Quality in Education. Supporting disadvantaged students and schools. (OCDE, 2012)\nMézclate conmigo (Save the children, 2018)


El Correbars Esgarriat atreu centenars de joves a l’Espluga | EFMR.cat\nInici Notícies El Correbars Esgarriat atreu centenars de joves a l’Espluga\nEl Correbars Esgarriat atreu centenars de joves a l’Espluga\nCentenars de joves han celebrat aquest divendres el Correbars Esgarriat de l’Espluga pels carrers del municipi amb animació musical i els quintos com a protagonistes. Enguany, el correbars ha deixat un balanç de més de 2.000 quintos consumits, 200 talls de pizza i més de 200 entrepans.\nL’ambient festiu ha envaït els carrers de l’Espluga\nEl Correbars Esgarriat va començar a l’aparcament del Pavelló del Casal, des d’on la música de la batucada dels Diables de l’Espluga donava el tret de sortida a un recorregut de més de 3 hores i amb 15 bars participants. L’ambient festiu i la bona climatologia han acompanyat l’acte d’inici a fi, i és que el recorregut va comptar amb l’actuació dels DJs Albert Fernández i PM_7. En alguns punts, la batucada dels Diables també va amenitzar la festa.\nEl correbars va cloure a la plaça de la Vila on l’organització va vendre sopar als assistents. En aquest punt, es van servir més de 200 entrepans. El Correbars Esgarriat acabava al voltant de les 12 de la nit, però incorporava una proposta complementària per continuar la festa a Disco Xenon amb la sessió de DJ Sala.\nEl pastor de la colla organitzadora, David Casanovas, ha assegurat que s’han superat totes les previsions i, afegeix, l’ambient al llarg del vespre i la nit va ser correcte, però sobretot molt festiu. D’altra banda, l’organització també destaca el canvi de recorregut perquè s’ha pogut afavorir a bars que en els darrers anys van registrar menys vendes.\nArticle anteriorPrograma especial de les 40 edicions de la Cursa Popular de l’Espluga\nArticle següentSessió de Splunken’s Night amb Sofa Beats Studio – divendres 21 de juliol del 2017


LAPSUS ACT3 – Lapsus\nACT 3: A SONIC WOMB\nEn una de les seves cèlebres frases, la intel·lectual anarquista russa Emma Goldman digué: “Si no puc ballar, la teva revolució no m’interessa”. I és que no hi ha revolució sense alegria, no hi ha ruptura sense moviment i sobretot no hi ha –fins que la singularitat no arribi– tecnologia sense ànima.\nDones rere de màquines van ser les que van crear paisatges sonors que van pintar el fons de pel·lícules, anuncis, videojocs i documentals de les primeres televisions públiques. Dones que van haver de crear una indústria que per a elles no existia, un nou llibre de normes que les tingués en compte i sobretot nous aliats, tot trobant en els sintetitzadors la caravana amb la qual poder ser pioneres i recórrer territoris ignots.\nAquest 2019 hem repetit una i mil vegades que ens agrada escoltar, per això hem tingut la sort de crear aquest meravellós experiment en tres actes, i estem orgullosos de poder oferir l’escenari a dones que des de la dècada dels 60 van desenvolupar com ningú la música amb sintetitzadors. Autèntiques iniciadores d’un moviment que mai veureu pujades a un faristol per fer un discurs o il·lustrant amb els seus rostres la portada del dominical del vostre diari de capçalera. Us convidem a perdre-us en el so primigeni, a tornar als inicis del so.\nUN CERCLE QUE ES TANCA\nEn aquesta ocasió comptarem amb la presència de la pionera dels sintetitzadors i el sound design Suzanne Ciani, una de les ments creatives més enlluernadores que ha donat la música contemporània. Després de quaranta anys d’impecable trajectòria professional –per citar alguna de les seves fites, ha estat nominada en cinc ocasions als premis Grammy-, la figura de Ciani és de cabal importància per a comprendre els inicis de la música sintètica, i no és d’estranyar que se la compari a altres astres de l’univers electrònic com Wendy Carlos, Delia Derbyshire o Laurie Spiegel. Per a la seva actuació a Lapsus presentarà un xou exclusiu al costat del seu inseparable sintetitzador modular Buchla 200e, una actuació que es durà a terme en un entorn de so immersiu especialment dissenyat per Intorno Labs.\nEn el mateix Teatre de CCCB també tindrà lloc l’actuació d’Eva Geist, pseudònim sota el qual trobem a la productora italiana Andrea Noce, que després de formar part del duo de synth-pop ‘Rose’ i traslladar la seva residència de Roma a Berlín, ha desenvolupat un so propi que és sinònim de recerca i risc. La música de Geist és una invitació a un viatge musical cinematogràfic al voltant de melodies enrarides, arpegis, ritmes càlids i ambients impregnats de space disco; una història enigmàtica plena de sound design que uneix d’una manera genuína el tribalisme modern i la tecnocràcia espiritual. Des 2016 Geist s’ha forjat un merescut respecte dins de l’escena electrònica, publicant els seus més recents treballs en segells de reconeixement internacional com Macadam Mambo, Hivern Discs o Elestial Sound, i que es podran gaudir de forma única gràcies a la ja esmentada col·laboració i residència amb Intorno Labs.\nPIONERES: DELIA DERBYSHIRE I SUZANNE CIANI\nL’ACT 3 obrirà amb la projecció de l’única còpia digital que actualment existeix de ‘Circle Of Light’, gràcies a la inestimable col·laboració amb Trunk Records. Una pel·lícula en color de 32 minuts dirigida el 1972 per Anthony Roland, desenvolupada a partir del material fotogràfic de Pamela Bone. La seva banda sonora, que encara avui sona sorprenentment contemporània, la van signar conjuntament Delia Derbyshire i Elsa Stansfield, les quals van entreteixir a la perfecció les gravacions de camp amb idees absolutament inusuals i trencadores en la seva època, una visió que alguns encertarien a anomenar “proto-ambiental”; un tapís de drone sònic, electrònica delicada i “sound design” primigeni.\nI com no podia ser d’una altra manera el periodista nord-americà Philip Sherburne entrevistarà aquest cop a Suzanne Ciani, en una xerrada titulada ‘Infinite Waves’ on repassaran la cursa de la pionera dels sintetitzadors i parlaran sobre la sensibilitat femenina en l’escena electrònica internacional des els anys 70 fins als nostres dies.\nELECTRÒNICA DE CLUB ECLÈCTICA I SALVATGE AMB BORUSIADE I TROYA MODET\nLa part nocturna d’aquest ACT 3, que tindrà lloc com de costum a la sala LAUT de Barcelona, comptarà amb l’actuació de dos Dj’s companyes de generació però amb diferents orígens, que des de Lapsus han seleccionat com a testimonis de l’excel·lent moment que està vivint la representació femenina en les cabines.\nNascuda i criada a Bucarest, i actualment establerta a Berlín, Miruna Boruzescu, més coneguda com Borusiade va iniciar les seves marxes després dels plats vora el 2002, convertint-se en una de les úniques Dj’s femenines de la llavors emergent escena de clubs alternatius de la capital alemanya. Marcada per una educació musical clàssica i fascinada pels sons electrònics crus, Borusiade no va dubtar a combinar aquestes influències tant en la construcció dels seus sets de Dj com en la seva faceta de productora. El seu discurs és poderós i es nodreix de sons industrials, servint-se del dark disco, el minimal wave i l’acid com una guia espiritual que ja s’ha convertit en el seu senyal d’identitat, el que li ha permès editar per segells com Correspondant Cómeme o Pinkman.\nLidia González, coneguda sobre dels escenaris i darrere de les cabines com TroYa Modet, és una àrdua defensora de l’eclecticisme i d’esborrar les fronteres estilístiques. La seva forta vinculació als “sons del món” està fortament marcada per la gran quantitat de viatges que va tenir l’oportunitat de protagonitzar des de la seva primerenca edat, un factor clau que ha consolidat en la Dj sevillana un sòlid interès per les diferents cultures i els orígens més primitius del so.\nLes entrades anticipades per Lapsus 2019 ‘ACT 3 – A Sonic Womb’ ja estan disponibles.


D’Intel·ligència Col·lectiva o Intel·ligència Col·laborativa (IC) se’n parla molt però possiblement s'apliqui poc en la majoria d’organitzacions o s’aplica de forma poc eficient i amb pocs resultats, més enllà d'entorns específics de participació ciutadana o social. Per un altre costat els àmbits i propòsits d'aplicació en les organitzacions poden ser molt diferents. Això implica que a l’hora de concretar-ho, desenvolupar-ho o visualitzar resultats pugui haver-hi decepcions, sobretot si no es compte amb el suport, mètode i eines adequades.\n“Intel·ligència” es refereix a la l’habilitat d’aprendre, comprendre, entendre i adaptar-se a l’entorn usant el coneixement, i està per tant vinculat a un propòsit, pensament i acció. “Col·lectiu” es refereix a la pertinença o agrupació d’individus. El concepte s’ha usat en sociologia, psicologia, management i economia, ciències polítiques i informàtica. Pierre Levy (1995) és un referent en la seva definició. Sovint es vincula a allò que col·lectius connectats poden assolir conjuntament i que no es podria individualment, com s’explica al llibre “Wisdom of Crowds” de Surowiecki, referent en management. La intel·ligència col·lectiva s’ha aplicat especialment en innovació oberta, crowd-sourcing, col·laboració social, decision-making i aprenentatge. A nivell de coneixement, el MIT Center for Collective Intelligence és referent a nivell internacional i el Innovation Center for Collaborative Intelligence ho és a nivell espanyol.\nAmb la informàtica i internet sorgeix una definició específica basada especialment en contextos digitals, en xarxes multi-agent (amb agents no homogenis, persones i/o ordinadors) i en sistemes distribuïts. La Intel·ligència Col·laborativa es basa per tant en agents o actors identificats (no anònims), amb interacció en xarxa i sovint amb una orientació a l’acció, és a dir amb un output. Tanmateix, a la pràctica força gent també aplica aquests conceptes també a equips o grups, enlloc de referir-se a col·lectius o masses.\nL’aplicació a les empreses de la IC sovint es refereix a com solucionar problemes o afrontar reptes col·lectivament a través de la interacció en xarxa i sovint en entorns digitals. La seva gestió acostuma a implicar processos participatius on es desenvolupa la coordinació, col·laboració o cooperació i hauria de contribuir a facilitar la presa de decisions, a ser possible en temes estratègics. El desenvolupament de futur de la IC està vinculat a la Intel·ligència Artificial i el Machine Learning, claus en el futur del treball. Cada vegada és més rellevant el disseny proactiu de la Intel·ligència col·laborativa i l'ús de sistemes de solucions específiques pels diferents contextos i finalitats.\nSegons una enquesta d'IDC (2018) a més de 200 empreses i administracions públiques sobre situació i tendències en col·laboració empresarial a Espanya, el 71% de les empreses considera que el seu sistema de col·laboració no és plenament apropiat a les seves necessitats. Potser per això les tecnologies de col·laboració empresarial són las principals iniciatives de transformació digital en les empreses, encara que el 81% de les organitzacions consideren que la gestió de las persones és l'aspecte més rellevant en la col·laboració, més que la tecnologia o els espais, i que les principals prioritats estratègiques dels llocs de treball es assolir més agilitat en la forma de treballar (69%) i promoure una forma de treball més digital (46%). En sectors como l'educació, sanitat i administracions públiques és prioritari pel 84%. En canvi sorprèn que dels enquestats només un 30% tenen clars els conceptes vinculats a la col·laboració.\nLa intel·ligència col·laborativa hauria d'estar enmarcada en el marc d'una estratègia per a desenvolupar la col·laboració empresarial. La col·laboració es una palanca transversal que possibilita el canvi cultural, la transformació organitzacional àgil i transversal, l'orientació a client-usuari i l'adaptació a tendències d'entorn innovant en producte o procés, promovent un clima de satisfacció interna. Les palanques sovint deriven de la necessitat de transformació digital, el canvi organitzatiu, la innovació orientada a l'ecosistema o la reorientació estratègica. I les expectatives d'impacte sovint es centren els millorar els resultats, l'eficàcia-eficiència i per tant la productivitat o la generació de nou valor amb talent intern i agents externs. Es dona rellevància a la gestió, innovació i execució de l'estratègia, però la col·laboració és l'aspecte relacional i grupal que ho possibilita, i crec que caldria gestionar-lo de forma explícita i adequada.\nEls àmbits on aplicar la IC, especialment en organitzacions grans o mitjanes, poden ser la planificació anual, l'avaluació i priorització de projectes, per rebre feed-back de projectes estratègics, la millora de la comunicació vertical o horitzontal, la transformació de la formació en aprenentatge generant iniciatives de millora, o l'impuls de l'equanimitat de gènere, per exemple. També en àmbits organitzacionals com en processos de canvi, en millorar processos transversals o en la col·laboració pre i post esdeveniments. En enfocs d'innovació s'aplica en la generació conjunta de nous projectes amb l'ecosistema, per a escalar el design-thinking, introduir la crowd-innovation o potenciar les comunitats de pràctiques. D'una forma més global també és útil per a impulsar sistemàticament la col·laboració en tota l'organització i en processos de decisió. Per això també aporta molt valor introduir la col·laboració ampliada en comitès de direcció o de coordinació, o en processos per desenvolupar la governança democràtica i participativa, aspecte que desenvolupa de forma pràctica al lideratge transformador.\nLa intel·ligència col·laborativa, en involucrar simultàniament i transversalment col·lectius nombrosos -més enllà d'equips de treball o grups de coordinació- multiplica, escala i accelera significament l'efecte col·laboratiu, tant a nivell d'inciatives o propostes generades, temps dedicat, durada dels projectes, resultats assolits i involucració. A més, en estar molt orientada a facilitar decisions, identificar problemes o valorar propostes fàcilment pot implicar a directius, quadres i perfils sènior que, altrament, potser per edat o cultura jeràrquica, podrien ser frens a la innovació. Si la intel·ligència col·laborativa es planteja amb eines online permet integrar fàcilment accions presencials i itineraris digitals, contribuint a facilitar a la pràctica el canvi cultural. Per totes aquestes raons és important aplicar-lo a temes o projectes de valor estratègic.\nPer a desenvolupar la IC cal una bona metodologia i sovint eines de software especialitzades, i suport amb experiència en aquest tipus de processos. Hi ha temesclau que sovint cal tenir en compte, entre ells cultivar la intel·ligència relacional. Amb una aproximació a la Intel·ligència Col·laborativa com a procés és on puc compartir la meva experiència professional impulsant la col·laboració i cooperació, un camí iniciat al 2006 amb tallers i projectes pioners impulsats per la Diputació de Barcelona i amb l'aprenentatge compartit pels molts directius que han participat en tallers promoguts per ACCIO, clústers, associacions empresarials i col·legis professionals. Aquests processos sovint inclouen etapes de co-creació o ideació, identificació i priorització d’alternatives, avaluació o seguiment de propostes, enriquint i facilitant les decisions. S'incorpora coneixement i experiència nombrós i dispers dins l'organització, difícilment gestionable en reunions. Si les metodologies es basen en eines software, el procés virtual pot ser molt àgil, de setmanes a pocs mesos, depenent si es planteja com procés només digital o blended.\nEl rovell de l'ou d'aplicar la IC a les organitzacions és que, encara que gestionar grups reduïts és relativament fàcil, la participació simultània de 15, 30, 50, 100 persones o més, fa la interacció i gestió molt lenta, difícil i sovint ineficaç o fins i tot manipulable, amb una gran pèrdua de temps i pocs resultats, reduint-se la comunicació a la unilateralitat, amb poca interacció col·lectiva real.\nDescobrir que la digitalització possibilita transformar coneixement, experiència i idees en una experiència col·lectiva col·laborativa, però també eficaç, ràpida i de valor posa en evidència que els mateixos membres de l'organització són qui millor coneixen els problemes i per tant poden plantejar possibles solucions. I es visualitza, amb indicadors col·laboratius i impacte, que empoderar de forma efectiva redueix riscos, millora resultats concrets i genera satisfacció. Un gran pas per a moltes organitzacions. I si d'aquí s'impulsen xarxes relacionals o comunitats, formals o informals. amb noves formes de fer. Aleshores estem facilitant palanques envers un benefici compartit que faci possible un canvi progressiu i sostenible. Facilitem que es connectin persones col·laboratives amb iniciatives innovadores, per anar estenent la "taca d'oli" de noves formes de fer. Connectar-se i orientar-se a l'acció pràctica dona força al canvi, i a més permet reconèixer les pesones realment col·laboratives. La intel·ligència col·laborativa online ho permet.\nL'espai essencial que facilita aquesta interacció personal i col·lectiva és l'espai on no domina l'ego, les pors ni la desmotivació, permetent aflorar la transparència i la confiança. Per tant, entorns, condicions i recursos que faciliten aquestes condicions caldria incorporar-los simultàniament. I en aquest sentit, el treball personal i grupal amb mètodes concrets com poden ser el codesenvolupament o el mindfulness poden ser molt útils i complementaris.\nFa poc va llegir que "el bé comú només s'assoleix fent accions individuals" en unes reflexions del professor Miquel Gómez Serra de la UB, arrel de la situació social generada pel Covid-19, on ressalta la importància de la responsabilitat individual. Està clar però que també calen causes i condicions adequades per a que els propòsits evolucionin i escalin col·lectivament amb resultats i satisfacció, i la intel·ligència col·laborativa online pot contribuir-hi força en les organitzacions.\nDirector d’ ALTRIUM - Strategic Collaboration\nProfessor col·laborador i doctorand UOC\nAquest article es basa i desenvolupa un article previ elaborat pel Blog d'Economia i Empresa de la UOC.\n#Cat #colaboracion #innovacioncolaborativa #cambio #management #inteligenciacolaborativa #inteligenciacolectiva #inteligenciaempresarial #transformación #transformacion digital