TEMA 6 - Rússia  | Política Comparada II (UPF) | Unybook\nTEMA 6 - Rússia (2017)\nTEMA 6 - Rússia\nJúlia\tMumany\tPesarrodona\t1\tTEMA 6: Rússia HISTÒRIA - Macromagnituds: o Rússia és el país més gran del món.\no En qüestions de població, té 140 milions aproximadament, tot i que són números que van a la baixa.\nEn èpoques de la URSS aquesta població era molt major.\no Les seves fronteres han canviat, després de la dissolució de la URSS el 1991. Són noves, no havien existit mai. Si més no, es mantenen encara els lligams històrics amb les altres repúbliques socialistes anteriors.\n- Kiev: és la ciutat “mare” pels russos. Va ser la ciutat que primer es va convertir al cristianisme al segle X, i va suposar la introducció d’aquesta religió.\n- La invasió tàtar: lingüísticament turcs i religiosament islàmics. Van ocupar la zona de Rússia durant uns 200 anys, i avui en dia és la minoria més nombrosa de la Federació Russa. Rússia, per tant, quedava allunyada del període del renaixement.\n- “La tercera Roma”: Moscou és la ciutat que encarna la idea de la “Tercera Roma”, la idea de liderar el món de la cristiandat ortodoxa.\no El cesaropapisme: Ajunta la idea del “Cèsar”, “Tsar” i el “Papa”. Així doncs, posa de manifest el lideratge entre el Papa i l’Emperador. Aquesta rivalitat marca el tarannà a Europa Occidental, mentre que a Rússia el Tsar tenia molt de poder, molt més que l’Església. De fet, comprenia les dues funcions, d’Emperador i de Papa. No hi havia separació de poders. Dura fins la Revolució Russa.\no - Els grans canvis venien des de dalt, la idea de “el bon dèspota il·lustrat” La idea d’Estat – Nació arriba molt més tard, cap a la segona meitat del segle XIX. Alguns encara creuen que no s’ha discutit fins el final. Són russos, són europeus?. Hi ha problemes d’identitat, per respondre a la pregunta. Així doncs, hi ha disputes entre “eslavòfils” (som una nació diferent amb les seves pròpies costums, espiritualitat) i “occidentalistes” (som europeus, que en algun moment hem estat aillats).\n- Sense experiència liberal demòcrata: fins ben entrat el segle XX, Rússia no hi tenia experiència, doncs hi havia instaurat el “cesaropapisme”. El primer cop que el Tsar va concedir una assemblea a la Duma va ser al 1905. És el principi del “parlamentarisme”. Les primeres eleccions democràtiques i competitives, amb el sufragi universal masculí, és el 1917, entremig de les dues revolucions. Aquestes van ser les primeres i les últimes, doncs després es va instaurar en el poder el bolxevisme i, de la ma d’Stalin, la dictadura. Fins després dels anys 90 no es va tornar a aquesta situació. Quan va caure la URSS va ser molt difícil tornar a recuperar l’experiència democràtica que havien mig tastat 80 anys enrere.\n- El canvi estalinista de la societat: després de la victòria leninista, es volia fer la revolució industrial. Si més no, hi havia un problema i és que la quota d’obrers no arribava al 2%. Llavors era, en certa manera, difícil.\nAixí doncs, va començar la discussió entre Stalin i Trotsky, un defensor de fer la revolució a Rússia i l’altra Júlia\tMumany\tPesarrodona\t2\td’expandir-lo internacional. El concepte estalinià acaba vencent i s’imposa a tota la URSS. Comença una ràpida reestructuració de la societat soviètica.\no 1928: els obrers eren el 17%, mentre que 11 després eren ja el 50%. Els pagesos eren el 75% i 11 després era el 3%. Els pagesos es van col·lectivitzar i van arribar fins el 45%. Es va reduir, doncs, la classe burgesa.\n- Comunisme i nacionalisme: la idea del socialisme en un sol país porta a desenvolupar el nacionalisme. També veiem aquest nacionalisme en els noms de les guerres: “La Gran Guerra Pàtria”.\nSOBRE LA URSS - Constitució: un sistema com el de la URSS, la Constitució havia de facilitar les coses al govern. Era un concepte diferent de la democràcia liberal-demòcrata. Es volia portar al govern cap al comunisme, tot passant prèviament pel socialisme. Es volia fer una transició del socialisme al comunisme, i la constitució era un suport més per ajudar en aquest procés. Hi ha una gran quantitat de drets i deures. Si més no, tot es regia sota el control del Partit Comunista.\no Hi havia un sistema parlamentari establert en “soviets”, el més important del qual era el Soviet Suprem.\nSi més no, el seu poder era molt reduït, doncs es trobaven 2 cops a l’any. El seu poder es trobava contrarestat pel Presidi del Soviet Suprem.\no També era molt important el Presidi del Secretariat, i del Politburó.\no Trobem doncs, molts òrgans però la mateixa gent ocupant els càrrecs de major decisió. L’organigrama era molt detallat però no variava de gent.\n- Federalisme: hi ha 6 nivells, tot i que hi havia desitjos d’aspirar a pujar de nivell. Si més no, també estaven sotmesos als desitjos del Partit.\no 1r: URSS o 2n: 15 repúbliques de la Unió. Aquestes tenien llengües oficials i un document, la Constitució, i Dret de Secessió. Si més no, es trobaven sotmesos a la voluntat del Partit.\no 3r: 20 repúbliques autònomes (no n’hi havia a tot arreu. Per exemple: Txetènia) que no es consideraven sobiranes però que també tenien llengües autòctones.\no 4t: 8 regions autònomes i 10 àrees nacionals. No tenien document com la Constitució, sinó un Estatut d’Autonomia.\no 5è: 3.225 districtes o 6è: ciutats, assentaments i pobles Si més no, tot i que l’Administració era federal, en el fons el Partit únic ho centralitzava tot, fins i tot els Plans i les qüestions econòmiques.\nPlurinacionalitat à Tanmateix, la URSS reconeixia les diferents nacionalitats, fins a 130. Es podia observar en el passaport, per exemple. Era un tret important quan la URSS va fracassar, doncs els polítics van intentar mobilitzar aquestes diferents nacionalitats.\nJúlia\tMumany\tPesarrodona\t- 3\tParticipació ciutadana: la dictadura del partit era de caràcter totalitària. I això influïa perquè s’intentava influir en la seva vida privada i mobilitzar la societat continuadament. Qui s’oposava, era un enemic i no acabava bé. La URSS, doncs, era una societat hiperparticipativa, però per obligació. S’havia d’anar si o si a les eleccions.\n- El fracàs de la URSS: es subrtallen diverses hipòtesis (una economia poc desenvolupada, la impossibilitat d’imposar el comunisme, la pèrdua de la Guerra d’Afganistan, la impossibilitat de seguir amb la cursa d’armaments, Gorbachov i les seves polítiques, etc). El Partit Comunista anava perdent força i el 1991 la URSS es dissol. Des de llavors només parlen de Rússia com a la Federació Russa.\no Es produeix un procés de transició a Rússia.\nHISTÒRIA RECENT - La triple transició: o Transició de règim: § 1993: Pols amb el Parlament i Constitució actual. Tot va començar el 21 de setembre de 1993 quan el President Boris Ieltsin va decretar la dissolució del Congrés dels Diputats del Poble de Rússia i el Soviet Suprem, organismes que eren un obstacle per la consolidació del poder i la realització de la reforma neoliberal. El decret del president era il·legal perquè anava en contra de la Constitució vigent de 1978. Després de la crisi, el 18 d’octubre va manar refrendar una nova constitució. El 12 de desembre es celebraria el referèndum per aquesta, la qual la va fer bastant al seu gust, tot canviant la possibilitat de governar mitjançant un decret i un nou parlament amb 450 diputats que rebia el nom de Duma. La Cambra Alta tindria la representació de les 89 subdivisions del país. La Constitució no va tenir un ampli recolzament.\n§ Es destaca el conflicte amb Txetxènia.\n§ Hi ha inestabilitat política, doncs el país just entrava en un nou règim, i hi havia una lluita del Parlament soviètic i un nou elegit presidt, Boris Yeltsin l’any 1991. Hi havia un conflicte de competències, sobretot tenint en compte que la figura del President era nova. Hi havia rivalitat.\no Transició econòmica: va canviar cap a l’economia capitalista, tot i que es volia fer de manera molt ràpida. Això va portar, als anys 90, cap a una situació econòmica molt i molt dolenta. En 8 anys, Rússia va perdre el 58% de la seva producció industrial, i hi havia uns índex molt alts de hiperinflació.\nL’arribada de la democràcia van ser anys molt dolents econòmicament. En retrospectiva, aquests anys 90 són vistos com dolents, marcada per la presidència de Boris Yeltsin.\no - Canvi de fronteres Els anys de Boris Ieltsin: són els anys de continuada crisi econòmica, també influenciat per crisi política internacional. El país es va endeutar fortament, i va perdre un espai d’actuació sobirà. Això canvia a partir dels anys 2000 quan arriba Putin al poder.\nJúlia\tMumany\tPesarrodona\t- 4\tEls anys de Putin / Medvédev / Putin: Putin es veu afavorit per la bonança econòmica dels anys 2000 i el creixent grau d’exportació de matèries primes. Hi ha una recuperació econòmica i una estabilitat política major.\nRússia torna a recuperar un bon paper al món.\nLA SOCIETAT: té unes grans clivelles i divisions internes.\n- Absència d’intermediaris entre Estat i Societat. Les quotes de mobilització en associacions i organitzacions és molt escassa, tenint en compte que prèviament havia estat obligatòria.\n- Valors: són valors més de súbdit. Són molt importants els valors de disciplina, treball, igualtat, eficiència en l’Administració, etc. Clarament derivats de la influència del socialisme. També la recuperació del nacionalisme i dels valors nacionals, sobretot durant l’època dels 2000. Ja als anys 90 hi havia hagut intents de recuperar part de la història, de la ma del President Ieltsin. Buscava tradicions que li poguessin servir, tot i que hi havia greus problemes amb això perquè no existien tradicions polítiques prèvies. Se’n va anar a buscar, doncs, elements religiosos de l’Església Ortodoxa. Va significar la recuperació d’una història d’abans del comunisme. Ara bé, també hi ha hagut recuperació de certs aspectes del comunisme.\nHi ha un element que uneix a tota la societat russa, i que és la victòria contra l’alemanya nazi. És el gran acte de celebració que glorifiquen els diferents presidents, tant Ieltsin com Putin. També ho celebren la resta d’antigues repúbliques socialistes.\n- Economia i societat: clarament ha canviat molt, sobretot perquè van passar d’economies planificades a economies capitalistes. La igualtat d’ingressos es va trencar, i actualment hi ha grans desigualtats d’ingressos.\nÉs una de les societats més desiguals que podem trobar a Europa.\nAixò ocasiona clivelles de caràcter econòmic, entre regions riques i regions pobres, essent aquestes últimes iguals a països en vies de desenvolupament. Bona part de les regions més riques són per les matèries primes com el gas, el petroli o els diamants, tot i que no són zones especialment poblades. També Sant Petersburg i Moscú.\nLes zones més pobres van lligades a les zones més camperoles, que es van quedar enrere en aquesta massiva industrialització. El camp ha quedat envellit. Altres zones més pobres són el sud de Sibèria i per la zona del Caucas.\n- Pluralitat lingüística: hi ha una diversitat de llengües, més de 100. Aquest 15-20% de població que parla una llengua que és diferent, està molt dividida en llengües molt diferents. I aquestes llengües estan molt disperses pel territori, i pertanyen a grups lingüístics que no s’entenen entre ells, fet que dificulta clarament la comunicació.\n- Júlia\tMumany\tPesarrodona\t- 5\tPluralitat religiosa: la religió dominant és l’ortodoxa, entre un 40-50% de la població. És molt rica, sobretot perquè se li han tornat terrenys que en èpoques comunistes li havien estat preses. La resta és de religions minoritàries, la més important de les quals és l’Islam, d’orientació sunnita. En la zona del Caucas, si més no, és més radical, sobretot per les invasions que pateixen estrangeres. El buddhisme també és important. Hi ha un 10-12% de persones atees.\nINSTITUCIONS - Una constitució amb poca legitimitat: el referèndum que es va fer va tenir el 56% de participació, tenint poca legitimitat. És una constitució pròpia d’una democràcia liberal, molt diferent de la precedent, la comunista.\n- Sistema semi-presidencial o El poder legislatiu bicameral: a vegades és simètric i a vegades asimètric, sobretot en la legislació normal, en favor de la Duma. En la legislació normal han de confirmar les dues cambres, i si el Consell Federal veta, llavors eventualment pot no tenir sentit si la primera cambra pot mobilitzar una majoria de 2/3, llavors preval el que digui la Duma. Així doncs, a la pràctica preval el poder de la Duma. Si més no, en les esmenes constitucionals el procediment és diferent, doncs sí que té més poder el Consell Federal.\n§ La primera cambra és la Duma, on el poble es veu representat. Té un mandat de 5 anys i hi ha 450 membres. (2/3) § La segona cambra és el Consell Federal: hi ha representants de 85 entitats membres, tot i que internacionalment no està reconeguda Crimea com a diferent de Rússia, que aporta 2 entitats.\nCada estat membre té 2 representants al Consell Federal, fent un total de 170 membres.\nAquests 2 representants, un d’ells representa el poder legislatiu de l’estat membre i l’altre el poder executiu de l’estat mebre. (3/4) o El poder executiu: és semblant al sistema francès (pot dissoldre l’assemblea) i el sistema nord americà (pot vetar lleis), però sense cohabitació probable. El President té un gran poder a l’hora de legislar Decrets Llei (Ukaz).\n§ President: té un mandat de 6 anys i poden ser reelegits una vegada. Putin va viure aquesta situació, quan el 2004 no va poder tornar a presentar-se i va ocupar el càrrec un amic seu, Medvédev. Per treure’l se li ha de fer un impeachment, amb un procés més difícil que als EEUU. Si més no, mai ha ocorregut.\nPutin ha sembrat una cultural política entorn ell per la qual té tanta fama i suport popular. Es vol creure que ell no és corrupte, sinó que ho són els altres.\n§ El Primer Ministre: en última instància el decideix el president. Primer el proposa a la Duma i, si la Duma no l’accepta, el President pot tornar a presentar un altre. Si tampoc vol, el Júlia\tMumany\tPesarrodona\t6\tPresident torna a presentar un altre i, si aquesta no la vol, la Duma es dissol. Podria mantenir, doncs, el Primer Ministre encara que fos contra la voluntat del Parlament.\nÉs un servidor lleial del President, i és difícil de treure’l. Si el President es morís, ell ocuparia el càrrec temporalment.\n- Un tribunal constitucional com als EEUU: formalment és com els EEUU, perquè els jutges els nomena el President, amb el beneplàcit de la segona cambra. Les diferències són els casos que es decideixen tractar, doncs no són els jutges qui ho decideixen, sinó que també poden influir els poders legislatius i executius, que tenen el privilegi de portar-hi casos. La justícia és la branca, dels 3 poders, que gaudeix d’un poder i recolzament més reduït. Hi ha poca trajectòria de poder judicial independent. Té molt poca bona fama, no gaudeix de gaire confiança.\n- Assimetria entre poders: el poder executiu té molt de poder, per contra al poder judicial.\nSUBJECTES FEDERALS És la federació més gran.\nAbans hi havia 89, després es van fusionar es va passar a 83 i finalment actualment n’hi ha 85, comptant l’annexió de Crimea.\nEls Estats Membres russos tenen noms, categories diferents. à Federalisme asimètric.\n- La categoria més important és el de República, són nacions pròpies. N’hi ha 21. Si més no, no vol dir que la nació titular sigui alhora la majoritària, doncs això només passa en 10 d’elles.\n- La 2a són les Regions Autònomes. Cada vegada té menys membres, essent actualment 4.\n- Ncjebiuvbipwvqoubqri - Hi ha 3 ciutats-Estat: Moscú, Sevastopol, Sant Petesburg v No hi ha diferències entre competències, independentment de la categoria. La Constitució preveu les competències que bé té l’Estat o bé té els Estats Membres.\nEl federalisme sota Ieltsin (1991-1999) - “Agafeu tants poders com podeu empassar-vos”.\n- Va donar grans poders a les federacions, elles se les van agafar. Van adoptar una grau autonomia.\nJúlia\tMumany\tPesarrodona\t- 7\tSi més no, Ieltsin era un president feble, no tenia majoria absoluta a la Duma. Va adoptar aquesta estratègia, malgrat el que digués la Constitució, per tenir el poder d’aquests membres.\n- Aquesta autonomia es reflectia en les constitucions i lleis dels diversos Estats Membres. Això podia causar problemes amb la Federació, com és el cas del dret de secessió que van fer els tàrtars en convertir-se en Estat associat amb la Federació Russa i no un estat de la federació.\nHi havia asimetria legislativament recolzada pels Pactes bilaterals entre Federació i Estats Membres.\nLes reformes de Putin: re-simetritzar i re-centralitzar el país Aquesta asimetria es va acabar amb l’arribada al poder de Putin. Arriba al poder a l’any 2000 i re-simetritza i recentralitza el país. Si més no, hi segueix havent-hi asimetria però només formalment, amb la divisió que ja hem explicat. Va aplicar reformes: - Crea 7 super regions (2000): cada president de les repúbliques i governadors dels estats membres havien d’exercir de controladors.\n- Redueix el nombre d’estats membres, de 89 a 83/85.\n- Hi havia 20.000 lleis regionals inconstitucionals. Amb el temps aquestes es van anar reduint. Putin feia molta campanya d’això, de la irresponsabilitat dels Estats Membres.\n- Fi dels tractats bilaterals (2002): progressivament va anar eliminant-los i va jurar que no en signaria cap.\nActualment només en queda 1.\n- Reforma la Segona Cambra (2002): al principi hi anava el president del govern i el president del Parlament.\nEra un Consell Federal molt fort. Amb el temps Putin va fer una llei que no calia que fossin els president de l’executiu i legislatiu. Avui en dia ja no són els cap grossos d ela política regional, sinó que són persones menys vinculades amb l’electorat regional, que ja acostumen a viure a Moscú.\n- Va nomenar governadors i presidents (2004-2012): a partir del 2004 els governadors i presidents ja no són elegits a la seva regió, sinó que són nomenats pel President de Rússia. Es va treure molt autonomisme. Si més no, el 2012, sota el President Medvédev es va tornar al sistema electoral. Actualment hi ha eleccions per escollir als governadors i presidents, però els que no formen part del partit majoritari i del govern de la federació, poques possibilitats tenen.\n- Reforma de la llei de partits (2005) PARTICIPACIÓ CIUTADANA • Eleccions a la DUMA (450 escons) o 1993: eren les primeres, de la ma de Ieltsin. Hi havia 8 partits majors i 151 escons més. El partit major era, amb 23% dels vots, el Partit Liberal – Demòcrata, d’extrema dreta. No era el partit del President de Ieltsin, i doncs aquest havia de negociar amb molts actors i sobretot locals. El sistema electoral era de 2 vots: 1 vot a un candidat d’un districte uninominal, 1 vot a una llista de nivell nacional. Per tant un vot pel sistema majoritari i un vot pel sistema proporcional.\nAquesta fragmentació que es vivia no venia donada pel sistema proporcional sinó pel sistema majoritari. Doncs Júlia\tMumany\tPesarrodona\t8\tcada poble tenia una funció i això ocasionava que guanyessin opcions diferents en cada districte. Hi havia interessos locals i regionals a preservar, que Ieltsin havia de tenir en compte a l’hora de pactar.\no 1995: 9 partits i 96 independents. El Partit de Ieltsin tampoc va guanyar, sinó els comunistes, amb un 22%.\no 1999: 6 partits i 99 independents. El primer partit va tornar a ser el comunista, amb un 25%. Així doncs, trobem 3 eleccions en les quals Ieltsin va governar però mai amb majoria. Va haver de pactar 3 legislatures.\no 2003: 8 partits i 78 independents. El Partit de Putin, “Rússia Unida” guanya, i és el primer cop. Ho va fer amb un 38%, fet que suposa una clar canvi i prop de la majoria absoluta. El Partit Comunista, el segon, va obtenir-ne 12%. Aquests 78 independents eren trànsfugues, doncs es van unir al partit guanyador de la “Rússia Comunista”. Era l’única manera que es poguessin mantenir en el poder.\nAquesta majoria a la cambra li va proporcionar el poder per a fer grans reformes a la Duma.\n• Les reformes de Putin o 2007: 4 partits i sense independents. Es produeix la reforma de partits per tal d’estabilitzar el poder i evitar la gran fragmentació que hi havia. Va canviar el sistema electoral, havent-hi només llistes nacionals i prohibint els partits territorials. Inicialment van posar una barrera mínima del 7%, però es va canviar al 5%. Això ocasiona que només hi hagi representats 4 partits al parlament, sense independents. La majoria absoluta s’assoleix amb 2/3, fet que ja tenia el partit al govern de Putin.\nLes següents eleccions que es van produir amb el sistema proporcional, l’any 2011, el partit majoritari va tornar a ser Rússia Unida, amb 238 escons i un 49,32% dels vots. Això li va proporcionar una majoria absoluta però ja no de 2/3. Havia perdut 77 escons, que sobretot havien guanyat el Partit Comunista (+35) , el “Rússia Justa” (+26) – social-demòcrata, xenòfob, antiislàmic, populista i anti-Caucàsic - i els Liberals Demòcrates (+16).\nEleccions Presidencials: 4/3/2012 - Vladimir Putin, Rússia Unida = 63,64% - Gennady Zyuganov, Partit Comunista = 17,18% - Mikhail Prokhorov, Independent = 7,94% Es reflexa, doncs, la gran diferència entre el primer partit i el segon. Putin no va als debats presidencials.\nEn les eleccions de 2016, es torna al sistema de 2 vots però sorprenentment això no genera fragmentació del Parlament, sinó que hi segueixen havent 4 partits majoritaris qui obtenen representació, i sobretot “Rússia Unida” segueix sent Júlia\tMumany\tPesarrodona\t9\tel partit majoritari, amb 343 escons totals. Es preserven els districtes uninominals, en els quals guanya algun partit independent, tot i que, si filem més prim, aquests tenen vinculació o certa simpatia amb el partit hegemònic del president. Per tant s’exerceix una oposició però tolerada.\n• Altres partits o S’han de distingir entre els qui estan registrats, els quals estan a la DUMA i fan d’oposició moderada, i els que no, tot i aquests no vol dir que siguin il·legals. N’estan sorgint de nous.\no • N’hi ha altres que estan il·legalitzats.\nDe les organitzacions de masses leninistes a la societat civil feble i controlada o o Durant la URSS les organitzacions de masses eren primordials.\no Als anys 90 aquest associacionisme va caure ràpidament.\nEn la situació actual hi ha una doble societat civil. Putin va proposar una Cambra Pública, on associacions nacionals i regionals poguessin ésser representades i jutjar el que es feia des del govern. Formalment té un caràcter consultiu. Part dels representats són escollits pels president (42), els quals nomenen a la resta, d’organitzacions nacionals i també regionals i locals. Així doncs, hi ha la societat civil que no es resigna sinó que s’imposa – part dels partits que o bé no estan registrats o bé tenen molts problemes, i una altra més feble i controlada.\nRESUM - Democràcia “defectuosa”, “híbrida”, de tipus semi-presidencial: de fet és molt presidencial perquè el president Putin acumula molt de poder.\n- Tendència cap a la verticalitat del poder, obviant així el federalisme.\n- Control creixent de l’ús dels drets individuals, de la separació de poders i de la societat civil.\n- Federalisme resimetritzat i recentralitzat.\nPolítica Comparada II - CLASSE 6 (2017) Apunte\nPolítica Comparada I - Tema 6 (2017) Apunte\nPolítica Comparada I - Tema 6 (2018) Apunte\nPolítica Comparada I - Resum Tema 6 (2017) Apunte


por Andrew Murphy el Dc Set 06, 2017 9:31 am\nLa Rush m'ha pogut passar uns tres documents més. He pogut ajudar-los. He pogut ajudar a molta gent.\nRespiro fons i m'estiro al sofà.\nTanco els ulls i agafo aire. D'acord. Això va bé.\n— Això va.. molt bé\npor Kenna Irwin el Dc Set 06, 2017 9:35 am\nQuan arribo davant la porta el cor em va a mil per hora. No sé ni què estic fent aquí. Una part de mi, una part molt gran, ni tan sols entén per què he tornat. Jo m'esforço a agafar aire i a dir que no és la primera vegada que vinc. Que el nom està a la llista. Que em deixi passar.\n—Gràcies— mussito, quan entro.\nVaig vestida com l'altre dia. Bé, no, com l'altre dia no. És un vestit negre, però aquesta vegada una mica més escotat. Només una mica. M'obro pas entre la gent del bar i sospiro. És una estupidesa. Potser ni tan sols està aquí, i jo porto només una setmana fent classes. Tinc un dia lliure per davant, però he de vigilar. No puc anar afectada a les classes.\nArribo a la porta vermella i dubto uns segons. Finalment, aixeco la mà i truco, tres vegades. Si no hi és, marxaré i no tornaré mai més. Si hi és... No sé què faré.\npor Andrew Murphy el Dc Set 06, 2017 9:46 am\nSospiro i aixeco la mirada. Però la veig entrar. La veig entrar com... Bé, com una aparició. Obro molt els ulls i m'incorporo per asseure'm.\n—Kenna... Jo... No t'esperava.\nSomric. Ha vingut. Ha vingut per tornar amb mi.\npor Kenna Irwin el Dc Set 06, 2017 9:49 am\nObro la porta quan sento la seva veu. El cor se m'accelera quan el veig aixecant-se de cop i m'obligo a somriure i a respirar fons.\nRic una mica i tanco la porta darrere meu, dubtosa. Força dubtosa. Què és exactament el que m'ha portat aquí?\n—Si et sóc sincera, jo tampoc tenia molt clar si tornar o no.\npor Andrew Murphy el Dc Set 06, 2017 10:00 am\n—Me n'alegro de que hagis tornat, llavors.\nLi allargo la mà i agafo la seva, suau, per després anar fins ella i abraçar-lo des de darrere seu.\n—Tens temps? Et puc portar a un altre lloc molt més íntim.\nLi acarono suau les mans i oloro la seva sang, sentint com se'm remou tot. Fa massa que no bec. Necessito sang.\npor Kenna Irwin el Dc Set 06, 2017 10:02 am\nJo també m'alegro d'haver tornat. Ho sé tan bon punt la seva mà toca la meva. Tanco els ulls mentre m'abraça per darrere i sento un calfred.\nReacciona, Kenna. Remeno el cap i somric, girant una mica el rostre per mirar-lo.\n—Sí, sí, tinc temps... Demà tinc el dia lliure, de fet.\npor Andrew Murphy el Dc Set 06, 2017 10:06 am\nTé temps. Somric lleument i la deixo anar uns segons.\n—Dona'm un minut...\nM'aparto d'ella i vaig cap a la porta. Cerco al Jeremy i li aviso de que ara ell està al càrrec del local i que jo sortiré abans d'hora. Ell em diu que se'n fa càrrec i que m'estigui tranquil així que quan torno al meu despatx somric i assenteixo.\nL'abraço per l'esquena i desaparetrem, de cop, apareixent al gran saló de casa meva.\npor Kenna Irwin el Dc Set 06, 2017 10:10 am\nAssenteixo quan em demana que li doni uns segons.\nMiro com surt i em quedo quieta, nerviosa. Com un conill que ha anat a buscar l'au que l'ha de caçar i que es mor de ganes de que se l'endugui volant. Ell torna i m'abraça per l'esquena. Una altra vegada. I a mi m'afecta, que faci això. Tanco els ulls i ens fa desaparetre. Quan els obro estic a un lloc impressionant.\nMiro al meu voltant. Aquesta sala és més gran que casa meva. Sense exagerar. El miro, amb els ulls molt oberts.\n—Això és casa teva?\npor Andrew Murphy el Dc Set 06, 2017 10:15 am\nSomric i faig aparèixer una ampolla de vi i dues copes del local. Assenteixo quan em demana si el lloc és meu i li senyalo les finestres.\n—Les vistes són el millor.\nOmplo una copa de vi i li allargo. Després somric i la miro.\nNo puc pretendre mantenir-la com a un dels meus sustentadors oficials si no li vaig donant coses a canvi.\n—Com portes les classes?— dic, tamptejant el terreny\npor Kenna Irwin el Dc Set 06, 2017 10:18 am\nQuan parla de les vistes em giro cap a les finestres i hi vaig, emocionada. I em treuen la respiració. Es veu tot Londres. Es veu la torre del Big Ben. Es veu absolutament tot. I és preciós. El miro, emocionada, i torno a mirar cap a la finestra.\n—És una passada...\nEll m'allarga una copa de vi i jo l'agafo. Vaja, avui pretén emborratxar-me, abans de fer el seu joc de caça? Bec una mica i somric. És boníssim.\n—Com saps que faig classes?— demano, divertida, mirant-lo.\npor Andrew Murphy el Dc Set 06, 2017 10:24 am\n—M'ho acabes de dir tu.\nSomric mirant-la divertit i bec una mica de la meva copa,\nmirant per uns segons les vistes.\n—Pel teu coneixement sobre la meva espècie... Estic entre defensa de les forces del mal i criança de criatures màgiques. Encara no m'he decidit.\nLi ensenyo la copa, divertit, i alço les espatlles.\npor Kenna Irwin el Dc Set 06, 2017 10:38 am\nEl miro amb un somriure divertit.\n—Molt bé, Sherlock... Una de els dues és la correcta.\nMiro la copa, sense acabar d'entendre per què beu vi. Suposo que li deu agradar. Sé de vampirs que segueixen consumint aliments pel pur record o per plaer, i no per necessitat. O per costum, igual que respirar. Així que faig xocar la meva copa contra la seva, en un petit brindis, i el miro als ulls.\n—Va, arrisca't... Per quina et decantes?\npor Andrew Murphy el Dc Set 06, 2017 10:46 am\nSomric quan diu que una de les dues es correcte.\nBrindo amb ella abans de tornar a veure una mica i la miro quan em reta a endevinar quina de les dues és.\n—Be... Si em fas arriscar-me... Donat a que els teus coneixements eren més aviat biològics i no defensius, i que no sembles estar gens segura de tu mateixa al meu local encara que hi hagis tornat... Diria que en saps molt, de nosaltres, però poc de com aturar-nos del tot si es dóna el moment. Així... Voto per criança. Un vampir no es pot criar, k per tant conèixes el que has pogut aprendre per curiositat... I per visites nocturnes.\nOloro de nou l'ambient, que ja s'ha anat impregnant de la seva flaire. Així m'agrada, així també podré aguantar més sense beure, si casa meva olora a ella.\npor Kenna Irwin el Dc Set 06, 2017 10:50 am\nBec una mica i el miro amb un somriure mentre parla, mentre va raonant fins arribar a la conclusió encertada.\n—Sí que m'has analitzat...\nPerò assenteixo amb el cap i m'allunyo de la finestra. Em prenc la llibertat de seure a un dels sofàs que té, que són enormes i molt còmodes, i el miro.\n—Has encertat, sí. Però tampoc em subestimis— dic, en broma i rient.\nHi ha alguna cosa d'aquest lloc que em fa estar més relaxada. I no sé si és bo, això.\npor Andrew Murphy el Dc Set 06, 2017 10:54 am\n—Analitzo a tothom. He de mantenir algun entreteniment a través de anys.\nLa miro sorpresa quan em diu que no la subestimi.\nPrenc una mica més de copa i em poso davant ella.\n—Que tens, que es perillós que subestimi?\nÉs perillós subestimar. Si. Però la kenna... Bé. Vull mantenir-la amb mi. M'interessa.\npor Kenna Irwin el Dc Set 06, 2017 10:58 am\nEstem jugant, oi? Em sento com si estiguéssim jugant, però sóc perfectament conscient que no sóc jo qui dirigeix aquest joc.\n—Bé... Sé més del que sembla, de com aturar-vos, si cal.\nAra sóc jo qui s'inclina cap a davant per mirar-lo, amb un petit somriure creuant-me els llavis.\n—Quan estudies criatures màgiques en profunditat, et cuides prou d'aprendre els seus punts dèbils i com afectar-los.\npor Andrew Murphy el Dc Set 06, 2017 8:30 pm\nLa miro mentre s'inclina cap al meu cos amb un somriure als meus llavis.\n—Pero jo no sóc una criatura màgica normal. Ni jo,\nni els homes llop. Perquè vam ser humans, mortals, durant un temps. Això ens fa especials, no?\nDeixo la meva copa i la miro, com un caçador mira la seva presa. L'admiro. Seria de bojos no fer-ho. Tots els caçadors saben perfectament com de poderosa es la seva presa i com de imponent es. Jo oloro de nou, sentint que el seu cor s'accelera. I ho necessito força, que s'acceleri.\n—Vols dir que funcionen com les altres criatures màgiques?\npor Kenna Irwin el Dc Set 06, 2017 8:34 pm\nSomric quan diu que això els fa especials i m'acabo la meva copa de vi. És clar que els fa especials. Diferents.\n—Sé que no funcioneu com les altres criatures màgiques.\nDeixo la copa ja buida sobre la taula i em poso còmoda al sofà, examinant-lo. És com... Massa perfecte, tot ell. I la manera com em mira, com m'observa, fa que se m'acceleri el cor. Estarà recordant el gust de la meva sang?\n—Però que no funcioneu igual no vol dir que no pugui defensar-me.\npor Andrew Murphy el Dc Set 06, 2017 8:40 pm\n—Quina part de defensar-te inclou venir a un local a cercar un vampir que ja et va mossegar una vegada amb un escot que faria tornar viu un mort?\nElla està estirada al sofà. M'assec al seu costat i li poso la mà sobre el genoll. M'agrada, la kenna. M'agrada el joc que ens fem sempre. Perquè així es mes interessant.\nLes persones que venen i m'ensenyen només el coll perquè les mossegui són avorrides. El joc és el que més m'agrada, i això és el que em dona sempre la Kenna.\n—A no ser que diguis una estaca amb tu amb tot moment... Però... Bé, amb aquest vestit no se on l'hauries pogut amagar.\npor Kenna Irwin el Dc Set 06, 2017 8:44 pm\nEl miro, sorpresa amb el seu comentari, i em poso a riure mentre les galtes se'm posen vermelles. Força vermelles. Miro el meu escot i el torno a mirar a ell. D'acord, potser té raó. Uf.\n—Tens raó, m'he deixat l'estaca a casa...\nEll té la mà sobre el meu genoll i el simple contacte em confon. D'alguna manera que no aconsegueixo entendre, em posa a mil.\n—És una pena, avui no em podré defensar.\npor Andrew Murphy el Dc Set 06, 2017 8:51 pm\nSomric i duc la meva mà al seu coll. En part per prendre-li el pols, en part per fer una carícia suau. Baixo la mà fins al seu escot i pressiono suau per sentir el batec del seu cor, tot això sense apartar la meva altra mà del seu genoll.\n—Vull jugar molt amb tu, avui.\nI duc una setmana sense mossegar ningú. Els ullals em fan mal del verí acumulat i, la seva sang, els batecs del seu cos, em tornen boig. Com un animal que cerca la seva pressa, mapropo més a ella i la oloro, abans de deixar anar un gemec.\npor Kenna Irwin el Dc Set 06, 2017 8:57 pm\nSé que m'està prenent el pols, però la seva carícia em fa estremir. I quan em posa la mà al pit per sentir els batecs del meu cor, em mossego el llavi inferior i respiro fons. Perquè, vulguis que no, tinc la seva mà sobre el meu pit. I és estranyament agradable.\nEl seu gemec quan m'olora em posa a mil. M'he de calmar. M'he de calmar o em desmaiaré abans que em faci fes.\n—Doncs estàs de sort... Com que m'he deixarà l'estaca no t'ho puc impedir— somric, trapella.\npor Andrew Murphy el Dc Set 06, 2017 9:14 pm\n—No... No ho pots impedir.\nLi agafo de les cames i la Porto amb mi, fent que s'assegui sobre meu amb les dues cames cap a un costat.\nVeig com em mira, i jo veig com em mira.\n—No ho pots impedir....\nDuc els meus llavis al seu colll i gemego contra la pell del seu coll.\n—Et vull, Kenna.\npor Kenna Irwin el Dc Set 06, 2017 9:18 pm\nSento un calfred i ell em fa moure, em fa asseure a sobre seu. Somric, amb ganes. Ganes d'ell. De que em mossegui, suposo.\n—Ja t'ho he dit, demà tinc el dia lliure...\nTiro el cap enrere, deixant-li el meu coll més exposar encara, i deixo anar un gemec suau.\n—Així que pots voler-me tant com et vingui de gust...\npor Andrew Murphy el Dc Set 06, 2017 9:37 pm\nApropo els meus llavis al seu coll. La oloro una vegada més i després la mossego. Però no clavant els meus ullals. No mossegar-la fort. Només... Juganer.\nLi mossego la barbeta i li llepo suau.


El jove dissenyador Cesc Benavent ( _empiricism ) va presentar el nou logotip de l'entitat, que estrenem en motiu del 20è aniversari.\nPer fer el disseny del logotip s'ha basat en quatre valors clau de l'entitat com són: recerca, rigor, innovació i debat entre tradició i modernitat.\nEl logotip es caracteritza per usar una tipografia Chother, que és geomètrica i neta. Aposta per trencar amb la logo-marca del logotip anterior i se situa en una línia contemporània de disseny corporatiu en la que es juga amb la tipografia. El nom és el logo, el nom és la marca perquè el Col.lectiu està molt identificat amb el seu nom.\nEls personatges del bou i la mula no desapareixen sinó que queden integrats en la mateixa tipografia amb les banyes del bou a la "U" i la silueta de la mula en la "A" invertida, un excel.lent exemple de diàleg entre tradició i modernitat.\nEs dona la feliç circumstància que el nadó que apareix a la fotografia de l'acte fundacional del Col.lectiu, és avui qui ens ha portat la renovació de la nostra imatge gràfica.\nPublicat per Col·lectiu EL BOU I LA MULA a les 0:46 Cap comentari:


Kosovo amenaça Espanya de no disputar el partit classificatori per al Mundial del 2022 - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nredacció 10.03.2021 | 11:49\nKosovo amenaça Espanya de no disputar el partit classificatori per al Mundial del 2022 Regió7\nLa Federació de Futbol de Kosovo ha amenaçat aquest dimarts Espanya amb no disputar el matx corresponent a la fase de classificació per al Mundial de Qatar el 2022, un duel previst per al 31 de març a Sevilla. La queixa de l'organisme local s'ha produït després que la Reial Federació Espanyola de Futbol hagi anunciat aquest partit preparatori referint-se a Kosovo com un «territori» i no com un Estat independent.\nLa UEFA i la FIFA reconeixen des del maig del 2016 com a membre de ple dret Kosovo, que es va declarar independent de la seva veïna Sèrbia el 2008, tot i que països com Espanya i Grècia no el reconeixen com un estat independent. En aquesta línia, la federació kosovar ha considerat «frívol i injust» el qualificatiu de «territori» i ha recordat que els criteris de la UEFA i la FIFA són «clars» en aquest sentit. Per aquesta raó ha defensat que disputarà el partit seguint els criteris internacionals sobre l'ús de l'himne nacional i la bandera.\nSaldaña és el nou entrenador del Manresa FS juvenil.\nEn cas contrari, es negarà a jugar o reclamarà «la protecció» de la UEFA per al compliment de les normes com a estat membre en les mateixes condicions que la resta de seleccions que en formen part. De tota manera, la federació de Kosovo ja s'ha posat en contacte amb la RFEF i espera una «ràpida» resposta que atengui la seva queixa. Els balcànics esperen que l'organisme que presideix Luis Rubiales «no prengui accions que danyin les relacions entre les federacions i els dos països».\nRecentment, la ministra d'Afers Exteriors, la Unió Europea i Cooperació, Arancha González Laya, va defensar que l'acatament de la normativa de la FIFA no implicava un reconeixement de Kosovo com a país per part d'Espanya.\nEls rivals de la selecció espanyola en la fase de classificació per al Mundial de Qatar 2022 seran Suècia, Grècia, Geòrgia i Kosovo. Un dia després del sorteig, la mateixa Laya va assegurar que, malgrat no reconèixer Kosovo com un Estat independent, això no implicava que Espanya no participés en els mateixos tornejos. «Ho hem fet en els Jocs del Mediterrani del 2018 i en el Mundial Sub-21 d'handbol», va assenyalar llavors.\n'La Roja' s'estrenarà el dia 25 de març davant Grècia a l'estadi sevillà de La Cartuja. Dilluns vinent, dia 15, el seleccionador Luis Enrique donarà a conèixer la llista de convocats.


Obrim la convocatòria a nous edificis per l’OHB19 | 48H Open House Barcelona - El festival d'Arquitectura des del 2010 Obrim la convocatòria a nous edificis per l’OHB19 – 48H Open House Barcelona – El festival d'Arquitectura des del 2010\nArriba l’hora de començar la cerca d’espais per la desena edició del festival. 48h Open House BCN 2019. Estem buscant nous espais per mostrar i explicar, edificis, reformes parcials o completes a: Barcelona i les altres cinc ciutats que hi participen (Santa Coloma de Gramenet, Vilassar de Dalt, Sant Joan Despí, Badalona i l’Hospitalet de Llobregat).\nEl 48h Open House BCN és un esdeveniment cultural anual de divulgació de l’arquitectura, l’urbanisme i el disseny, que en la seva 10a. edició, tindrà lloc durant el cap de setmana 26 i 27 d’octubre del 2019. Ja fa deu anys que l’48HOHB forma part de la xarxa internacional Open House World Wide, formada per 45 ciutats en 5 continents, i per aquest motiu la 10a. edició del Festival serà una edició balanç i de reflexió.


Construcció Històrica i Criteris d'Intervenció en Rehabilitació i Restauració Arquitectònica > Barcelona > Curs de formació contínua > UPC School > Imprimir -\nConstrucció Històrica i Criteris d'Intervenció en Rehabilitació i Restauració Arquitectònica\nAquest curs de formació contínua també forma part de l'itinerari formatiu del màster Rehabilitació i Restauració Arquitectònica: de l'Avaluació Prestacional (CTE) al Projecte d'Intervenció.\nEn els propers anys, l'actual increment del número de projectes i obres sobre edificis existents no disminuirà sinó que s'ampliarà de forma rotunda, convertint-se en uns dels pilars de l'exercici professional relacionat amb l'arquitectura. Es tracta d'una tendència que s'està consolidant a Europa des de fa dècades.\nPer afrontar la major part de projectes i obres de rehabilitació i restauració resulta imprescindible una col·laboració interdisciplinària, que permeti considerar tots els aspectes fonamentals dels edificis existents. Tot i això, els continguts dels ensenyaments en l'àmbit acadèmic de l'edificació, la història, l'arqueologia, o la conservació i restauració de materials, gairebé no han variat des de que es van concebre com a disciplines quasi independents altament especialitzades. Actualment, els treballs propis i intransferibles de cada professional requereixen un marc de coneixements comú, així com un procés metodològic rigorós també comú, que permeti obtenir unes decisions de projecte i obra adequades, en un context de diàleg i reflexió conjunts.\nEl curs de formació contínua en Construcció Històrica i Criteris d'Intervenció en Rehabilitació i Restauració Arquitectònica aporta una nova alternativa dirigida especialment a professionals especialitzats en àmbits com la història, la documentació, l'arqueologia, la restauració, la geologia, etc...interessats en el camp de la rehabilitació i restauració arquitectònica. Aquest curs reuneix l'experiència del Màster en Rehabilitació i Restauració Arquitectònica: de l'Avaluació Prestacional (CTE) al projecte d'Intervenció i ofereix un quadre docent de prestigi provinent de l'àmbit acadèmic, que compta amb una dilatada i reconeguda experiència professional en el sector.\nDesenvolupar els procediments necessaris per poder actuar en aquest camp professional mitjançant un mètode objectiu-sistèmic que permeti integrar les diverses variables de la construcció històrica.\nEstablir procediments de treball interdisciplinaris consensuats per optimitzar les decisions en els projectes i obres.\nDotar els professionals de coneixements i criteris sobre les maneres històriques de construir.\nComprendre l'evolució, des del seu origen fins a la situació actual, dels àmbits de la Rehabilitació i la Restauració de l'edificació existent, amb especial èmfasi en l'edificació patrimonial.\nProfessionals especialitzats que participen habitualment en aquests projectes:\nHistoriadors, Documentalistes o Arqueòlegs\nRestauradors i Llicenciats en Belles Arts\nGeòlegs o professionals de la petrologia\nProfessionals del sector:\nEnginyers d'Edificació, Arquitectes tècnics i Aparelladors\nEnginyers de Camins i Enginyers tècnics d'Obra Pública\nEnginyers Industrials de diferents especialitats\nEstudiants d'últims cursos d'aquestes titulacions que estiguin interessats en aquest àmbit.\nEs valorarà l'admissió d'altres perfils professionals, prèvia entrevista personal.\nBases de la Construcció Històrica\n9 ECTS. 80 hores lectives.\nDEL MÓN CLÀSSIC AL MOVIMENT MODERN.\nConeixements i criteris sobre les maneres històriques de construir. Els materials i els elements constructius dels que, en general, es desconeix les seves característiques, com ara murs, arcs, voltes i cúpules d'obra de fàbrica amb morter de calç, forjats i armadures de coberta de fusta, estucs, etc.\nMètode Sistèmic per a la Intervenció en l'Edificació Històrica\nTeories d'intervenció en la restauració i rehabilitació d'edificis, siguin o no patrimonials. Evolució històrica al llarg dels dos segles precedents. Tendències actuals.\nPresentació i aplicació completa del Mètode Objectiu-sistèmic als edificis.\nDoctor Arquitecte per la UPC. Catedràtic del Departament de Tecnologia de l'Arquitectura, professor de grau i postgrau de Construcció i Restauració Arquitectònica i professor convidat per diverses universitats europees i llatinoamericanes. Ha fet nombroses intervencions en edificis del patrimoni arquitectònic com l'església de la Colònia Güell de Gaudí o estudis com els de la Casa Botines i el Palau Güell de Gaudí o les catedrals de Lleida, Castelló d'Empúries o Mallorca. És autor de nombrosos articles i llibres. Per encàrrec del Consell Superior de Col·legis d'Arquitectes d'Espanya ha dirigit la redacció del document "Aplicació del CTE a les obres de Restauració Arquitectònica". Director de l'equip guanyador de la Beca d'Investigació "Recercaixa" amb el títol "Millora de l'eficiència energètica en el patrimoni cultural immoble: recerca sobre casos reals".\nDoctor Arquitecte per la UVa. Catedràtic del Departament de Construccions Arquitectòniques, Enginyeria del Terreny i Estructures de la Universitat de Valladolid. La seva activitat professional inclou intervencions en diversos edificis declarats Béns Culturals d'Interès Nacional i Local, especialment en estructures i construccions de fusta.\nDoctor Arquitecte i Aparellador per la UPC. Professor del Departament de Tecnologia de l'Arquitectura de la UPC. És membre de l'Acadèmia del Partal i de l'Agrupació AADIPA. La seva activitat professional inclou intervencions en diversos edificis declarats Patrimoni Mundial, i en Béns Culturals d'Interès Nacional i Local, així com l'assessorament sobre l'aplicació del CTE a les obres d'intervenció i restauració arquitectònica per al Ministeri de Cultura del Govern d'Espanya, el Consell Superior de Col · legis d'Arquitectes d'Espanya, i la Direcció General del Patrimoni Cultural de la Generalitat de Catalunya.\nArquitecta per la Universitat Politècnica de Catalunya. Postgrau en Restauració Arquitectònica per la Fundació Politècnica de Catalunya. Professora convidada en cursos i Postgraus del Col·legi d¿Aparelladors, Arquitectes Tècnics i Enginyers de la Edificació de Barcelona (CAATEEB) i de Tarragona (COAATT), i del Màster Universitari en Tecnologia a l'Arquitectura a l'ETSAB. La seva activitat professional inclou intervencions en diversos edificis Patrimoni de la Humanitat i en Béns Culturals d'Interès Nacional i Local.\nDoctora en Arquitectura per la UPC, la seva recerca està vinculada a la innovació docent en l'àmbit de la restauració arquitectònica i el disseny. És professora agregada a Bau Centre Universitari de Disseny. Participa com a professora convidada i coordinadora en diversos màsters i postgraus de la UPC i d'altres institucions ancionals i internacionals. Comparteix estudi d'arquitectura amb Jordi Planelles Salvans des de 2001. La seva activitat professional inclou intervencions de rehabilitació i restauració en diversos Béns Culturals d'Interès Nacional i Local.\nArquitecte per la UPC. Postgrau en Restauració Arquitectònica per la UPC. Professor convidat en cursos del Col·legi d'Arquitectes de Catalunya, i del Col·legi d'Aparelladors, Arquitectes Tècnics i Enginyers de l'Edificació de Barcelona. És membre de l'Agrupació AADIPA. La seva activitat professional inclou intervencions en diversos edificis declarats Patrimoni Mundial i en diversos Béns Culturals d'Interès Nacional i Local.\nDoctora Arquitecta per la UPC. Postgrau en Restauració Arquitectònica i en Eficiència Energètica i Certificacions Ambientals per la UPC School. Acumula una experiència de més de 15 anys en intervenció en edificis existents, molts d'ells Patrimoni de la Humanitat o Ben Cultural de caràcter Nacional o Local, entre els quals la Casa Batlló, el Palau Güell i la Cripta de la Colònia Güell, tots ells de Gaudí, però també edificis d'altres èpoques històriques i estils, entre els quals esglésies romàniques i gòtiques, palaus neoclàssics i cases modernistes.\nArquitecte per la UPC. Postgrau en Restauració Arquitectònica (1a edició). En l'actualitat, es troba realitzant la seva tesi doctoral en el programa de Construcció, Restauració i Rehabilitació arquitectònica de la UPC. Com a investigador i docent ha estat convidat per diverses universitats espanyoles i estrangeres; i és autor de diverses publicacions relacionades amb l'arquitectura, la construcció i les estructures històriques. Amb despatx propi des de fa més de deu anys, exerceix com arquitecte especialista en patrimoni arquitectònic. Ha intervingut en nombrosos edificis i conjunts inscrits en la llista del Patrimoni Mundial així com en diversos Béns Culturals d'Interès Nacional i Local.\nArquitecta. Màster en Disseny i Restauració d'Estructures i Postgrau en Restauració Arquitectònica per la Fundació Politècnica de Catalunya. Postgrau en Implantació del Codi Tècnic a les estructures (ACE-Zigurat, any 2008) i Postgrau en Rehabilitació d'Estructures (Escola Sert Robert Brufau, any 2011). Professora en cursos de la Universitat de Lleida i la Fundació Institut Tecnològic de Lleida. Àmplia experiència en el càlcul d'estructures en general i concretament especialitzada en l'avaluació, compliment del CTE i diagnosi estructural d'edificis històrics incloent nombrosos Béns Culturals d'Interès Nacional i Local, com ara la Seu Vella de Lleida, el Monestir de Santa Maria de Vallbona, les esglésies romàniques de Santa Maria de Covet i Santa Maria d'Àneu, la Universitat de Cervera o la Casa Gran del Santuari de El Miracle de Solsona.\nDoctor en Geologia. Professor de Critalografia i Mineralogia de la UB. És membre de diversos comitès científics de congressos internacionals sobre aspectes del Patrimoni Cultural. És fundador del grup de recerca interdisciplinari Patrimoni-UB. La seva activitat professional se centra en l'anàlisi, degradació i comportament dels materials del Patrimoni Edificat.\nLlicenciat en Geografia i Història per la Universitat de Barcelona (1988). Màster en Arqueologia Medieval (1990). Ha dirigit més de 150 intervencions arqueològiques en edificis d'època medieval i moderna. Membre de l'equip redactor de Plans Directors de diferents Conjunts Monumentals: Vilabertran, Escaladei, Castell de Cardona, Castell de Montjuïc, Muralles de Tarragona, entre d'altres. Especialitzat en estudis de processos de formació de trama urbana. Professor Associat a la UAB on imparteix classes d'Arqueologia Medieval, Arqueologia de l'Arquitectura i de l'Urbanisme i Arqueologia Agrària.\n14 ECTS (110 hores lectives)\nData d'inici:14/02/2019Data de fi:12/07/2019\nDijous 15:30 a 20:30Divendres 15:30 a 20:30


Ajuntament de la Garriga/Inscripcions als cursos de català en línia\nData i hora oficials: 22/01/2021 04:33\nInscripcions als cursos de català en línia\nÚltima revisió 08-01-2021 10:51\nLes inscripcions als cursos de català en línia es faran del 13 al 15 de gener.\nComença un nou trimestre per estudiar català adaptat a les mesures de seguretat davant les restriccions de la Covid-19. Es preveu que la majoria de cursos siguin virtuals, excepte alguns cursos de coneixements bàsics que, si la situació ho permet, es faran presencials.\nDel 13 al 15 de gener es fan les inscripcions en format virtual per apuntar-se a un curs de català. Les persones interessades poden accedir a la pàgina web i inscriure's al curs que els correspongui. En cas de desconèixer quin és el nivell que els correspon o no poder acreditar-lo, tenen la possibilitat de sol·licitar una prova de nivell al mateix enllaç.\nEls dies 11 i 12 de gener només tindran accés a la inscripció els exalumnes del 2020.\nEls cursos s'inicien el 25 de gener i tenen una durada de 45 h distribuïdes en 2 dies per setmana durant 3 mesos. Un cop acabats els cursos, si són oficials hi haurà la prova homologada per obtenir el certificat corresponent.\nPer a qualsevol dubte, els usuaris poden contactar amb l'Oficina de Català mitjançant el correu @CPNL - Oficina de Català de la Garriga o bé trucant al 677 255 286.\nLes persones interessades poden entrar a la pàgina dels cursos de català a través d'aquest enllaç:\nInformació dels cursos | Cursos de català | Consorci per a la Normalització Lingüística - CPNL


Registrar dominis a Navarcles | ServeisTIC.cat\nRegistrar dominis a Navarcles\nYou are here: ServeisTIC.cat > Registrar dominis a Navarcles\nRegistrar noms de domini amb la màxima llibertat i totes les opcions; Registre de domini des de l’area de client, o amb l’ajuda del departament de suport tècnic, o encarregar el registre del domini al departament de suport a l’usuari, i ens en fem càrrec.\nLa utilitat de registrar dominis és crear una marca que quedarà associada als totes les coses i continguts que es publicaran a la pàgina que es pugui visitar en escriure aquell domini al navegador.\nEl domini, així com els serveis que hi ha associats, diàriament són utilitzats per tot tipus d’usuaris, alguns de coneguts col·laboradors, clients, proveïdors, amics… que envien correus electrònics, i altres que consulten la web, que no se sabrà qui són fins que decideixin contactar, i es rebi la seva consulta. Per tant, no només s’utilitzen els dominis per visitar la pàgina web, també es fan servir per enviar i rebre correus electrònics des de, i a qualsevol adreça, i amb altres finalitats menys evidents. Com accedir a documentació o a fitxers que s’han de descarregar del servidor. Tot i això, una de les utilitats amb més valor afegit del domini és que el trobin persones que han anat a google per buscar-hi allò que s’exposa a la pàgina web o botiga virtual, i la troben entre els resultats .\nRegistrar dominis sembla molt banal, però el domini corporatiu és una d’aquelles coses que no ho és en absolut i cal prendre totes les precaucions per tal que sigui així. Del domini en depenen molts serveis de l’empresa. I en cas que deixi de respondre, tots els serveis que en depenen també deixaran de funcionar. L’empresa perdrà les comunicacions per e-mail fins la recuperació del servei. Malauradament, el baix preu de registrar dominis fa que aquesta importància passi molt desapercebuda. Tant que molt sovint l’empresa se’n despreocupa, i això no hauria de passar.\nÉs molt important tenir present que amb el pas del temps, el domini corporatiu cada vegada serà més important per al funcionament de l’empresa en el dia a dia. En el referent a la pàgina web, aquest és un punt molt evident, però encara més si en aquell domini hi ha una botiga on-line, que si deixa de funcionar, inevitablement implicarà la pèrdua dels diners de les compres que no es podran realitzar, i a més, si s’allarga la caiguda del servidor, es pot arribar a produir una pèrdua de posicionament als cercadors. D’altra banda, com que el correu també utilitza el nom de domini, i el servidor que l’allotja, li passarà el mateix que a la pàgina web i a la resta de serveis que depenguin del domini corporatiu. Deixarà de funcionar mentre duri la incidència. Per això, és prioritari que s’encarregui d’aquestes tasques algú que tingui la màxima confiança dels responsables de l’empresa, així com un alt grau de compromís i implicació amb el correcte funcionament de tots els serveis d’Internet.\nCada dia són més les empreses que utilitzen ERP (Enterprise Ressource Planning, traduït; planificador de recursos empresarials). Es tracta de programes que serveixen per fer tota la gestió de l’empresa, que permeten que els clients puguin consultar i descarregar les seves factures els pressupostos i estat de treballs, entre altres. Per tant, aquests programes han d’estar al núvol, i per tant s’hi ha d’accedir des d’Internet. Aquest és un exemple de com n’és d’important tenir el control del domini de l’empresa, o com a mínim poder contactar directament amb el responsable\nEn conclusió cal tenir en compte que el preu de registrar dominis, perquè no és comparable amb les problemàtiques en poden comportar aspectes de seguretat amb que s’administrin les dades confidencials de l’entitat, així com que qui se’n faci càrrec estigui preparat per fer-ho, i és especialment important que sigui el client qui tingui el control dels registres\nRegistrar dominis amb ServeisTic a Navarcles:\nA ServeisTic el client disposa de les eines necessàries per gestionar els serveis contractats amb total llibertat i independència. Tot i això, necessita ajuda, sempre es podrà posar en contacte amb nosaltres per tal que ens en fem càrrec, o bé l’ajudem i pugui procedir.\nRegistrar dominis amb ServeisTic, a més de donar totes les garanties de seguretat en l’administració dels registres. Entre ells que es poden registrar més de 350 extensions de tot el món. I en cas que el client vulgui registrar dominis d’extensions que no tinguem disponibles, intentarem trobar la manera d’ajudar-lo a a registrar els dominis amb les extensions que desitgi, també amb les màximes garanties.\nA ServeisTic, el primer és que l’usuari tingui la millor experiència possible, i per aquest motiu oferim un servei pensat per qui necessita que li facin tot, les de qui es vol fer totes les tasques d’administració, i també les de qui s’ho vol fer tot, però no té prou seguretat, i vol tenir a qui consultar, o el suport necessari per tal que li donin un cop de ma quan, indistintament de si és un particular o una entitat, necessiti ajuda.\nDes del panell de control, els usuaris de ServeisTic poden registrar dominis i administrar tots els serveis, algú que no es pot coordinar amb les necessitats del client. I si els cal ajuda per fer qualsevol gestió, només cal que contactin amb ServeisTic, i rebran l’ajuda que els calgui per aplicar sense imprevistos els canvis que els calguin.\nComplements a registrar dominis a Navarcles:\nA més del hosting de pàgines, i el registre de dominis, a ServeisTic també ens fem càrrec de mantenir complements i la programació web WordPress al dia, per evitar que quedin obsoletes, i siguin víctimes d’activitats poc ètiques, que posin en risc la pàgina web, la privadesa de les comunicacions, o bé enviïn spam i virus a usuaris externs.\nTenim 15 anys d’experiència en posicionament i SEO. En cas que el client ho vulgui, podem facilitar una anàlisi de la seva pàgina. Un cop feta l’ànàlisi, li podrem proposar les opcions oportunes per millorar el posicionament de. Amb els resultats i la nostra proposta, si ho vol fer, el client podrà decidir si vol que li fem aquestes tasques, o bé si li sembla més convenient que les faci el seu dissenyador de pàgines web de confiança. Si el client decideix que li faci les adaptacions el seu proveïdor de confiança, quedarem a la seva disposició per respondre qualsevol pregunta.\nA més dels serveis explicats en aquest espai. A ServeisTic també es poden contractar diversos paquets d’hospedatge de pàgines web, que semple incorporen un panell de control per gestionar els serveis contractats. Sempre a més amb un complement que els fa molt especials, aquest valor afegit En cas que el client ho consideri oportú, adaptem el seu hosting per millorar-ne les característiques de seguretat, i les relacionades amb el SEO. Entre aquestes adaptacions, s’hi inclouen certificats SSL, SPF, DKIM i DMARC, a més de compressió de fitxers i imatges per accelerar la velocitat de càrrega de les pantalles\nEn alguns casos el client pot necessitar hosting per un nombre de dominis considerable, sovint aquests dominis són d’una mateixa entitat o propietari, i altres són de clients del nostre client per aquells als que ofereix el servei d’allotjament. Tenim el servei d’administració de servidors dedicats i VPS, un servei complet, que inclou des de la configuració fins al manteniment dei dia a dia, amb la monitorització dels serveis, als que d’acord amb les polítiques aplicades per ServeisTic, tant pot gestionar-lo el client, com demanar-nos que li fem les tasques requerides, podent-nos fer càrrec indistintament de donar d’alta nous serveis, incorporar nous dominis al servidor, o adreces de correu.\nRegistre de dominis amb whois i panell de control per gestionar els contactes, registrar i administrar els dominis i fer-hi les modificacions. En cas de qualsevol entrebanc, pot trucar-nos, o bé enviar un formulari de contacte, i l’ajudem per tal que pugui administrar els seus dominis i utilitzar-los. Però si s’estima més que li registrem els dominis, només només ha de completar un formulari en que, ens indiqui en quins registres té interès, qui n’ha de ser el titular, i els hi registrem.


Remastersys o programes semblants?\nThread: Remastersys o programes semblants?\nPer qüestions de feina necessito instal·lar Ubuntu en molts ordinadors diferents, tots amb els mateixos programes i paquets. He estat mirant una mica, i suposo que el més fàcil és crear un LiveCD de la meva instal·lació, però tampoc sé per on començar. He trobat Remastersys (http://www.geekconnection.org/remastersys/), que sembla que fa bé la seva feina, però hi ha coses que no acabo d'entendre: si faig servir l'opció dist, que sembla que és la que necessito, quan instal·li aquest LiveCD en altres ordinadors podré crear els usuaris principals com els necessiti, no? Vull dir cada ordinador ab la seva pròpia contrasenya.\nAlgú ha hagut de fer servir algun programa semblant?\nRe: Remastersys o programes semblants?\nJo crec que és el programari indicat. Jo el vaig utilitzar una vegada per a crear un live cd i em va anar de meravella. Però no he provat d'instal.lar-ho en cap ordinador. Lo de la contrasenya no crec que hi haja cap problema, mentre tingues la de root....\nUbuntu té una eina que es diu UCK (Ubuntu Costumization Kit), i l'Orestes en va fer un manual molt interessant que explicava les passes que s'han d'efectuar.\n[...] l'Orestes en va fer un manual molt interessant que explicava les passes que s'han d'efectuar.\nEm sembla que l'enllaç que has posat no apunta al document pdf per descarregar, en canvi aquest sí que m'ha funcionat.\nSiscoGarcia, papapep: Moltes gràcies per l'ajuda, però no sé ben bé si això és el que necessito. Per exemple, voldria fer servir OpenOffice 3.2 i Firefox 3.6 (que no estan inclosos en Ubuntu 9.10), i del Firefox 3.6 m'agradaria canviar, per exemple, la pàgina d'inici o els motors de cerca, i això no sé com ho podria fer a través de la terminal.\nDe tota manera, se m'acudeix que puc combinar els dos procediments, és a dir, fer servir Remastersys per a generar la ISO de la meva instal·lació actual i llavors extreure paquests innecessaris amb l'UCK. Es podria, o necessito una ISO amb l'Ubuntu original per a fer servir l'UCK?\nPer instal·lar programari que encara no està en la versió actual hi ha tres vies. La primera és habilitar el dipòsits "backport", però això sols actualitza alguns programes molt estables, per exemple OpenOffice.org 3.2 no te l'instal·laria. La segona és buscar el corresponent PPA (Personal Package Archives), que sí que inclou les últimes versions, i es va actualitzant a mesura que els desenvolupadors van introduint correccions d'errors. El problema que té és que no està assegurat que no hi hagi errors i inestabilitats en les diferents versions que es van baixant. La tercera és anar als llocs de cada programa (per exemple a OpenOffice.org) i baixar-se el paquet "deb" corresponent si n'hi ha. L'avantatge que té és que si es tracta d'una versió estable que s'ha alliberat hauria de funcionar bé, el desavantatge és que no és un paquet de dipòsits Ubuntu i per tant no seguirà les actualitzacions automàtiques.


La façana del cementiri municipal de Manresa està visiblement deteriorada - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nLa façana del cementiri municipal de Manresa està visiblement deteriorada\nEl mur perimetral del recinte mortuori demana a crits una intervenció\nfrancesc galindo 30.10.2020 | 23:18\nImatge de la façana principal del cementiri municipal de Manresa francesc galindo\nImatge de la façana principal del cementiri municipal de Manresa\nLa façana del cementiri municipal de Manresa es troba visiblement deteriorada amb arrebossat desprès i parts ornamentals tan desgastades que ofereixen un aspecte lamentable que aquests dies serà àmpliament observat per la commemoració de Tots Sants.\nEl mur perimetral del recinte municipal està demanant a crits una rentada de cara, tot i que l'Ajuntament ha repintat recentment la façana.\nEl seu aspecte actual transmet una deixadesa molt allunyada de la dignitat que seria necessària per a un equipament mortuori.\nEl cementiri municipal és un Bé Cultural d'Interès Local de mitjan segle XIX. L'estat de les façanes és deficient bàsicament pel despreniment dels arrebossats.\nQueda justificat el manteniment del bé atesa la seva importància històrica, social i artística, ja que es tracta d'una important construcció vuitcentista, de singular tractament tant en planta com en l'adopció d'estils tan escaients a l'arquitectura funerària, molt en consonància amb l'esperit romàntic de l'època. Constitueix una peça única en aquest tipus de construccions\nPel seu grau de protecció no es permet cap intervenció que desfiguri o malmeti la imatge interior i exterior del bé protegit. Però es dona la circumstància que és precisament l'absència d'intervenció de manteniment el que genera el perjudici en aquest cas.\nDisposa d'una façana monumental amb porta principal decorada amb pilastres i una gran cornisa, sota la qual hi ha un fris amb un baix relleu que representa Jesús pujant al Calvari.\nLes parets laterals a la porta estan decorades amb grans làpides. A l'interior, la porta reprodueix la façana d'un temple grec amb dues columnes de capitells dòrics i frontó triangular. A cada banda es desenvolupa un corredor porticat amb columnes clàssiques, dotze a cada costat.\nSe suspenen les misses dels dies de Tots Sant i Difunts, i es reforça el bus. Manresa


Delícies del rebost: Rostit de pollastre del Mercat de mercats\nAquests dies hi ha hagut el segon Mercat de mercats organtizat pels mercats de Barcelona. Un punt de trobada que facilita conèixer el que hi ha als diferents mercats que hi ha a la ciutat. Tinc pendent de fer el relat d’una molt interessant visita al Mercat de Santa Caterina i que ens va donar molta informació sobre els mercats que tenim a ciutat.\nA l’Aula Gastronòmica del Mercat de mercats es van succeint, una darrera d’altra, demostracions de diversos cuiners catalans, mitja hora per gaudir en directe de la presència, demostració i tast de cuina que es fa ara i aquí, a Catalunya.\nAquesta recepta la va fer, i la vaig poder provar també, el xef Pere Massana del Restaurant Cal Pere del Maset (Subirats), del qual en podeu veure més receptes al programa Cuines de TV3.\n- un gall del Penedès de pota negra\n- un tomàquet\n- brou d’au\n- uns quants rossinyols\n- unes prunes\nEs desossa el pollastre i es talla a octaus, es sala i es marca a la cassola i es reserva.\nTallar la ceba i posar-la a la cassola en l’oli d’haver marcat el pollastre. Donar-li unes voltes i afegir el porro tallat. Després la pastanaga i, finalment el tomàquet tallat a daus.\nAfegir el pollastre a sobre premem avall. Mullar amb un raig de vi ranci i unes gotes d’anís. Hi posem una mica de brou, compte en la quantitat per què estem fent un rostit, no pas un guisat.\nUna fulla de llorer (o altres herbes). El tapem i el deixem al foc lent, molt lent, entre una hora i mitja i dues hores. Anem vigilant que no es quedi massa sec i si cal afegim brou.\nRetirem el pollastre i passem les verdures pel xino (sense triturar-les).\nTornem a posar el pollastre a la cassola, amb la salsa per sobre.\nA part saltegem uns rossinyols, i sense deixar-los coure del tot s’afegeixen a la cassola on s’acabaran de fer.\nHaurem deixat unes prunes a macerar el dia anterior amb vi blanc; les bullim quinze minuts en aigua i les escorrem. Les afegim a la cassola i deixem que faci xup-xup uns minuts.\nA les verdures s’hi pot afegir una cabeça d’alls que retirarem en passar les verdures pel xino.\nTambé s’hi pot afegir pinyons.\nCercar per: Activitats gastronòmiques, Bolets, Índex, Pollastre\nRealment un encert el Mercat de Mercats. Em van agradar també moltes de les seves propostes. I aquesta recepta té molt bona pinta!\nÉs molt bo, a més es una bon plat per al tupper... No cal posar-hi tot el que hi ha escrit s'hi pot posar el que "tens la a nevera"\nMercatsBCN ha dit...\nGràcies, L'any vinent, més!!! No oblideu que cada dia hi ha un Mercat de Mercats molt apropet de casa vostra, al mercat del vostre barri :)\nUn altre any sense poder assistir-hi, sempre tenim imprevistos.


Cita amb el Servei d'Atenció als Immigrants, Emigrants i Refugiats (SAIER) | Tràmits | El web de la ciutat de Barcelona\nCita amb el Servei d'Atenció als Immigrants, Emigrants i Refugiats (SAIER)\nEl tràmit permet demanar dia i hora per ser atès al SAIER. La cita està especialment pensada per persones que acudiran al SAIER per primera vegada i volen efectuar consultes sobre els temes següents:\na) Arribar i Viure a Barcelona: Informació sobre els tràmits bàsics com el padró, l’escolarització d’infants, l’accés a l’atenció mèdica, l’aprenentatge d’idiomes, altres tràmits bàsics i serveis i recursos de la ciutat de Barcelona. També facilita informació sobre l’atenció social per persones immigrants nouvingudes.\nNota: per conèixer l’oferta de cursos de català no necessita cita prèvia, pot acudir al SAIER directament.\nb) Informació sobre tràmits d’estrangeria: Assessorament jurídic i tramitació de documentació com: arrelament, permisos de residència i treball, reagrupament familiar, renovació del NIE, permisos per estudiants, permisos per persones comunitàries, tramitació de la nacionalitat espanyola, etc. També es facilita informació sobre altres temes de dret civil, de família i penal relacionades amb estrangeria, i es tramiten recursos en cas de denegacions.\nc) Informació sobre protecció internacional: Informació sobre els tràmits i ajudes, orientació i assistència jurídica en matèria de protecció internacional, assistència social per a sol·licitants de protecció internacional.\nd) Reconeixement d'estudis, accés a formació i inserció laboral: Informació i assessorament per a l’homologació i la convalidació d'estudis realitzats a l'estranger. Reconeixement de competències professionals. Informació sobre cursos i assessorament sobre tots els nivells de formació. Orientació per la recerca de feina i la inserció laboral.\ne) Informació sobre el retorn voluntari a país d’origen: Informació sobre els programes de retorn voluntari i alternatives, i derivació a entitats gestores i altres serveis especialitzats.\nEl tràmit permet també consultar la cita demanada o cancel·lar-la.\nPodeu obtenir més informació sobre els serveis del SAIER al web de Nova Ciutadania\nAquest tràmit de cita prèvia és per ser atès per l’equip de Primera Acollida del SAIER, qui escoltarà la seva demanda, li proporcionarà informació bàsica i programarà les cites necessàries amb els professionals especialitzats adients.\nSi vostè ja és usuari del SAIER i vol programar una segona o posterior visita amb el professional especialitzat, consulteu el web del SAIER.\nPodeu donar d'alta, consultar o cancel·lar una cita amb el SAIER (Servei d'Atenció a Immigrants, Emigrants i Refugiats).\nSol·licitud d'una cita amb el SAIER (Servei d'Atenció als Immigrants, Emigrants i Refugiats).\nCancel·lació d'una cita, si voleu anul·lar una cita que havíeu concertat prèviament.\nConsulta d'una cita, si voleu visualitzar el detall d'una cita que havíeu concertat prèviament.\nSol·licitud de cita:\nAneu al Servei d'Atenció a Immigrants, Emigrants i Refugiats (SAIER) el dia concertat i comuniqueu el codi de la vostra cita en la recepció de l'oficina.\nRecordeu que les cites s'anul·len als 10 minuts de retard.\nCancel·lació de cita:\nUn cop donada de baixa la cita, no caldrà efectuar cap altra gestió.\nPer demanar cita, no cal aportar documentació.\nPer cancel·lar-la, cal disposar del codi de la cita.\nPer assistir a la cita, cal tenir en compte que:\nSi la persona que vol realitzar el tràmit és la persona titular ha de mostrar l'original del seu DNI, NIF o NIE.\nSi la persona que vol realitzar el tràmit ho fa en nom de la persona titular ha de mostrar l'original del seu DNI, NIF o NIE i aportar la següent documentació:\n-Autorització signada per la persona titular.\n-Fotocòpia del DNI, NIF o NIE de la persona titular.\nEs pot presentar en qualsevol moment, dins de l'horari d'atenció al públic.\nAjuntament de Barcelona / Drets Socials\nDarrera actualització 10 / 05 / 2019


El nou Ajuntament d’Olèrdola es constituirà aquest dissabte a les 12 del migdia — Ajuntament d'Olèrdola\n11:46 del 25 de maig de 2022\nEl nou Ajuntament d’Olèrdola es constituirà aquest dissabte a les 12 del migdia\nEl nou Ajuntament d’Olèrdola es constituirà aquest dissabte a les 12 del migdia Lucas Ramírez(ApO) té garantida l’elecció com alcalde. CiU s’abstindrà i ERC presenta la seva candidata http://www.olerdola.cat/news/el-nou-ajuntament-d2019olerdola-es-constituira-aquest-dissabte-a-les-12-del-migdia http://www.olerdola.cat/news/el-nou-ajuntament-d2019olerdola-es-constituira-aquest-dissabte-a-les-12-del-migdia/@@download/image/Pleultim.JPG\nLucas Ramírez(ApO) té garantida l’elecció com alcalde. CiU s’abstindrà i ERC presenta la seva candidata\nDimecres, en el darrer ple del mandat, s'aprovava l'acta de la sessió anterior\nAquest dissabte, a les 12 del migdia, s’ha convocat la sessió constitutiva del nou Ajuntament sorgit de les eleccions municipals del 24 de maig. A Olèrdola els resultats van donar una clara majoria al grup d’Alternativa per Olèrdola i Lucas Ramírez, el candidat d’aquesta formació, té garantida la seva elecció com alcalde en disposar de 6 dels 11 regidors electes. CiU ha confirmat que els seus tres regidors s’abstindrien en la votació i ERC ha anunciat que presentarà la seva candidata, Fina Mascaró.\nSegons ha transcendit, aquests darrers dies Alternativa per Olèrdola ha mantingut contactes amb els altres dos grups del consistori i els ha ofert col·laboració, a través de la seva implicació en diferents comissions municipals. Les converses continuen obertes però no condicionen la posició dels grups en el ple de constitució del nou Ajuntament.\nFina Mascaró, candidata d’ERC, confirmava que el seu grup havia decidit presentar la seva candidatura en la votació per escollir l’alcaldia.(àudio)\nMascaró explicava que l’oferiment d’Alternativa era que participessin en comissions, però sense precisar-les. ERC ha fet un document de resposta marcant la seva posició.(àudio)\nCiU ha optat per abstenir-se en la votació per a elegir l’alcalde. Josep Sánchez, el seu cap de llista, ha explicat que els resultats van ser clars i Lucas Ramírez ha de ser l’alcalde.(àudio)\nSánchez també defensa que la col·laboració entre els grups hauria de suposar compartir responsabilitats en el govern. Des de CiU, així ho haguessin proposat a la resta de grups en cas d’obtenir una majoria suficient. Per Sánchez, no cal oblidar que CiU i ERC representen sumats prop del 50% dels votants.(àudio)\nEl ple de constitució del nou Ajuntament s’inicia amb la formació de la mesa d’edat, formada pel regidor més jove i el de més edat. Ells seran els encarregats de dirigir la sessió fins a l’elecció de l’alcalde. En el cas d’Olèrdola el regidor més jove és Lucas Ramírez i el de més edat,Josep Sánchez.\nUn cop comprovades les credencials dels regidors i les seves declaracions d’interessos, es procedeix a la promesa o jurament dels regidors i regidores i presa de possessió. És en aquest moment quan es declara la constitució del nou Ajuntament i es procedeix, acte seguit, a elegir l’alcalde o alcaldessa. La sessió finalitzarà amb la presa de possessió del càrrec i els parlaments dels caps de llista i de l’alcalde o alcaldessa elegit.\nEscolta les entrevistes a Fina Mascaró i Josep Sánchez, realitzades per Canal 20-Ràdio Olèrdola, clicant aquí(ERC) i aquí (CiU)


Pròleg: " Mots del M. H. Sr. Jordi Pujol"\nMiquel Gassiot i Matas va néixer a Barcelona lany 1937; part de la seva infantesa i joventut la va viure a Girona, on van cursar-hi el batxillerat. Es enginyer químic dIQS, llicenciat en Ciències Químiques per la Universitat de Barcelona i doctor en Ciències per la Universitat de Madrid. Durant més de quaranta anys ha exercit la docència i la recerca a IQS i ha estat director dIQS des de 1985 fins a 1994. Rector de la Universitat Ramon Llull durant vuit anys, del 1994 al 2002, és Acadèmic numerari de la Reial Acadèmia de Ciències i Arts de Barcelona i catedràtic emèrit de la URL a IQS. Ha publicat més dun centenar darticles científics i diversos escrits en els mitjans de comunicació.\nMiquel Gassiot està casat i és pare de quatre fills i avi de set néts.


Maten una monja espanyola en un poblat de la República Centreafricana - CATzona\nMaten una monja espanyola en un poblat de la República Centreafricana\n1 min. Barcelona 22/05/2019 14:51\nUna monja espanyola ha sigut assassinada en una ciutat a l’oest de la República Centreafricana. Inés Nives Sancho, natural de Burgos de 77 anys, ha sigut trobada sense vida al darrere de la casa on ensenyava a cosir a les nenes d’una petita comunitat rural a Nola, una ciutat situada a la diòcesi de Berberati, segons ha informat el Vaticà.\nDe moment ningú ha reivindicat l’atac contra la religiosa, que residia a la localitat des del 1996 en una comunitat de les Filles de Jesús. Però fonts de la investigació assenyalen que l’assassinat podria estar lligat amb el tràfic d’òrgans humans, freqüent en aquesta regió, on es practiquen rituals amb sacrificis humans per atreure la bona sort entre els que busquen diamants a les riques mines. El cos l’han trobat mutilat.


London Paddington Suites Londres Regne Unit - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n196 Sussex Gardens, Hyde Park, Londres, Regne Unit, W2 3UA - Veure al mapa\nTé alguna pregunta per a London Paddington Suites?\nNotable 7,6 (1041 comentaris)\nMés informació sobre London Paddington Suites\nBen situat a la els restaurants, compres, els paisatges area de Londres ciutat, London Paddington Suites us proporcionarà el millor lloc per a un merescut descans. Amb aquesta situació a només del centre de la ciutat i a de l'aeroport, aquest hotel de 3-estrelles atreu nombrosos viatgers cada any. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, London Paddington Suites és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nEls clients poden triar d'entre 5 habitacions, i totes desprenen una atmòsfera de pau i harmonia total. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, London Paddington Suites no troba competidors en cap categoria.\nTots els tipus de viatgers (8)Viatger de Negocis (2)Famílies amb infants petits (2)Famílies amb infants grans (2)Grups (2)\nExcept for the location, I am totally disappointed with the apartment. ”


L'humor de Víctor Parrado arriba a Viladecans — Les notícies i l'última hora del Baix Llobregat i l'Hospitalet - El Far\nViernes, 3 de noviembre de 2017 | Leída 19 veces\nL'humor de Víctor Parrado arriba a Viladecans\nEl seu espectacle es podrà veure aquest dissabte a Atrium\nVíctor Parrado arriba a Viladecans per compartir el seu bonrotllisme, la seva bona energia i la seva visió positiva de la vida. Es tracta d'un monologuista somniador, dinàmic i proper; d'aquells que et donen conversa en un ascensor sense que tu hagis preguntat res, es desperta content un dilluns al matí o porta un somriure pintat a la cara quan va a recollir el cotxe que se li ha emportat la grua.\nEnamorat de la vida, amant de la bachata sensual, de la zumba, dels mojitos de maduixa i de les pelis d'amor, es tracta d'un còmic presumit, lleugerament zen i molt afectuós. Pot existir algú tan positivament insuportable?\nL'espectacle La noche de Parrado es podrà veure aquest dissabte, a les 21 hores, a Atrium.


S'ha de reduir el transvasament del Ter cap a Barcelona? | Política | El Punt Avui\nS'ha de reduir el transvasament del Ter cap a Barcelona? S'ha de reduir el transvasament del Ter cap a Barcelona? S'ha de reduir el transvasament del Ter cap a Barcelona? S'ha de reduir el transvasament del Ter cap a Barcelona? + S'ha de reduir el transvasament del Ter cap a Barcelona? E-mail\nS'ha de reduir el transvasament del Ter cap a Barcelona?\nS'ha de reduir el transvasament del Ter cap a Barcelona? S'ha de reduir el transvasament del Ter cap a Barcelona? S'ha de reduir el transvasament del Ter cap a Barcelona? S'ha de reduir el transvasament del Ter cap a Barcelona? S'ha de reduir el transvasament del Ter cap a Barcelona? E-mail\nS'ha de fixar amb claredat el cabal màxim que segons el moment es pot traspassar. Ara per ara sabem que aquest requisit fixat per llei s'incompleix de repetidament i això no es pot tolerar. Les lleis estan per complir-les.\nS'ha d'anar reduint i de manera immediata. S'ha de garantir i excedir el cabal ecològic i cal que l'estalvi i la producció de l'àrea metropolitana permetin retornar l'aigua del Ter a la seva conca.\nAquests darrers anys s'han posat en marxa solucions que mai no s'havien executat per resoldre el dèficit d'aigua de l'àrea de Barcelona; ara cal garantir el retorn de cabal al Ter. Considerem que cal un pacte nacional de l'aigua que uneixi, no pas que separi.\nEl que cal és que es compleixi la llei que regula quin ha de ser el cabal mínim del Ter quan passa per Girona i, si això vol dir reduir-ne el transvasament cap a Barcelona, llavors sí que caldria fer-ho.\nSí. El Departament de Medi Ambient, d'acord amb la nova cultura de l'aigua, ha presentat un pla de reducció de les aportacions del Ter: de 150Hm3 el 2010 (la mitjana de la darrera dècada era de 190) a 130Hm3, el 2012 i 115Hm3, el 2015.\nS'ha de respectar el cabal ecològic del Ter i després determinar quin cabal queda per a Barcelona. Un riu sense cabal perjudica greument el medi ambient i la pagesia. Sequeres com les del 2007 i 2008 no poden resultar de la sobreexplotació del nostre Ter.\nI tant. Algú diu de broma que des de fa uns anys el Ter ja no desemboca al mar, a l'Estartit, sinó a la ciutat de Barcelona, i té tota la raó.\nEl Punt. Comarques Gironines 08-11-2010, Pàgina 18


La Cerdanya encapçala el ressorgir de la construcció a l'Alt Pirineu - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nLa Cerdanya encapçala el ressorgir de la construcció a l'Alt Pirineu\nDurant el 2017 es van iniciar a la vall 103 obres immobiliàries amb un augment de vendes del 9,5%\nacn/m. s. 13.05.2018 | 08:01\nLes obres de construcció de cases unifamiliars a Bellver de Cerdanya mostren la recuperació del sector arxiu/miquel spa\nLa venda d'habitatges nous a l'Alt Pirineu durant l'any passt va créixer el 9,52% respecte de l'any anterior. Aquesta tendència a l'alça va arribar al 5,16% en el cas dels habitatges de segona mà. Així és desprèn de l'informe de l'Associació de Promotors de Catalunya (APCE), que s'ha presentat aquesta setmna en el marc d'una jornada d'anàlisi sobre la situació del sector immobiliari celebrada a Puigcerdà.\nEn aquesta situació de nou reimpuls del mercat immobiliari, els preus de venda es van situar, de mitjana, en els 205.112 euros, una xifra que tan sols va superar el mercat immobiliari a l'àrea metropolitana i les comarques gironines. Segons les dades recopilades per l'APCE, la superfície dels habitatges venuts l'any 2017 a l'Alt Pirineu i l'Aran va ser, de mitjana, de 95,8 metres quadrats, amb un preu de 1.928 euros per metre útil i un total de mitjana de 205.112 euros. En paral·lel, a l'àrea metropolitana de Barcelona el preu mitjà d'un habitatge va ser de gairebé el doble respecte al de les comarques pirinenques, amb 390.414 euros. A les comarques gironines es va situar en els 346.882 euros, al Penedès en 196.281 euros, al Camp de Tarragona en 151.070 euros, a les comarques centrals en 116.944 euros, a les Terres de l'Ebre en 98.473 euros i a Ponent en 96.524 euros. Pel que fa a la construcció, el 2017 es van iniciar 136 unitats a l'Alt Pirineu i l'Aran, xifra que suposa una variació interanual del 112,5%. A la Cerda-nya es van aixecar 103 unitats de construcció, el que va suposar una variació del 157,5%.


L'economia circular en els horts escolars. 31-07-2020 | Samarucdigital\nL'economia circular en els horts escolars\nEl projecte Horts de Biodiversitat és una iniciativa d'educació ambiental que treballa mitjançant tallers de reciclatge i economia circular, usant els horts escolars com a eina pedagògica. Més de 100 professors seran formats en agricultura ecològica i Economia Circular amb els Tallers de 3R.\nHorts de Biodiversitat naix amb l'objectiu de consolidar els horts escolars com a espais educatius on formar als escolars en la separació de la fracció orgànica i en models d'economia circular així com fomentar la recuperació de la biodiversitat agrícola i del maneig agrícola tradicional vinculat a les varietats locals.\nFormació per a professors en agricultura ecològica i Economia Circular\nCada vegada són més els col·legis que se sumen a participar en aquest projecte que coordina la Fundació Global Nature amb el suport i la col·laboració d'entitats i organismes públics. Enguany com a novetat, gran part dels esforços es dedicaran a la formació del professorat on més de 100 professors de Castella-la Manxa i la Comunitat Valenciana aprendran a posar en marxa horts en els seus centres escolars a cost zero i desenvolupar dinàmiques per a treballar amb els alumnes l'economia circular.\nEs tracta de cursos oficials duts a terme amb la col·laboració de la Conselleria d'Educació de la Junta de Castella-la Manxa i el Centre de Formació al Professorat (CEFIRE) d'Elda i Castelló. Comptaran amb una part teòrica en línia i una part pràctica presencial que tindrà lloc en horts de Villacañas (Toledo), Mota del Cuervo (Conca), Torreblanca (Castelló) i Petrer (Alacant), comptant amb la col·laboració dels ajuntaments d'aquests municipis. Per al suport de la formació a professorat, es dissenyarà un manual de "Tallers dels 3rs en horts" que els professors podran utilitzar per a planificar activitats i jocs en els horts dels seus centres, aconseguint que l'alumnat aprenga jugant utilitzant l'hort com a eina didàctica.\nEl mes de setembre es publicarà la nova web del projecte, amb la finalitat d'aconseguir ser la web de referència d'Horts escolars i reciclatge, on els professors i alumnes troben tota la informació necessària per a poder posar en marxa horts de manera autònoma i on puguen consultar tot el material generat durant els anys de projecte.\nAgricultura Agricultura Ecològica Alacant Castelló CEFIRE Comunitat Valenciana Economia circular Elda Fundación Global Nature Horta Petrer Torreblanca


Sànchez sol·licita permís per la roda de contactes amb Felip\nLa defensa de Sànchez sol·licita permís al Suprem perquè pugui assistir a la roda de contactes amb Felip VI\nTambé han comunicat la seva intenció de no designar cap substitut en cas que l'òrgan judicial no li permeti sortir de la presó\nAgències / AF\ndimarts, 28 de maig 2019 - 14:57h\nLa defensa de Sànchez sol·licita permís al Suprem perquè pugui assistir a la roda de contactes amb Felip VI | CatalunyaDiari.cat\nLa defensa de Jordi Sànchez ha registrat un escrit davant del Tribunal Suprem demanant un «permís extraordinari» perquè pugui sortir de la presó per anar personalment a la ronda de contactes amb el rei Felip VI al Palau de la Zarzuela. Aquest dimarts es tancava el termini al Congrés perquè els grups polítics designin el representant que s'ha de reunir amb el monarca. Fonts parlamentàries confirmen que JxCat ha designat Jordi Sànchez com a representant del partit.\nA més, han comunicat a la presidència de la cambra baixa que, en cas que el Suprem no li permeti la sortida de la presó, no designaran cap substitut. El rei encara no ha fixat l'ordre ni el dia per donar audiència als diferents partits amb representació parlamentària.\nAl·leguen que la Constitució ho contempla\nEn l'escrit, es sol·licita un «permís extraordinari» de sortida per poder anar a la consulta establerta en l'article 99 de la Constitució, que recull la ronda de contactes davant del rei un cop celebrades les eleccions.\nL'escrit, que signa el lletrat Jordi Pina, recorda que la llei penitenciària estableix que els permisos s'han de donar per motius «importants i comprovats». I destaca «l'excepcionalitat» del moment per demanar el permís perquè és la mateixa Constitució la que estableix la necessitat de fer aquesta ronda de contactes previs a una sessió d'investidura.\n«El moment no és altre que els prolegòmens que la Constitució preveu per procedir al tan rellevant moment constitucional que significa la investidura d'un president de govern», argumenta l'advocat.\nLa Mesa del Congrés va suspendre de funcions Sànchez, Rull, Turull i Junqueras | CatalunyaDiari.cat\nEl grup parlamentari ha registrat la petició formal de designació de Jordi Sànchez aquest mateix dimarts. Segons fonts parlamentàries, la presidència de la cambra —que exerceix Meritxell Batet— els ha comunicat «informalment» que farà el que dictamini el Tribunal Suprem.\nLa Mesa del Congrés ha suspès els diputats electes\nEl Suprem va autoritzar la setmana passada que Sànchez —juntament amb la resta de parlamentaris electes— sortís dos dies de la presó per fer els tràmits necessaris i assistís al ple de constitució de les cambres per prendre possessió del càrrec.\nTanmateix, la Mesa del Congrés ja ha aplicat la llei —article 384bis de la Lecrim— i des del 21 de maig ha suspès de funcions Sànchez, Rull, Turull i Junqueras.\nEl grup parlamentari pot designar la persona que consideri per representar-los davant del rei. Per això, segons fonts parlamentàries, aquesta suspensió de funcions de Sànchez no afectaria a l'hora de triar-lo com a representant per anar a la Zarzuela.\nERC no enviarà cap representant\nEn canvi, des d'ERC han optat per la línia de les darreres legislatures i el partit no enviarà cap representant a trobar-se amb el rei. «ERC no reconeix el rei com a interlocutor vàlid després que no volgués rebre Carme Forcadell i més encara després del 3 d'octubre», argumenta el partit.\nLa trobada per videoconferència entre Puigdemont i Sànchez després de 553 dies.\nEl rei Felip consola Messi després de la derrota a la final de la Copa.\nCongrés dels Diputats Tribunal Suprem Rei Felip Jordi Sànchez JxCat


La prova fàcil contra la plusvàlua municipal - Cambra de la Propietat Urbana de GironaCambra de la Propietat Urbana de Girona\nLa prova fàcil contra la plusvàlua municipal\nQuan en vendre un immoble hi ha pèrdues respecte del valor pel qual el vam adquirir, els ajuntaments no han d’exigir el pagament de l’impost de la plusvàlua, tota vegada que aquesta no ha existit.\nDoncs bé, els tribunals ja reconeixen que “als efectes de la liquidació de l’Impost sobre l’Increment del Valor dels Terrenys de Naturalesa Urbana (conegut com Plusvàlua municipal), l’ escriptura de compra de la finca i la de la seva transmissió proven la depreciació que ha sofert l’immoble.”\nEn conseqüència, al ser menor el preu de venda al d’adquisició no es produeix el fet imposable d’aquest impost.\nAixí ho resol i clarifica el Tribunal Superior de Justícia de València, en la recent sentència del 14 de setembre de 2016\nImpugnada aquesta liquidació, el jutjat contenciós-administratiu va donar inicialment la raó a l’Ajuntament, desestimant la demanda.\n2. Com provar la depreciació de valor?. El primer Jutjat havia considerat que no se havia aportat cap dictamen ni medi provatori de cap classe que acredités que, entre la data d’adquisició i la data de meritament de l’impost, no havia existit increment de valor del terreny urbà.\nI per això va entendre que davant l’absència absoluta de prova que acredités que el valor de la transmissió va ser inferior al d’adquisició, s’havia de mantenir la liquidació a favor de l’Ajuntament.\nPerò el Tribunal Superior va estimar que les escriptures acrediten la depreciació de l’immoble, doncs d’elles es desprèn indirectament el menor valor de l’immoble en el moment de la transmissió respecte el valor d’adquisició.


Mirific, París – Preus actualitzats 2020\nOfertes al Mirific (Hotel), París (França)\nAquest barri és una opció fantàstica per als viatgers que els interessa fer viatges romàntics, anar de compres i visitar monuments – Comprova la ubicació 119 Avenue De Clichy, 17è districte, 75017 París, França – Aquest barri és una opció fantàstica per als viatgers que els interessa fer viatges romàntics, anar de compres i visitar monuments – Comprova la ubicació Bona ubicació - mostra el mapa – A prop del metro\nEstació de metro de Brochant: a només 2 minuts a peu! (112 m)\nEstació de metro de La Fourche: a només 5 minuts a peu! (395 m)\nL’habitació estava bé i neta, tenia tot lo necessari. Els llits eren molt cómodes i l’habitació molt tranquila. Teniem vistes dels carrers de paris. La parada de metro esta just el costat del hotel i la parada del tren a dos minuts caminant.\nTyler Regne Unit\nKelsea Regne Unit\nAngelo Països Baixos\nAquest hotel està situat a només 1 minut a peu de l'estació de metro de Brochant i a 850 m de la Place de Clichy, d'ambient animat. Ofereix una sala d'esmorzars amb un sostre voltat i recepció oberta les 24 hores.\nLes habitacions del Mirific presenten una decoració de tons groc i taronja i disposen de TV, caixa forta i bany privat amb assecador.\nLa sala d'esmorzars del soterrani ofereix un bufet cada matí. La recepció ofereix accés a internet Wi-Fi i servei de trasllat a l'aeroport.\nHi ha un aparcament privat a prop de l'hotel, que també disposa de servei de lloguer de cotxes. Podreu visitar diversos llocs d'interès amb transport públic, com ara l'avinguda dels Camps Elisis i l'Hôtel des Invalides.\nMirific treballa amb Booking.com des del 18 de set. de 2009.\n뀐 Aquest hotel està situat al cor de París\nL'han desat a 2869 llistes\nQuan vols allotjar-te a Mirific?\n– Aquest barri és una opció fantàstica per als viatgers que els interessa fer viatges romàntics, anar de compres i visitar monuments – Comprova la ubicació Bona ubicació - mostra el mapa Als clients els ha encantat passejar pel barri!\nEstació de metro de Brochant\nle Diplomate Cafeteria o bar\n4 raons per triar Mirific\nInstal·lacions de Mirific\nLlegeix-ho Mirific accepta peticions especials, que pots escriure al pas següent.\nEl Mirific accepta aquestes targetes i es reserva el dret de fer una retenció temporal a la teva targeta abans de l'arribada.\nPreguntes freqüents sobre Mirific\nQuant costa allotjar-se a Mirific?\nEls preus de Mirific poden variar segons l'estada (p. ex. depenent de les dates seleccionades, les condicions de l'hotel, etc.). Indica les dates per veure els preus.\nCom arribo a Mirific des de l'aeroport que hi ha més a prop?\nPots arribar a Mirific des de l'aeroport que hi ha més a prop amb:\nQuina és l'hora d'entrada i de sortida de Mirific?\nPots fer el check-in a Mirific a partir de les 14:00 i el check-out fins a les 11:00.\nQuins tipus d'habitació puc reservar a Mirific?\nA Mirific trobaràs:\nQuina mena d'esmorzar se serveix a Mirific?\nEls clients que s'allotgen a Mirific poden gaudir d'un esmorzar amb molt bona nota (puntuació dels clients: 6.0).\n6,6 Puntuació 982 comentaris\nTots els enquestats Famílies (266) Parelles (262) Grups d'amics (75) Persones que viatgen soles (232) Persones en viatge de negocis (202)\nTotes les puntuacions Fantàstic: 9+ (141) Força bé: 7 – 9 (357) Bé: 5 – 7 (280) Malament: 3 – 5 (161) Molt malament: 1 – 3 (43)\nCom arribar al Mirific des de Aeroport de París - Charles de Gaulle\nMostra tots els comentaris del Mirific\nÚltims comentaris del Mirific\nHi havia un noi que no ens va fer ni cas..semblava fins i tot que dormia...i per un altre banda a recepció ens van assegurar ,preu tancat per el taxi al aeroport i no es veritat...varem tindre que discutir amb el taxista..ens va cobrar 15e mes\nEstà a mitja hora amb metro o tren fins el centre de Paris.\nAeroport de París - Orly (ORY) 18,1 km\nAeroport de París Beauvais-Tille (BVA) 65,2 km


El vicepresident Aragonès denuncia les condicions de la visita dels consellers a Estremera per al traspàs de carteres . Departament de la Vicepresidència i d'Economia i Hisenda\nEl vicepresident Aragonès ...\nEl vicepresident Aragonès denuncia les condicions de la visita dels consellers a Estremera per al traspàs de carteres\nLamenta que altres conselleres i consellers del Govern ni tan sols hagin pogut portar a terme la trobada per “l’arbitrarietat” del Ministeri d’Interior. Lloa “la fortalesa” dels consellers empresonats Oriol Junqueras i Raül Romeva.\nEl vicepresident de la Generalitat i conseller d’Economia i Hisenda, Pere Aragonès, ha denunciat avui les condicions en què s’ha efectuat la visita que, amb la consellera de Justícia, Ester Capella, i el conseller d’Acció Exterior, Relacions Institucionals i Transparència, Ernest Maragall, ha realitzat aquest matí a la presó d’Estremera, que tenia per objecte el traspàs de carteres amb Oriol Junqueras i Raül Romeva.\nAragonès ha explicat que la visita d’avui als consellers “no s’ha efectuat en les condicions adequades que hem tingut en altres visites institucionals”. “Ni era una sala de treball adequada ni hem tingut el temps suficient per fer un bon intercanvi de continguts dels plans de treball dels departaments”, ha remarcat. El vicepresident de la Generalitat també ha lamentat que altres conselleres i consellers del Govern ni tan sols hagin pogut portar a terme la visita, “degut a l’arbitrarietat en la gestió d’algunes estructures del ministeri de l’Interior sortint”.\nTanmateix, Pere Aragonès ha assegurat que, malgrat les condicions en què s’ha desenvolupat la visita, “hem estat treballant i els hem traslladat les prioritats dels nostres departaments, que coincideixen, evidentment, amb la feina feta anteriorment per Oriol Junqueras i Raül Romeva”.\nEl vicepresident ha lloat la fortalesa dels consellers empresonats, “que ve de la seva grandesa política i humana”. “Els hem vist forts perquè la seva fortalesa és la de les persones que saben que estan aquí de forma injusta. No s’han d’avergonyir de res ni s’han de sentir culpables de res, perquè estan empresonats per uns delictes que no s’han comès”, ha conclòs.\nNota de premsa [25,9 KB]


Un jove sense carnet atropella mortalment un nen de 3 anys a Madrid - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nUn jove sense carnet atropella mortalment un nen de 3 anys a Madrid\nUn jove de 18 anys sense carnet de conduir, al qual segons les primeres indagacions un amic va deixar el seu cotxe perquè l'aparqués, va matar un nen de tres anys en atropellar-lo diumenge a la nit a Madrid. Van ser detinguts el propietari del vehicle, de 21 anys, i un jove de 18 que encara no té carnet de conduir i al qual el primer va deixar momentàniament el cotxe per aparcar-lo, moment en el qual va perdre el control i el va encastar contra una botiga. El conductor va donar negatiu en la prova d'alcohol i drogues i tant ell com l'amo del cotxe van romandre en el lloc dels fets fins que van arribar els agents. A l'amo del vehicle se li imputen els delictes d'homicidi imprudent, lesions, danys i contra la seguretat viària. Al conductor se li imputen els delictes d'homicidi imprudent i contra la seguretat viària per part dels agents de la Policia Municipal que el van arrestar.\nEl succés va passar cap a tres quarts de dotze de la nit de diumenge al districte d'Usera, on un cotxe va pujar a la vorera i va impactar contra una botiga d'alimentació xinesa, i va atropellar mortalment un nen de tres anys i va ferir tres persones més: el pare del petit, de 36 anys; una germana d'11 anys i un amic de la família de 37 anys.