Cròniques BMR 19-20 | Bàsquet Manyanet Reus | Pàgina 11\nArxiu de la categoria: Cròniques BMR 19-20\nCARME vs CMV\n16 Octubre, 2019 BàsquetManyanetReus\nECB EL CARME 35 – 28 MANYANET REUS VERD\nAquest passat dissabte els cadets verds vam disputar un partit un pèl estrany. Sí que es veritat que jugar en la pisat dels locals, el Tinglado del Moll de Costa de Tarragona va ser una mica anecdòtic, però tampoc és una excusa del tot.\nLa baixa puntuació final ens ha de fer reflexionar sobre el treball realitzat i que podríem realitzar. Amb això vull dir que ens vam desesperar massa, que ni els missatges de tranquil·litat, de paciència que des de l’entrenador es comunicava, no van funcionar.\nEl que jo crec que hem après és que no ens pot fer perdre el cap aquesta situació de no posar cistella, i és que moltes de les vegades que vam acabar llençant, vam jugar molt bé, vam treballar la defensa d’una bona manera, allí hi són les pilotes recuperades, ara, el mal balanç defensiu i el desencert a cistella, l’hem de rectificar molt més.\nDe les situacions d’estrés hem d’aprendre, estan per millorar, no per fatigar-nos més. Hi ha un alt volum de treball que no és tècnic, tot i que aquest també és gran. Ara toca treballar, treballar i treballar, no baixar el cap, perquè queda demostrat que no serveix de RES.\n5, 6, 7 MA-NYA-NEEET!\nCN SABADELL vs SF\nCN SABADELL 57 – 70 MANYANET REUS\nPrimera victòria com a visitant davant d’un CN Sabadell molt competitiu.\nLes nostres van començar el partit amb molta intensitat i un bon encert acabant el primer període amb un parcial de 7-19 favorable.\nEn el segon quart el CN Sabadell va reaccionar fent un parcial de 20-9 que deixava el marcador igualat en el descans 27-28.\nLes nostres es van tornar a posar les piles i van marcar dos bons parcials de 18-25 i 12-17 respectivament per això aconseguir la primera victòria de la temporada.\nPròxima jornada, com a local davant el VEDRUNA CARME SABADELL al dissabte 19 d’octubre a les 19:30h!\n5, 6, 7…..MANYANET!!\nPIF vs VENDRELL\n15 Octubre, 2019 BàsquetManyanetReus\nMANYANET REUS 66 – 51 A.B. EL VENDRELL\nMolt bon partit de les nostres preinfantils contra un AB Vendrell que ens visitava líder amb dues victòries i cap derrota. Ha estat un partit molt igualat i amb el handicap d’un arbitratge molt novell que ens ha posat en excés nervioses. Ens hem mostrat una mica irregulars en atac, es nota que encara estem a principi de temporada, però en defensa comencen a veure’s cosetes que treballem als entrenaments. En el 7è quart hem començat a marxar realment en el marcador ja que el cansament ha afectat més al Vendrell que a nosaltres. Les rotacions des de la banqueta ens han permès finalitzar el partit més fresques i hem estat capaces de jugar amb efectivitat els darrers minuts de partit. Al final una merescuda victòria en un partit dels que fan afició i que ens permeten créixer com equip!!!\nCMG vs NATACIÓ SABADELL\nMANYANET REUS GROC 50 – 85 C.N. SABADELL\nNou partit dels nostres Cadets a casa davant d’un molt bon rival.\nAquesta vegada el rival ha estat superior a nosaltres i tot i que no hem deixat de treballar en tot el partit, no hem estat com fins ara. Ens ha faltat una miqueta en la defensa i en l’encert en atac. No hem jugat frescos i alegres com som, però no sempre es pot estar al 100%.\nLa clau és corregir errors i seguir treballant pas a pas, dia a dia.\nEls nois tenen ganes i fan una gran feina, per tant amb això hem de seguir, no hem de parar.\nSeguirem treballant, seguirem aprenent i no deixarem que res ni ningú ens freni les nostres ganes i la nostra força davant de la piloteta!\nSetmana nova, amb més ganes i sempre amb el cap a dalt!!!\n5, 6, 7, MAA NYAA NEET!!\nST. CARLES RÀPITA vs IM\nEl passat dissabte vam anar a Sant Carles de la Ràpita afrontant que ens trobaríem un rival dur que ja havíem conegut l’any anterior. El partit va començar a favor seu, un rival amb molt d’encert. Els nostres van treballar i malgrat que les cistelles no entraven vam seguir lluitant fins arribar a 6 punts de diferència. En aquell punt decisiu les cames ja notaven l’esgotament i no vam poder acabar la remuntada de gairebé 20 punts que vam treballar durant tot el partit.\nEstem a una lliga on cada partit l’hem de competir al màxim, hem de lluitar i seguir treballant per millorar en tots els aspectes possibles. Encara queda molt per endavant. No és moment de baixar el cap!\nLes entrenadores estem molt contentes de l’actitud d’aquest cap de setmana i del canvi que s’està produint mica en mica.\nTGN vs PIM\nTGN BASQUET 07 B 32 – 74 MANYANET REUS\nDissabte el PIM va realitzar el partit més seriós de la temporada, vam sortir molt seriosos i concentrats. Un partit que en tot moment ha estat controlat pels nostres.\nEl primer quart ha estat el que ens ha costat més, però a mesura que anaven passant el minuts la diferència en el marcador s’anaven fent més gran.\nContents per la capacitat defensiva que l’equip ha demostrat i en què vam aconseguir deixar als locals amb 6 punts amb 4 períodes. Això ens demostra que quan estem per la feina som capaços de defensar i que la defensa és actitud i ganes de pilota.\n5, 6, 7 MA-NYA-NET!!!\nVILASECA vs CMG\n11 Octubre, 2019 BàsquetManyanetReus\nCB VILA-SECA 74 – 71 MANYANET REUS GROC\n2n partit de lliga dels nostres cadets que jugaven a la pista del veí, el C.B. Vilaseca. El partit acaba amb un menys 3 al marcador, però és el menys important. Tornem a competir, tornem a gaudir, tornem a treballar dur en un partit igualat fins al minut 40 on el partit podia acabar amb un -3, amb empat + pròrroga, o un +3.\nLa igualtat en tot el partit va provocar algunes situacions de nerviosisme, però de tot s’aprèn i es millora.\nL’actitud dels jugadors, l’esforç i el treball no es pot dubtar. Em jugat amb una bona defensa i en atac, amb bon encert. En moments puntuals ens va faltar trobar una opció més fàcil, però poc a poc vam anar gestionant el partit de forma que en cap moment se’ns escapessin del marcador.\nVam disposar d’una última possessió per empatar el partit, però no va acabar amb cistella. Una llàstima.\nSeguir treballant, els resultats numèrics arribaran, els resultats de joc ja hi són, i cada cop a més!\n5, 6, 7, MAA NYAA NEET!\nINICI CADET VERD\n10 Octubre, 2019 BàsquetManyanetReus\nEl nostre cadet masculí verd ha començat aquest passat dissabte la competició a casa contra el CN REUS PLOMS, i aquest dimecres hem anat a jugar a casa del TGN.\nDos partits totalment diferent. Si bé vam començar la pretemporada sumant, treballant, amb actitud positiva, inclosos els dos amistosos disputats, dissabte contra el Ploms no sé on van anar a parar … Pilotes perdudes sense gaire feina, bàsquets fallats sols, actitud negativa, ens superaven l’1c1 sense cap tipus d’oposició, en fi, un fantasma del passat …\nPerò, que bé ahir dimecres, dilluns vam fer un entrenament com mai havíem fet i dimecres vam jugar molt millor que dissabte, més proper als partits de pretemporada i molt, molt lluny del de dissabte. I la cosa és que dilluns no vam entrenar més tècnica, sinó que vam posar actitud, moltíssima actitud. Gràcies a aquesta actitud vam aixecar el cap, no només moralment, sinó també en joc, cosa que ens va fer veure que hem de seguir treballant cosetes, petits errors, i que això passa per tenir uns entrenaments com Déu mana i treballar.\nAquest dissabte tornem a jugar a TGN, però aquesta vegada al pavelló del Tinglado contra El Carme.\nSeguim sumant tot junts, actitud, actitud i coratge!\nADT vs SMB\nAD TORREFORTA 52 – 62 MANYANET REUS\nAquest passat dissabte els nostres sèniors van jugar a casa del Torreforta.\nEns va costar una mica bastant entrar a partit, vam començar per darrere del marcador, ens faltaven ganes. Menys mal que poc a poc van anar apareixent. No és excusa que el partit fos a les 20:30, hem d’estar al màxim des del minut 0, des de que entro pel pavelló.\nCom deia, vam “despertar” i un parell de contraatacs acompanyats d’una molt bona defensa ens va permetre enlairar-nos en el marcador, assumint una diferència de fins a 20 punts. Ens vam relaxar, vam deixar de treballar, però sort que vam reaccionar i al final vam conservar alguna cosa de la gran diferència en el lluminós aconseguida abans.\nHem de ser més constants, treballar en tots els moments, si ens ensopeguem, ens aixequem i seguim, no val lamentar-se, som sèniors!\nA seguir treballant, malgrat que aquesta setmana descansem.\nBBG vs PIM\nBàsquet Baix Gaià 64 – MANYANET REUS 70\nDissabte passat el preinfantil masculí es va desplaçar fins a Torredembarra per disputar el segon partit de lliga. Ja coneixíem aquest equip de la temporada passada i sabíem que és un equip molt lluitador. Vam jugar en una pista central, aquest fet ens va perjudicar ja que no estem acostumats a camps tan grans. Tot i així sabíem el que teníem de fer, anar al rebot en atac per evitar el seu contraatac i ser agressius en defensa. Mentre estàvem frescos les coses ens van anar sortint. Les anades i vingudes eren constants i això propiciava que ells ens anotessin amb facilitat. Aquest ritme alt de partit no ens va ajudar i quan les forces ens van abandonar ens va costar poder defensar el nostre jugador.\nCap dels dos equips acabava de decantar la balança cap al seu costat i qualsevol dels dos equips s’hagués pogut emportar la victòria. Tot i així vam ser capaços de seleccionar un parell de tirs exteriors i dues finalitzacions que ens van facilitar que ens emportéssim la victòria.\nEl proper cap de setmana tindrem un partit complicat contra el TGN que també van imbatuts. Per tant toca posar-nos les piles als entrenaments i estar més concentrats.\n← Anteriors 1 … 10 11 12 Següent →


A la FESC, presentem també les dades de la campanya d'aquest any - mercat social\nInici > Notícies > A la FESC, presentem també les dades de la campanya d’aquest any\nBalanç Social, FESC, Informe Mercat Social. 9 October, 2019\nEn el marc de la vuitena edició de la Fira d’Economia Solidària que organitzem des de la XES, el\ndissabte 26, a les 10h30, l’economia solidària de tot l’estat ensenya el cor.\nDes de fa anys que amb totes les xarxes d’economia solidària de l’Estat, confederades en el marc de\nREAS Red de Redes, compartim una bateria d’indicadors bàsics comuns que ens permeten, entre altres coses, fer anàlisis conjuntes i agregades. Aquest treball ha acabat confluint, també, amb que totes les dades es recullin des de la plataforma Ensenya el cor, l’eina de Balanç Social que hem desenvolupat des de la XES.\nAquesta campanya, 530 entitats de tot l’estat han ensenyat el cor, sent Catalunya on n’hi ha hagut més, 226. El conjunt d’entitats, sobretot cooperatives de treball i associacions, representen una base social de de 235.000 persones i una estructura laboral formada per 16.000 treballadores.\nEl dissabte 26 presentarem conjuntament amb REAS Red de Redes les principals dades agregades a nivell estatal i les dades i conclusions de la campanya de balanç social de la XES a Catalunya, reflectides en l’Informe del Mercat Social.\nA més, recordeu que el mateix dissabte, a les 17h30, parlarem sobre el Balanç Comunitari i diumenge 27 reflexionarem sobre el Mercat Social.


El claustre del Centre Cívic Convent de Sant Agustí de Barcelona va acollir el passat dissabte 14 de maig a la tarda, l’acte de record i homenatge que ECOM va organitzar per a Maria José Vázquez, la seva presidenta que va morir sobtadament el passat mes de febrer, i en el qual van participar més de 300 persones.\nL’acte es va estructurar en dues taules rodones, una d’institucional i una altra en què van participar persones molt properes a la Maria José Vázquez, com la gerent d’ECOM, Anna Collado; Rita Granada, presidenta de l’associació de persones amb discapacitat de Sants-Montjuïc, i amiga personal de la Maria José; Eulàlia Vintró, extinent d’alcalde de l’Ajuntament de Barcelona, i companya de militància política de la Maria José; i la seva pròpia filla, Alba López.\nLa taula institucional va comptar amb la presència de Josep Lluís Cleries, conseller de Benestar Social i Família de la Generalitat de Catalunya; Montserrat Ballarin, presidenta-delegada de l’Àrea de Benestar Social de la Diputació de Barcelona; Ricard Gomà, regidor de l’Àrea d’Acció Social i Ciutadana de l’Ajuntament de Barcelona; i Àngels Guiteras, presidenta de la Taula d’Entitats del Tercer Sector Social.\nLa nota musical de l’acte la va aportar el grup de gospel ‘GospeL’Hearts’, que van regalar una actuació al públic assistent, amb la qual es va posar punt i final a l’acte d’homenatge a Maria José Vázquez. En record a l’homenatjada, el grup va interpretar la cançó de ‘Cantares’, de Joan Manuel Serrat, una cançó molt significativa per a ella.\nUNA LLUITADORA INCANSANBLE PELS DRETS DE LES PERSONES AMB DISCAPACITAT\n‘Incansable, implacable, constant’, aquests són alguns dels adjectius que els participants a les diferents taules rodones van utilitzar per descriure el tarannà de la Maria José Vázquez en la tasca que va impulsar i promoure en defensa dels drets de les persones amb discapacitat al llarg de tota la seva vida. En paraules del conseller Cleries, la de la Maria José ha estat ‘una història de compromís’.\nDefensora i impulsora del moviment associatiu per a la defensa dels drets de les persones, la Maria José, com van destacar els diferents representants institucionals que van participar en l’acte, creia també en la complicitat amb les Administracions Públiques per a la generació de millores i canvis, i concebia, i vivia, la política com un element transformador de les societats, d’aquí que milités des de molt jove al PSUC i més tard a Iniciativa Catalunya Verds (ICV).\nLa lluita per la igualtat d’oportunitats de les persones amb discapacitat va ser sempre la punta de llança de la Maria José però el seu activisme, com va destacar Gomà, s’estenia també a les lluites veïnals dels barris on va viure i a reivindicar el paper de les dones a la societat. El regidor de l’Àrea d’Acció Social i Ciutadana de l’Ajuntament de Barcelona, va afirmar també que la figura de Maria José Vázquez anirà sempre lligada a la imatge de Barcelona, ja que la Barcelona que avui tenim, en molts aspectes, és com és per la lluita de la Maria José, i del col•lectiu de persones amb discapacitat, perquè Barcelona fos una ciutat per a tothom.\nESTENDRE EL RECORD DE LA MARIA JOSÉ\nAmb la voluntat de mantenir viu l’esperit de la figura de la Maria José Vázquez i el record de la tasca que va desenvolupar i impulsar en benefici de les persones amb discapacitat al llarg de tota la seva vida, els organitzadors van instal•lar en el claustre del Convent de Sant Agustí un ‘estenedor’ on les persones participants en l’acte podien penjar el seu missatge en record de la Maria José.\nAixí mateix, dos membres d’entitats federades a ECOM van llegir en el decurs de l’acte alguns missatges que les entitats federades van voler expressar en record de la figura de la Maria José.\nLa mort de la presidenta d’ECOM ha coincidit en el temps amb la celebració del 40è aniversari de l’entitat. Entre els actes previstos per a aquest 40è aniversari hi havia la creació d’uns premis que, com va anunciar el nou president d’ECOM, Antoni Guillén, en homenatge a la que va ser la presidenta de l’entitat els darrers quatre anys, es diran: ‘Premis Maria José Vázquez a l’Autonomia Personal’.\nL’objectiu d’aquests premis és reconèixer la tasca que persones, entitats, institucions i empreses fan per promoure i facilitar l’autonomia personal del col•lectiu de persones amb discapacitat física.


Històries de la Terra Alta - Primeres notícies del futbol a la Terra Alta (1916-1936) (3 de 3)\nLa primera notícia sobre el futbol a Horta després de la gran sequera dels anys vint és de l’abril de 1931. El dia 26 d’aquell mes l’Horta FC va rebre la visita del CE Gandesa amb motiu de les Festes d’Abril. Es va disputar una copa, cedida pel president del club d’Horta, Arseni Ferraz, que es van endur els visitants en imposar-se per 1 a 0 als locals, tot i que, segons la crònica de Forvard, aquests s’havien reforçat amb jugadors del Dertusa i el Vall-de-roures.\nNo és fins al juliol de l’any següent que tornem a trobar-ne notícies, quan des d’El Llamp es va incloure l’equip en el llistat dels participants de la copa que organitzava la publicació. Sembla ser que, inicialment, l’equip s’hi va inscriure, però la impossibilitat de traslladar-se al camp del seu primer rival, el Bon Humor de Pinell, li va valer la desqualificació.\nAbans d’aquell partit, que s’havia de celebrar el 21 d’agost, l’Horta FC va visitar el camp del CE Gandesa el 24 de juliol, essent derrotat per 4 a 2; i va rebre a la Penya Calaveres, un equip de veterans gandesans, al que va derrotar per 2 a 0 el 25 de juliol.\nEl 16 d’octubre d’aquell mateix any van tornar a rebre la visita del CE Gandesa que, un cop més, els va tornar a derrotar, aquest cop per la mínima. Al desembre d’aquell any, el dia de la Immaculada, van rebre la visita de l’equip infantil de la Congregació de Sant Lluís de Batea; tornant la visita el dia de Sant Esteve. En tots dos partits els infantils d’Horta van ser derrotats per 2 a 1.\nLa següent informació documentada és del juny de 1933, quan El Pueblo informava de la visita del Xerta FC al camp de l’Horta, on havia guanyat per 3 a 4. Cal esperar al novembre de 1934 per tornar a trobar una referència de l’equip a la premsa. Per una crònica del Correo de Tortosa sabem que l’1 de novembre van rebre la visita d’un equip tortosí, la Penya Carambola, al que van derrotar per 1 a 0. Aquesta és la darrera notícia documentada abans de l’esclat de la Guerra Civil.\nL’equip del Bon Humor del Pinell de Brai format per socis de La Pianola\nUn altre dels pobles que va comptar amb equip de futbol, i que apareix a la premsa de l’època, és el Pinell de Brai, al que ja hem fet referència més amunt. Tot i que, sembla ser, va ser creat el 1929 per alguns socis de la Pianola, la primera notícia sobre el Club Sportiu Pinell és d’una crònica d’El Llamp del partit celebrat el 22 de març de 1931 al camp del Gandesa, on van ser derrotats per 3 a 1. El cronista posa de manifest que l’equip visitant no feia gaire temps que estava jugant, comentant la seva inexperiència i, fins i tot, la manca de coneixement sobre el reglament que algun dels seus jugadors havia posat de manifest al llarg del partit.\nAquella visita va ser tornada a la setmana següent, i el 29 de març els gandesans visitaven el camp del Pinell caient derrotats per 3 a 2. Segons Forvard, el cronista de la publicació gandesana, la derrota va ser fruit de l’actuació de l’arbitre i de la por dels visitants davant les amenaces dels locals.\nA l’agost, trobem una nova notícia sobre l’equip del Pinell, que ja em comentat en tractar del CF Caseres. És aleshores quan apareix sota la denominació de Club Sportivo Bon Humor, o Bon Humor Pinell, com l’anomenarà la premsa durant tota aquesta etapa.\nAl novembre d’aquell any el trobem participant el Campionat Provincial 1931-1932 de futbol, dins de l’anomenat Grup Gandesa, en referència al districte. En formava part al costat del CE Gandesa, la Joventut Deportiva Flix i la Joventut Deportiva Miravet. A finals de mes s’havien disputat dos partits, un el 6 de novembre a Flix, amb victòria dels locals per 6 a 0; i l’altre el dia 22, a camp propi contra el CE Gandesa, amb empat a un.\nSegons les cròniques publicades a El Llamp, es tractaria de la primera experiència de futbol seriós en que van participar equips de la comarca, amb arbitres vinguts de Tarragona i normes per al pagament dels desplaçaments. Pel que fa al derbi comarcal, el cronista destaca que van ser molts els gandesans que es van apropar amb carros fins al Pinell, denunciant el descontent que va provocar trobar que les entrades per veure el partit havien passat de 0,25 a 0,75 ptes de cop i volta.\nPotser aquell va ser el motiu què, d’entrada, va deixar fora l’equip del Pinell de la Copa El Llamp, si més no si fem cas del llistat de possibles participants que el diari publicava el juliol de 1932. A l’hora de la veritat, però, potser per manca de participants, el Bon Humor Pinell va ser un dels cinc equips que van disputar la copa, al costat del CE Gandesa, FC Horta, JD Miravet i el Flor de Masroig.\nL’organització del campionat no va ser massa lluïda. Els del Pinell van quedar aparellats amb el FC Horta, amb partits programats pel 21 i 28 d’agost. El 31 d’agost, però, El Llamp publicava que l’Horta no s’havia presentat al camp del Pinell, concedint-li automàticament la classificació per la final. Allí es trobaria al Gandesa, que havia eliminat al Masroig; mentre que el Miravet havia estat desqualificat per no fer efectiu el dipòsit de 50 ptes necessari per participar. La final es va disputar a Gandesa el 28 d’agost, i el Bon Humor Pinell va patir una severa derrota de 7 a 0 contra l’equip amfitrió.\nNo és fins un any després, l’agost de 1933, que tornem a trobar notícies sobre l’equip pinellenc. Aleshores La Cruz anunciava pels dies 12 i 13 d’aquell mes, en el marc de la Festa Major, la visita al camp del Pinell de la Penya Blau-Grana de Tarragona per disputar-hi dos partits amistosos.\nLa següent informació no la documentem fins a l’abril de 1935, quan el Correo de Tortosa informava de la recent visita de la Penya Alcàntara de Tortosa al camp del Bon Humor, amb victòria dels locals per 4 a 1. A l’agost, de nou dins de la Festa Major local, la premsa donava compte de la visita al Pinell del Dertusa, que es va enfrontar en dos partits a l’equip local, reforçat amb jugadors procedents del Gimnàstic de Tarragona, el Reus i el Móra d’Ebre per aquella especial ocasió. Els tortosins es van imposar als dos partits, al primer per 0 a 2 i al segon per 3 a 5. El cronista va fer constar la seva queixa per la negativa dels locals a lliurar-los la copa que havien guanyat.\nLa darrera notícia sobre el Bon Humor del Pinell és del març de 1936. El 22 d’aquell mes es van enfrontar a casa amb el Club Esportiu Batea, essent derrotats per 0 a 1. De la crònica d’aquell partit, publicada a El Pueblo, ens en queda l’alineació local: Gironès (porter); Borràs I i Borrull I (defenses); Vinaixa, Ferré i Vallespí (mig camp); Borràs II, Martínez, Feliu, Borrull II i Borràs III (davanters). Aquella formació 2-3-5, tant estranya avui, era força habitual en aquell moment al món del futbol.\nLeave a Comment Comment RSS Tagged Batea, Bon Humor Pinell, Borràs, Borrull, CE Gandesa, Correo de Tortosa, El Llamp, el Pinell de Brai, El Pueblo, FC Horta, Feliu, Ferraz, Ferré, Flix, futbol, Gironès, Horta de Sant Joan, La Cruz, La Pianola, Martínez, Masroig, Miravet, sequera, Terra Alta, Vall-de-roures, Vallespí, Vinaixa, Xerta\nOne Comment to “Primeres notícies del futbol a la Terra Alta (1916-1936) (3 de 3)”\nJoaquim Ferràs | gener 29th, 2017 at 8:37 Respon\nEl nom del president de l’Horta FC era Arsenio Ferràs Rel, natural d’Orta.


Lleugera reducció de l’atur a Rubí. Durant el passat mes de juliol, i seguint la tònica de l’estat i de Catalunya, les xifres d’atur al municipi han disminuït. Concretament, les oficines de treball han registrat 53 persones aturades menys que el mes de juny. Aquestes xifres representen un descens del 13,49% respecte del mes anterior, amb un total de 4.834 persones en situació de desocupació.\nAmb el vermell com a color predominant de la façana, l’edifici Rubí Forma canvia d’imatge per fer visible la seva nova filosofia que té per objectiu millorar l’ocupabilitat de la ciutadania. A més de la imatge exterior, també es canviarà el seu interior amb l’objectiu de prioritzar l’atenció personalitzada dels usuaris.\nL’Ajuntament de Rubí contractarà durant un any 38 aturats de més de 45 anys a través de Plans d’Ocupació. L’actuació serà possible gràcies a un programa de la Diputació de Barcelona que subvencionarà l’acció amb gairebé un milió d’euros.\nNova edició del programa Fem Ocupació per a Joves\nEl Servei d’Ocupació de l’Ajuntament ha organitzat xerrades informatives sobre el programa Fem Ocupació per a Joves (FOJ), adreçat a la inserció de persones entre 18 i 29 anys, per a les quals es subvencionen pràctiques a empreses durant sis mesos. La propera sessió per als interessats a participar-hi tindrà lloc el proper dimarts 3 de gener a les 11 h a l’edifici Rubí Desenvolupament.


L'ex ministre Margallo es posa crític amb Rajoy\nEl hui diputat alacantí pel PP afirma sobre els pressupostos que "l'opció de les retallades a la Comunitat Valenciana no s'entén"\nEl que passa per l'únic ministre valencià en un govern de Mariano Rajoy i rellevat després de les últimes eleccions, José Manuel García Margallo, ha criticat els Pressupostos Generals de l'Estat per a 2017, especialment pel que fa a les inversions a la Comunitat Valenciana.\nEn una entrevista en la Cadena SER Margallo ha afirmat que "l'opció de retallades a la Comunitat Valenciana no s'entén", apartant-se així de la teoria defensada pel mateix delegat del Govern a la Comunitat Valenciana, Juan Carlos Moragues, qui afirmava que es produïa un increment en el pressupost d'inversions comparant-se amb l'executat en 2016.\nL'ex ministre ha afirmat que "entenc quina és la situació dels grans números", referint-se concretament a complir amb el dèficit marcat per Brussel·les. Afegia també que no es pot retallar en despeses socials, però no comparteix les retallades a la Comunitat Valenciana que es troba per sota de la mitjana inversora.\nLes crítiques de José Manuel García Margallo abunden en les que ja va fer aquest dilluns en clau alacantina, província per la qual va encapçalar la llista electoral del PP. Així, com arrepleguen mitjans d'Alacant, l'ex ministre va criticar les retallades afirmant que és un tracte que "no és just ni raonable" i que li suposen "un profund disgust". Abans de res açò afirmava que els comptes de Rajoy "cal esmenar-los amb caràcter urgent".\nD'altra banda Margallo ha insistit que el govern ha d'abordar "grans reformes" com la de les administracions públiques i del sistema tributari, incloent en aquest últim el del sistema de finançament de les comunitats autònomes.


IB3 | Crisi institucional entre la Sindicatura de Comptes i l'Oficina Anticorrupció\nIB3 Notícies > política > Crisi institucional entre la Sindicatura de Comptes i l’Oficina Anticorrupció\nCrisi institucional entre la Sindicatura de Comptes i l’Oficina Anticorrupció\nEn un informe, la sindicatura acusa l'organisme dirigit per Jaume Far d'incomplir la legalitat en la contractació i la gestió de personal durant el 2019\nCrisi institucional entre la Sindicatura de Comptes i l’Oficina Anticorrupció. En un informe, la sindicatura acusa l’organisme dirigit per Jaume Far d’incomplir la legalitat en la contractació i la gestió de personal durant el 2019. Far, per la seva banda, assegura que es tracta d’una venjança.\nEn un informe de 50 pàgines, la Sindicatura de Comptes conclou que l’activitat contractual i la gestió de recursos humans i despeses del personal de l’Oficina Anticorrupció no s’han desenvolupat d’acord amb la normativa legal durant el 2019. La sindicatura afirma que hi ha indicis que s’esdevenen causes de nul·litat de ple dret per manca de negociació com, per exemple, la carrera professional, que els funcionaris de l’oficina ara haurien de retornar. A més, li fa 17 recomanacions per corregir aquestes pràctiques.\nL’Oficina Antifrau ha rebut amb sorpresa i estupefacció l’auditoria. En declaracions a IB3, el seu director, Jaume Far, afirma que és un atac contra ell per haver investigat el síndic major, Joan Rosselló, per una presumpta irregularitat el 2018 que, finalment, es va arxivar.\nFar reconeix que hi pot haver alguns defectes formals, però no admet que la Sindicatura ho elevi a il·legalitats. Per això ha emès 51 al·legacions. En alguna d’elles diu que “és totalment improcedent, incorrecte i fora de lloc que la Sindicatura pugui manifestar una opinió desfavorable”.\nFar hi afegeix que la Sindicatura mai no ha estat a favor de la creació de l’oficina perquè tem una usurpació de competències. La Sindicatura subratlla que la iniciativa de la fiscalització neix d’un acord al Parlament del passat 3 de juny del 2020 i nega motivacions personals. Una iniciativa del Grup Socialista, Unides Podem i Més per Mallorca, els mateixos que varen promoure la creació de l’oficina, i que es va aprovar per unanimitat.\nLa Sindicatura de Comptes apunta irregularitats a l’Oficina Anticorrupció


Poemes al vent: d’agost 2019\nL’escriptora i professora de la Ràpita Carme Cruelles Rosales ha rebut el premi Joan Guasp de poesia de la vila Consell de Mallorca, dotat amb 1.500 euros, amb l'obra El naufragi de la llum, que es publicarà esta tardor per l’editorial Balèria.\nPublicat per poemes al vent a 25.8.19 Cap comentari:\nRecordant Lorca en l'aniversari de la seva mort\nPublicat per poemes al vent a 19.8.19 Cap comentari:\nFira Literària d'Arnes\nAquest diumenge 18 d'agost va tenir lloc a Arnes la Fira Literària . Durant la jornada es van poder trobar paradetes de llibres, presentacions de llibres, homenatge a l'escriptora Francesca Aliern, dinar de germanor i a la tarda recital de poesia a càrrec del nostre grup "Poemes al Vent"\nPoemes de tres dones poetes\nPublicat per poemes al vent a 12.8.19 Cap comentari:\nHomenatge al poeta Josep Consarnau\nDissabte 10 d'agost es va retre un homenatge al soci més gran de la nostra entitat. El Sr. Josep Consarnau de l'Ametlla de Mar. L'acte va tenir lloc a la plaça de l'Amerat de la Cala, es va comptar amb l'assistència de més de 80 persones que van voler estar al costat del Sr Josep en aquest acte sorpresa per a ell.\nEl grup de "Poemes al Vent" juntament amb membres del recent creat grup "Ateneu Calero" vam organitzar aquest acte ple d'emocions i records per aquest jove de 90 anys que passa els estius al seu poble mariner.\nMolts poetes i gent aficionada vam posar veu als seus poemes, entre els quals vam poder escoltar: El castell de Sant Jordi. Estimar.Cabanes de pedra. Dedicat a l'ametller. Varietat de figueres. Si l'oliva pogués parlar diria, Un dia a Montserrat... També va haver gent que van declamar els seus propis poemes escrits per a l'ocasió.\nEn acabar l'acte se li va fer entrega d'uns obsequis per a que no oblide mai aquest dia.\nLa rapitenca Carme Cruelles guanya el premi de poe...\nVila-seca Jardí de la Biblioteca Cicle 'Accions e...\nRecital poètic de Laia López Manrique a La Sènia\n6a. Trobada poètica musical Escales que Pugen al Cel\n1a fira literària d'Arnes\nRecital a l'Ametlla de Mar amb sorpresa inclosa


Espais comuns | Una hora de son menys al dia...\nPosted on 21 Agost 2012 by Jesús Jiménez\t2 comentaris\nDissabte passat el conseller Recoder de CDC i en Daniel Fernández, diputat i secretari d’organització del PSC, han creuat invitacions a les militàncies de l’altre partit per abandonar-lo i passar-se al seu. Primer el convergent, recordant a Mascarell, i més tard el socialista. És veritat que hi ha un espai comú entre el partit que diu el que han de pensar els catalans i el partit que es defineix com es pensen els catalans. CDC sempre ha buscat, i busca, una identificació total amb la marca Catalunya, i fins fa poc sense fer cas a la idea de “catalans”, i dintre de la formació hi cap tot aquell que sense ser radical vulgui treballar pel país. Per tant, en podem trobar molts socialdemòcrates. El PSC es diu d’esquerres i catalanista. Dintre d’aquesta definició hi cap vora 3 de cada 5 catalans (deixeu-me que no escrigui catalans i catalanes cada cop). I sense explicitar si has de ser més d’esquerres o més catalanista… sempre ha estat lleig preguntar si estimes més a la mare o al pare…\nSens dubte, hi ha gent que es sentiria còmode en qualsevol de les dues formacions.\nAra mateix, el gran debat de la política catalana és la relació amb Espanya. I això, és sense dubte una victòria de CDC. Malgrat que la societat catalana té problemes molt més propers i terrenals, tot acaba apuntant al mateix lloc. Els temes de PAÍS.\nQuan parlem de cultura, quan parlem de finançament, quan parlem d’identitat… aquells temes que la ara identifiquem com temes de PAÍS, és fàcil que CDC trobi afinitats amb part de la militància del PSC, de fet em sembla que amb la majoria. En mi el primer. Cal recordar que l’actual model d’educació d’immersió neix de l’esquerra catalana i no convergència (ells estaven per la separació de classes per llengües) o que el model de finançament van ser àmpliament millorat durant el govern d’esquerres (sobretot veient on havia arribat la política de peix al cove del pujolisme). Però com he comentat abans, CDC és defineix al voltant d’aquests discursos i és on més còmode és troba. De fet, tant és així, que quan baixa al nivell dels problemes propers i terrenals, els espais comuns desapareixen. Quan parlem dels problemes de la gent (precarietat laboral, accés a l’educació, cobertura de la sanitat, problemes d’exclusió, igualtat…) aquí CDC treu a lluir la cara que habitualment amaga. CDC és un partit de dretes. Ho porta amb vergonya. De fet si pot, no ho diu. Fa servir eufemismes. I aquí deu ser on els militants socialdemòcrates de CDC no es troben còmodes. Aquí CDC troba els espais comuns amb el PP.\nÉs fàcil en caure en els discursos de PAÍS, omplen molt. Et fan semblar un gran estadista. Treballem, ens posem d’acord per la nació, per Catalunya. El problema, al meu entendre, és que hi ha companys de viatge desafortunats. Que com la cucut té la juguen. I que els espais comuns, al final tenen poca volada. I CDC és un d’ells.\nLa sociovergència no té sentit.\nEls governs, al final, han de donar respostes als petits i terrenals problemes. O permeteu-me que em deixi d’ironies. A mi, temes de PAÍS em semblen tan la llengua, la cultura i el finançament com la precarietat laboral, l’accés a l’educació, la cobertura de la sanitat, els problemes d’exclusió social, la igualtat… I aquí, no tinc cap tipus d’espai en comú amb CDC.\nAixí mateix, convido als militants socialdemòcrates de CDC a introduir aquests altres temes de país al discurs de CDC. I si no es troben còmodes a la seva formació, tenen obertes les portes del PSC.\nTags: daniel fernández, recoder, sociovergència. Bookmark the permalink.\nPrevious post ← Ara vull parlar del meu llibre\nNext post Austeritat →\n2 thoughts on “Espais comuns”\n21 Agost 2012 a les 9:35 pm\nCom apuntes al final del teu post, per mi tampoc té sentit la sociovergència. En els problemes terrenals ( que jo no consideraria petits) el PSC i CIU tenen respostes ben diferents. De fet hi ha problemes que per convergència ni ho són o ni li preocupen.\nMoltes gràcies per participar Mir.


Feijóo, sobre la successió de Rajoy: "Estic igual que ahir perquè la carrera no ha començat"\nActualitzat 04/04/2016 10:16 CET\nDefensa el president afirmant que "pot ser un davanter brillant o no, però és un defensa excepcional"\nEl president de la Xunta de Galícia i del PP gallec, Alberto Núñez Feijóo, ha afirmat aquest dilluns, després de confirmar que tornarà a presentar-se per revalidar el seu càrrec, que el seu lloc davant de la successió de Mariano Rajoy no ha variat, perquè aquesta "carrera" no ha començat.\n"Segons la meva opinió, jo estic igual avui que ahir, perquè la carrera per substituir Rajoy no ha començat. No he estat mai en una carrera que ni tan sols estava convocada", ha dit en una entrevista a la Cope recollida per Europa Press, quan se li ha preguntat si la seva decisió d'aspirar a un tercer mandat a la Xunta l'aparta de la carrera successòria.\nA més, ha defensat que Rajoy ha estat un bon president del Govern central en uns anys que "no han estat fàcils", per la crisi i també pels "errors" que s'han comès, i que dels polítics espanyols és el que "es pren més seriosament el seu paper i no es dedica a prendre's de broma els 47 milions d'espanyols".\nFeijóo ha defensat la legitimitat del president del Govern espanyol en el seu afany per tornar a liderar l'executiu, ja que va guanyar les eleccions, tot i que fos amb pitjor resultat que fa quatre anys.\nAixí, ha recorregut a una metàfora futbolística afirmant que "si el Reial Madrid guanya la Champions aquest any no serà el millor Madrid de la història, però serà el millor equip d'Europa". I ha afegit que Rajoy "pot ser un davanter brillant o no", però és un "defensa excepcional", que sap repartir i governar el joc.\nEn termes polítics, ha defensat que si bé hi ha gent "més mediàtica que té un carisma que es valora més", l'important és el moment de "seure en un despatx i decidir" i assignar "els diners, que són un bé escàs".\n"Ara que la política són dos tuits al matí i una tertúlia a la tarda, que es compari amb el que hi ha i es veurà que l'única persona a la qual vostè deixaria les claus de casa seva és el senyor Rajoy", ha defensat.\nFeijóo ha justificat la seva decisió de tornar a presentar-se "per responsabilitat", per no deixar "el vaixell quan té problemes en la travessia" i perquè considera que l'alternativa al PP a Galícia és Podem. A més, ha insistit que no té previst avançar les eleccions, previstes per a l'octubre.\nSobre la possibilitat que PSOE, Podem i Ciutadans aconsegueixin formar Govern nacional, el president gallec ha recalcat que la decisió està en mans de Podem. A la seva manera de veure, Sánchez ha fet "un bon paper" des del punt de vista que aconseguirà mantenir-se en la secretaria general del PSOE, o com a mínim tornar a ser candidat, però ha "posat Espanya en un mes i mig de fer el ridícul".


La pujada del Montsià d'Alcanar decideix la Copa Catalana de Curses de Muntanya - Setmanari l'Ebre\nLa pujada del Montsià d'Alcanar decideix la Copa Catalana de Curses de Muntanya\nMés de 500 participants i domini de Debats i Cuesta\nDissabte, 6 d'octubre de 2018 a les 08:00h\nEls dos guanyadors de la cursa d’Alcanar.\nLa Pujada al Montsià "Memorial Francesc Bort", organitzada per l'AE Alcanar, va acollir la darrera prova de la Copa Catalana de Curses per Muntanya de la Federació d'Entitats Excursionistes de Catalunya (FEEC), puntuable també per al Circuit Terres de l’Ebre de Curses per Muntanya.\nLa cursa va constar d’un recorregut en línia, ràpid i tècnic, amb sortida des del Mas de Miralles, dins del terme municipal d'Amposta, travessant tota la serra del Montsià fins a Alcanar, en un circuit de 24 quilòmetres i 1.300 metres de desnivell positiu.\nAmb pràcticament 500 participants entre totes les curses que va englobar la dotzena edició de la Pujada al Montsià, 150 corredors van competir en la prova puntuable per a la copa catalana.\nDos corredors van destacar a Alcanar per sobre de la resta, i van imposar-se tant en la categoria masculina com en la femenina amb gran autoritat. En la masculina, Jonatan Cuesta (AAEA Escola Treball), que es va mostrar molt regular durant tota la temporada, va volar per la serra del Montsià, i va aturar el cronòmetre en un temps de 2:22. Cuesta és el nou guanyador de la Copa Catalana de Curses per Muntanya de la FEEC. A la victòria d'Alcanar caldria sumar-hi la tercera plaça pel de la Sénia al Trail Serra Cavallera i la primera plaça a la Trobada d'Aristot.\nEl segon classificat va ser Marc Boixader (CE Madteam), amb 2:26. El tercer en creuar la meta va ser Eric Riba (UE Matadepera), 2 :27.\nEn dones, Ragna Debats (CEM La Cameta Coixa) va guanyar marcant un temps de 2:38. Debats és una habitual a la Pujada al Montsià, on participa sempre que el calendari internacional de competicions li permet. Enguany ha protagonitzat la millor temporada de la seua trajectòria com a corredora, i s’ha proclamat campiona del món de curses d'ultraresistència a la Ben Nevis Ultra, a Escòcia, i campiona mundial de trail a la Penyagolosa Trails.\nLa segona classificada femenina va ser Sílvia Zúñiga (CE Pontsicà), amb 2:59. Amb esta segona plaça, Zúñiga s'ha assegurat la victòria en la Copa Catalana, després de guanyar a la Trobada d'Aristot i pujar també al segon calaix del podi al Trail Serra Cavallera. En tercer lloc va entrar Paula Espinach (CE Xerta), 3:22.\nLa propera cita del Circuit Terres de l’Ebre de Curses per Muntanya serà el 13 d‘octubre amb la disputa de la Duextrem d’Amposta “Lo Coll Llarg”, dotzena del calendari.


Modificació del règim de permisos i vacances - CCOO Edu Cat Central\nHome / Unlabelled / Modificació del règim de permisos i vacances\nModificació del règim de permisos i vacances\nAmb la publicació del RDL 20/2012, de 13 de juliol, s’ha modificat el règim de permisos i vacances del personal funcionari i laboral al servei de l’Administració de la Generalitat de Catalunya. En relació amb els funcionaris públics, l’article 8 del RDL ha modificat els articles 48 i 50 de la llei 7/2007 (EBEP) i ha eliminat la competència de les administracions públiques per regular els permisos dels seus funcionaris de manera que la nova regulació de caràcter bàsic esdevé d’obligada aplicació al personal funcionari de totes les AAPP.\nAixò ha motivat que el Departament, amb data de 28 de novembre, publiqués una nota d’actualització de la regulació dels permisos i de les reduccions de jornada que ha implicat, a la pràctica, algunes novetats que milloren el que hi havia. Aquesta nova actualització la tenim penjada aquí: http://portal-ccoo.blogspot.com/2012/11/permisos-i-reduccions-de-jornada.html i, el que hi havia abans, per si voleu comparar, també ho tenim penjat aquí: http://portal-ccoo.blogspot.com/2012/10/permisos.html\nMillora el permís per mort , accident o malaltia greu d’un familiar de primer grau: disposem d’1 dia més de permís que abans.\nMillora l’edat del fill/a que dóna dret al permís de lactància: abans arribava fins als 9 mesos i ara arriba fins als 12.\nNovetat: En el cas d’un naixement de fill/a prematur que hagi de romandre hospitalitzat a continuació del part, el funcionari té dret a l’absència del lloc de treball durant un màxim de dues hores. Ara bé, hi ha dues modalitats: sense reducció salarial (ho concedeix el director) i amb la corresponent disminució de les retribucions (ho concedeixen els SSTT). No aclareix en quins casos et pots acollir a un o a l’altre. La redacció donada per funció pública en el seu moment es refereix al primer cas només per absències de caràcter puntual.\nQuant a les reduccions de jornada, s’incorpora la reducció per tenir cura d’un fill o filla menor de 12 anys (reducció d’1/3 o d’1/2 amb reducció de retribucions) i la reducció de jornada fins al 50% sense reducció salarial per atendre un familiar de primer grau per malaltia molt greu, de durada màxima d’un mes.\nTambé es desenvolupa la compactació del primer any de la reducció d’1/3 o d’1/2 en jornades consecutives senceres per cura de fill menor de sis anys.\nModificació del règim de permisos i vacances Reviewed by CCOO Educació Catalunya Central on de desembre 19, 2012 Rating: 5


Geochelone chilensis - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nEspècie Chelonoidis chilensis\nG. chilensis chilensis\nG. chilensis donosobarrosi\nG. chilensis petersi\nGeochelone chilensis és una tortuga de la família dels testudínids que viu en zones àrides del nord i centre de l'Argentina i sud-oest del Paraguai. Les nocions més difoses sobre aquestes es relacionen amb la seva gran longevitat, amb la seva proverbial lentitud per desplaçar-se, amb la seva letargia hivernal i en especial dues circumstàncies derivades de les característiques de la seva closca: una és que aquesta no pot ser pintada ni envernissada, perquè l'animal, coartada la seva respiració cutània, moriria per asfíxia, l'altra és que posada cap amunt, la tortuga no pot tornar per si sola la seva posició normal.\nÉs una espècie estrictament herbívora. Els seus individus s'alimenten amb fulles o pastures, fruites, tubercles i cactus. La seva dieta i la seva preferència pels ambients rocosos coincideixen amb els hàbits de la tortuga gegant de les Galápagos i actualment s'ha establert la proximitat genètica de les dues espècies, malgrat la seva diferència de grandària, distància menor que la que hi ha entre G. chilensis i les altres espècies terrestres sud-americanes del gènere Geochelone, (Geochelone carbonaria i Geochelone denticulata).\nVa ser descrita el 1870 pel zoòleg George Robert Gray, a partir d'uns exemplars procedents de ports xilens (d'aquí el seu nom específic en llatí). No obstant això, amb el pas dels anys es va saber que no hi ha tortugues a Xile, de manera que la controvèrsia sobre la nomenclatura acompanya a l'espècie des de la seva identificació.\nAltres varietats de tortugues argentines han generat problemes taxonòmics, ja que hi ha disparitat d'opinions sobre la classificació del que es va denominar "complex chilensis". En efecte, el 1973 Marc A. Freiberg descriure dues varietats taxonòmiques (tàxons) molt properes a G. chilensis: Chelonoides donosobarrosi i Chelonoides petersi.\nPer a alguns autors, aquestes tortugues no serien més que varietats de G. chilensis, mentre que altres els atorguen la categoria de subespècies i fins i tot, d'espècie. En els últims anys, estudis de l'estructura dels ossos d'aquestes tortugues van semblar confirmar les diferències existents entre C. chilensis i C. donosobarrosi. El fet que les tres tortugues es comportin com simpàtriques, és a dir, ocupen simultàniament el mateix territori, en aquells llocs en què superposen les seves àrees de distribució augmenta la complexitat del problema de la seva classificació taxonòmica.\nS'han descrit tres subespècies de G. chilensis:\nGeochelone chilensis chilensis: Habita en una extensa regió al nord i centre de l'Argentina. Closca de 17 a 28 cm de longitud i 12 a 15 cm d'ample, amb plaques grogues entre polígons negres i un pes aproximadament de 2,5 kg. El plastró sol ser clar, amb algun dibuix fosc. Les potes i el cap també són de color marró. A les potes s'observen unes escates bastant grans i dures. La coloració dorsal és castany, i en alguns casos, pràcticament negre, mentre que el color marró envaeix el cap, el coll i les potes, que en les femelles són més llargues que les del mascle. La mandíbula superior de les Chelonoidis se superposa a la inferior. Està protegida per la Llei Nacional 22421 de conservació de la fauna i la seva Decret Reglamentari 666/97 i es prohibeix la seva caça i comerç a la província de Chaco per la Llei N º 635 i Decret N º 226/75.\nGeochelone chilensis petersi: Habita al Gran Chaco, a l'oest de Província de Formosa i Província de Chaco, Província de Santiago de l'estero, l'est de Província de Salta, de Província de Catamarca, i de Província de La Rioja (Argentina), i al nord de Província de Còrdova (Argentina). Closca groga o castany clar amb plaques llises, de 22 cm de longitud en les femelles i 18 cm en els mascles. El bec té dos cúspides amb vora denticulat. Alguns experts la classifiquen com a espècie diferent: G. petersi (Freiberg, 1973), encara que s'ha demostrat el seu veïnatge genètic amb G. chilensis.\nGeochelone chilensis donosobarrosi: També és coneguda pel nom de tortuga terrestre patagònica. Habita climes més freds, per exemple al sud de la província de Buenos Aires, Província de la Pampa, Mendoza, Neuquén, província de Río Negro i província de Chubut. És la més gran de les del "complex chilensis" (les femelles arriben 32 cm. De llarg i els mascles 26 cm.) I la més fosca, amb la closca dorsal castany fosc a negrós, potes color grisenc fosc amb fortes escates còrnies de gran desenvolupament i el plastró marró groguenc. Les plaques generalment són senzilles i sense característiques ressaltants. Diversos experts la consideren com una espècie independent: G. donosobarrosi.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Geochelone chilensis\nSubespècies de Geochelone chilensis[Enllaç no actiu]\nBOLD GBIF IN ITIS NCBI Paleodb Species+ Ubio\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Geochelone_chilensis&oldid=29177544»


Enviar aquesta notícia per e-mail Imprimir aquesta notícia societat 28. 02. 2021 Compartir a Twitter Compartir a Facebook\nCentenars de persones han participat en el tall de trànsit de la carretera de Collblanc per "recuperar les autopistes urbanes" per a la ciutadania. Entre un ambient festiu i familiar els manifestants han reivindicat més tranquil•litat, més espais verds i tornar a obrir per a vianants i bicicletes alguns dels carrers amb més densitat de trànsit de la ciutat.\nEl tall, que forma part de la campanya global Recuperem la Ciutat, s'ha produït entre les 11:30 hores del matí i fins a les 13:30 hores. A L'Hospitalet el tall ha estat organitzat per 'Un altre L'Hospitalet és possible', l'agrupació d'una quarantena de col•lectius i entitats que treballen per recuperar una ciutat amable i sostenible. Des del moviment expliquen que han escollit el tram entre els carrers Martí Julià i Llobregat per no dificultat en excés la mobilitat de la ciutat.\n"Demanem a l'Ajuntament que cedeixi els carrers a la ciutadania" ha explicat Raúl 'Al Habla', membre de Un altre L'Hospitalet és possible. "Som molta població en poc espai i creiem que ens mereixem gaudir de l'espai públic."\nAltres demandes dels manifestants tenen a veure amb l'ampliació i millora de la xarxa de vies ciclistes, la limitació de la velocitat a 30 km/h per tots els vehicles o garantir l'accessibilitat per a tots els usuaris de la via pública.\nEl moviment #RevoltaVeïnal ha organitzat cinc talls més com aquest durant la jornada del diumenge. També s'han dut a terme activitats similars al Carrer Aragó de Barcelona, a Sabadell, a Olot i a Vilassar de Mar.\nEls organitzadors del tall ja han anunciat que vist l'èxit de la convocatòria es repetiran accions similars a altres barris de la ciutat, sempre l'últim diumenge de cada mes.


Tercer ‘Cuina oberta’ amb la Fira de productes de l’Anoia, el cuiner-xef Ramon Cuadras i presentació llibre ‘Sa i català’ | Ràdio Igualada\nTercer ‘Cuina oberta’ amb la Fira de productes de l’Anoia, el cuiner-xef Ramon Cuadras i presentació llibre ‘Sa i català’\nCuina oberta / ràdio – Tercera edició del programa de gastronomia de Ràdio Igualada amb continguts diversos. Parlarem de la primera Fira de Productes de l’Anoia que té lloc aquest mateix dissabte dia 4, a l’exterior del Supermercat Caprabo ubicat al Carrer Sant Josep 116, des de les 10 del matí i fins a les set de la tarda. Un esdeveniment molt important per als productors i cooperatives agroalimentàries de l’Anoia.\nEl programa rebrà també el cuiner-xef i restaurador anoienc Ramon Cuadras. Una entrevista sobre cuina i restauració que també anirà acompanyada de diversos consells i receptes fàcils de cuinar a casa.\nI barreja de cuina i literatura, presentarem el llibre del periodista i escriptor Albert Calls, autor de ‘Sa i català’ (Ara Llibres, 2014). Una proposta de lectura culinària on coneixerem tots els detalls dels nostres productes autòctons més saludables: els secrets del seu origen, l’hàbitat natural i els racons amagats on es poden trobar, les meravelloses propietats per a la salut, les anècdotes històriques més interessants i divertides i les curiositats més sorprenents, que inclou també un excel.lent receptari de cuina.\nEl ‘Cuina oberta’ s’emet dissabtes de dotze a una del migdia i diumenges a la mateixa hora, en redifusió. Ho podeu escoltar a través de Ràdio Igualada, en el 103.2 fm i també per internet des de radioigualada.cat\nD’altra banda i per gentilesa de Supermercats Caprabo, presentarem la primera promoció del ‘Cuina oberta’ amb motiu de la celebració del 1a. Fira de Producte de l’Anoia, amb el sorteig d’una panera de productes anoiecs entre tots els oients que hi vulguin participar.


Club Nàutic Sant Felíu de Guíxols » 2016 » Ноябрь\n18/12 ENTREGA DE PREMIS AL CLUB NÀUTIC DE L’ASSOCIACIÓ ESPORTIVA DE PESCA MARÍTIMA\nFESTA REPARTIMENT DE PREMIS 2.016 Tindrà lloc el dia 18 de Desembre de 2.016 a las 11,00 hores del matí en el Tinglado del Club Nàutic SFG i al mateix i estan convidats tots el socis i el seus familiars, seguidament del repartiment de premis es servirà un aperitiu a tots els assistents, preguem puntualitat. […]\nUna de les línies d’investigació de la Universitat de Girona és la robòtica submarina, i des de fa ja més de 4 anys el Club Nàutic col·labora oferint les seves instal·lacions per a la realització de proves al port de Sant Feliu de Guíxols. Recentment, la UdG ha realitzat experiments pel projecte Europeu SUNRISE, amb […]\nREGATA EL SOLSTICI D’HIVERN\nCom ja és tradició, tots els participants a la Regata del Solstici, divendres 11 de novembre, van fer una navegada nocturna amistosa fins a Palamós. TV CostaBrava fa ressò de la Regata dels Solstici, que l’equip del Club Nàutic coorganitzem amb el Port Marina de Palamós\nTORNA L’ICTINEU 3 A CLUB NÀUTIC SFG » troba un vaixell enfonsat del Segle I «\nEl Centre d’Arqueologia Subaquàtica de Catalunya (CASC) del Departament de Cultura, en col·laboració amb l’empresa Ictineu Submarins, ha localitzat un derelicte romà imperial, segurament de la primera meitat del segle I dC. El vaixell s’ha trobat a més de 40 metres de fondària a les costes del Baix Empordà, en un jaciment del qual se’n […]


Deconstruint el vi català a Vilafranca\nDivendres 11 de novembre es presenta el projecte del documental 'Deconstruint el vi català' al Most Festival de Vilafranca del Penedès\nAquest divendres dia 11 es presenta el projecte del documental ‘Deconstruint el vi català’ al Most Festival. Hi haurà projecció amb un petit avançament del documental i fotos del rodatge i una degustació de vins.\nFarà de mestre de cerimònies en Josep Maria Albet i Noya, viticultor ecològic, copropietari del celler Albet i Noya, president de la DO Penedès i un dels protagonistes del documental.\nDirector i productor, Raúl Deamo i Manel Capdevila, explicaran aquest projecte cultural que actualment es troba en fase de rodatge amb localitzacions per tota Catalunya. Es tracta d’un audiovisual pensat per a un públic tant català com internacional, la finalitat del qual és fomentar el coneixement del vi i la cultura catalana per donar valor al territori i a la seva gent. També es projectarà un breu avançament del documental així com fotos del rodatge. Al final de la presentació hi haurà un tast de vins catalans i el públic podrà intercanviar opinions amb els autors.\nDeconstruint el vi català és un projecte transmèdia, cultural i col·laboratiu. La peça central serà el documental, el primer que es realitza sobre el vi català. En el documental el protagonista, en Manel, viatjarà per la Catalunya vinícola (un territori amb 12 Denominacions d’Origen!) en cotxe, bicicleta, cavall, kaiak i fins i tot globus. De la seva mà es veurà com canvien els colors del camp i la vinya, des de la poda hivernal fins a la verema.\nS’hi podrà paisatges, pobles i tradicions on el vi ha deixat empremta i endinsar-nos en cellers, restaurants, museus, botigues… la raó de ser dels quals és la viticultura, l’arrelament a la terra i l’elaboració de vins i caves.\nConèixer viticultors, tastavins, sommeliers, botiguers, blocaires… enamorats del vi que donaran el seu punt de vista i compartiran les seves experiències i històries personals, i ens mostraran que el vi a Catalunya és molt més que una beguda.\nEl projecte tot just ha sortit publicat a Verkami, una plataforma de crowdfunding. Hi ha 40 dies per recaptar 1.500 euros destinats a la finalització del rodatge. A canvi ofereixen recompenses prou interessants.\nEL PROJECTE INCLOU ENTREVISTES AMB PERSONATGES CLAU COM JOSEP M ALBET FOTO: DECONSTRUINT EL VI CATALÀ


medito i m'edito - Laura Pedró Xaus\nmedito i m’edito\nQuan una persona es troba lluny de la pràctica de meditar sovint s’espanta quan escolta la paraula. Jo mateixa recordo que se’m paralitzava no sé què quan l’escoltava. Potser ho relacionava amb persones vestides amb hàbit que viuen a monestirs, o a terres molt llunyanes amb olor d’encens. En qualsevol cas, creia que no hi pertanyia i que no em tocava.\nAfortunadament, la meva intuïció m’anava donant senyals de que la meditació sí podia formar part de la meva vida. Beneïda veu interior que tot ho sap!\nI se’m desperta el desig de contagiar aquest benestar que em dóna.\nMentre reflexiono sobre com animar a altres persones a introduir-se en aquesta pràctica tan beneficiosa, em sorprèn la semblança que hi ha entre aquestes dues paraules/accions: “medito” i “m’edito”.\nPer a la paraula editar en trobo aquesta definició: “preparar o modificar dades per a ser publicades” i considero que en la pràctica meditativa també ens preparem o modifiquem per a ser “publicats”, és a dir, per treure la nostra millor versió.\nEncara m’atreveixo a dir més, meditar, en sí, no és prou complet si no hi ha una “edició” prèvia. Potser ens resistim a “editar-nos” perquè tenim la creença que som d’una manera que no es pot canviar, com si estiguéssim blindats. Però en realitat, allò que creiem ser és un esborrany fet sobre la marxa, sense pensar-hi gaire. En anglès en diríem “under construction”. I, com tota edició, requereix un treball que fa possible que el resultat sempre sigui molt més satisfactori. A mesura que ens anem “editant” anem deixant espai per treure el màxim profit de la pràctica de la meditació.\nAixí que “editar” seria el procés de modificar allò que no ens fa bé, com per exemple: aprendre a desactivar creences limitants; i “meditar” seria l’espai on deixar reposar la feina, aquell silenci que dóna la nit i que l’endemà et permet veure-hi més errades per editar, si cal, o més satisfacció de veure-hi les millores.\nI quan em pregunten quins són els beneficis, en podria fer una llista llarga, però sempre responc que és millor vivenciar l’experiència per comprendre, valorar i agrair tants beneficis.\nTot i així, és cert que, per més que revises i edites, sempre queda alguna lletra omesa o un color fora de to. Jo sóc de les que sempre trobo errades tipogràfiques en els llibres, i també, en mí mateixa, petites coses per polir, sempre. I és que “editar-se” un mateix és un exercici d’humilitat constant. Això sí, el camí fet a consciència queda ben guardat en la còpia de seguretat que portem de sèrie 😉\nTant de bo aquest escrit t’obri una escletxa per descobrir com “editar-te” i que la vida et regali molts espais de meditació. Et servirà per sentir que, tot i imperfectes, trobem la pau interior que ens manté forts i sans en qualsevol situació.\nLaura Pedró i Xaus. Tots els drets reservats.


Com afectarà el Brexit a la protecció de dades de la te...\nLes empreses han d’estar preparades pel que pugui passar i, per aquest motiu, és molt necessari crear un protocol de presa de decisions. L’objectiu d’aquest protocol és evitar que l’absència d’un anàlisis adequat de risc sumat a l’absència d’un pla B pugui generar un impacte imprevist a l’empresa. Per exemple, es preveu que si el Regne Unit surt de la Unió Europea, el nivell de protecció de les dades allotjades allà baixarà ja que voldran imitar el model de negoci que hi ha actualment als Estats Units.\nEl protocol d’actuació del Brexit ha de seguir les següents passes:\n1. Elaboració d’un mapa de relacions amb empreses i institucions del Regne Unit\n2. Anàlisi d’oportunitats i amenaces en tots els fronts, amb especial atenció als sectors més afectats: turístic i immobiliari\n4. Actualització del mapa de riscs de l’empresa\n5. Anàlisi de l’impacte en els contractes amb empreses angleses\n6. Identificació dels fluxos comercials i fonts de subministrament al Regne Unit\n7. Cerca de fonts alternatives de subministrament\n8. Negociació d’accions a realitzar amb proveïdors i clients anglesos\n9. Negociació de l’estratègia a seguir durant el període transitori de dos anys\n10. Avaluació de l’impacte a empreses amb cash pooling\n11. Valoració de les conseqüències de la desaparició de la uniformitat normativa a la UE\n12. Anàlisi del model noruec per realitzar una previsió de la matèria reguladora\n13. Valoració de l’impacte en les transferències de dades i redefinició de l’estratègia en aquesta matèria\n14. Valoració de l’impacte en la circulació d’empleats de l’empresa\n15. Valoració de l’impacte en la venda de productes i serveis de l’empresa\n16. Avaluació de l’impacte econòmic d’eventuals aranzels o mesures d’efecte equivalent\n17. Anàlisi dels riscs associats a la fluctuació de la lliura esterlina\n18. Identificació dels filials, participades, treballadors, actius i recursos d’empreses espanyoles al Regne Unit\n19. Redefinició de l’abast del control dels filials d’empreses espanyoles al Regne Unit\n20. Actualització del pla de continuïtat de negoci de l’empresa a determinats sectors\nXavier Ribas ens va explicar detalladament cadascun dels punts i, de tota la seva explicació, hem de destacar el fet que és important saber no només on són les teves dades, sinó també on són les dades dels teus proveïdors. Com a empresa, encara que et comprometis a tenir les teves dades a Europa, no pots comprometre’t que els proveïdors també ho facin.\nEncara que hem d’esperar que hi hagi una comunicació formal de què el Regne Unit se’n va d’Europa, les empreses hem de començar a moure’ns i crear un pla B amb un mapa de relacions amb el Regne Unit (clients, proveïdors, filials, etc.) y valorar les accions que cal realitzar en cadascun dels escenaris possibles, identificant oportunitats i amenaces reguladores i de negoci, amb la corresponent predicció de continuïtat dels contractes i del tractament de les dades amb ells.\nSi creus que la temàtica del CloudBreakfast pot interessar-te i t’agradaria assistir a una altra jornada sobre el Brexit no ho dubtis, envia’ns un mail a marketing@mdcloud.es i t’informarem.


Aquest cap de setmana seguirà la variabilitat meteorològica - Ràdio Palafrugell\nAquest episodi de pluges ha deixat 59,8 l/m2 a Palafrugell en tres dies.\nDurant el dissabte tindrem una treva de les pluges, però podran tornar el diumenge.\nAquesta setmana es va deixar enrere el fort episodi de vent de tramuntana, per donar pas a les precipitacions ocasionades per la borrasca Blai. A Palafrugell aquesta borrasca va deixar un registre de gairebé 60 l/m2 des del dimecres, segons les dades de meteopalafrugell.net. L’observador meteorològic de l’Estartit, Josep Pascual, explica que aquesta pluja ha anat molt bé perquè no ha caigut de cop i ha permès mullar el terreny molt sec.\nA part de les precipitacions, aquests passats dies va haver-hi temporal de mar i des de Protecció Civil es van activar alertes pel perill. Pascual explica que això va provocar un moviment de l’aigua de les diferents profunditats.\nDissabte amb estones de sol i diumenge amb l’arribada de pluges\nPel que fa a la previsió meteorològica, durant el que queda de divendres hi haurà la possibilitat de la presència de núvols i algun plugim. En canvi, durant el dissabte el vent serà fluix, de tramuntana o gregal, i amb estones de sol. A partir de diumenge, la meteorologia canviarà, el cel s’ennuvolarà i augmentarà el vent. A la nit de diumenge a dilluns podran arribar de nou les pluges.\nAixò serà provocat per la continuació de les pressions atmosfèriques baixes. La borrasca Blai seguirà al sud de les Illes Balears, però hi haurà diversos anticiclons en diferents punts del continent europeu. Un serà a les Illes Açores, un altre a l’est del continent i un tercer al nord d’Escandinàvia. Els dos darrers s’uniran i formaran una barrera que, juntament amb el de les Illes Açores, bloquejaran l’arribada de vents de l’Atlàntic. Mentrestant, arribarà una depressió provinent de les Illes Britàniques amb aire fred en alçada. Aquest front serà el que provocarà ruixats entre el diumenge i el dilluns.\nEtiquetes el temps Josep Pascual Pluges Pluja acumulada Previsió meteorològica Tardor


Catalunya registra 1.884 casos i 9 morts més per coronavirus en les últimes 24 hores\nPublicat 26/09/2020 14:34CET\nLa taxa de risc de rebrot puja i segueix superant el nivell de 200, situant-se a 207,59\nCatalunya ha registrat fins a aquest dissabte 160.716 casos confirmats acumulats de coronavirus --136.058 amb una prova PCR--, 1.884 més que en el recompte del divendres, ha informat la Conselleria de Salut de la Generalitat a través de la seva pàgina web.\nLa xifra de morts totals ascendeix a 13.293, 9 més que els registrats el divendres: 8.086 en hospital o centre sociosanitari, 4.185 en residència, 840 en domicili i 182 que no són clasificables per falta d'informació.\nPel que fa als pacients ingressats actualment, la xifra se situa en 739, la qual cosa suposa un descens de 33 casos respecte al recompte anterior.\nUn total de 137 pacients es troben ingressats en l'unitat de vigilància intensiva (UCI), els mateixos que en el balanç anterior.\nLa taxa del risc de rebrot ha pujat, i segueix superant el nivell de 200: el divendres aconseguia un nivell de 204,81 i 24 hores després està en 207,59, mentre que la velocitat de reproducció de la malaltia (rt) s'ha situat en 1,21.\nA les residències d'ancians hi ha hagut fins ara 18.332 persones que han donat positiu, de les quals 6.517 han mort i 42 es troben actualment ingressades, una d'elles en la UCI.\nRespecte a la comarca del Segrià (Lleida), des de l'inici de la pandèmia hi ha hagut 8.325 casos confirmats acumulats de coronavirus, dels quals 214 han mort, mentre que actualment hi ha 6 pacients ingressats --tres d'ells en la UCI--; el risc de rebrot és de 138,28.\nA la comarca del Barcelonès (Barcelona) s'han comptabilitzat 60.112 casos confirmats acumulats de coronavirus des de l'inici de la pandèmia, amb 5.506 morts, mentre que actualment hi ha 214 pacients ingressats --43 d'ells en la UCI--; el risc de rebrot és de 291,57.\nAl Vallès Occidental (Barcelona) s'han registrat 17.243 casos confirmats acumulats de coronavirus des que va començar la pandèmia, amb 1.482 morts; actualment hi ha 139 pacients ingressats, dels quals 17 estan en la UCI, mentre que el risc de rebrot és de 162,59.\nAl Vallès Oriental (Barcelona), des de l'inici de la pandèmia hi ha hagut 7.692 casos confirmats acumulats, dels quals 640 han mort, mentre que actualment hi ha 54 pacients ingressats --tres d'ells en la UCI--, i el risc de rebrot és de 175,60.


2.000 blocs de formigó per protegir el Port Olímpic dels temporals\nComencen els treballs de reforç del Port Olímpic / Europa Press\nActuaran com a esculls artificials per a refugiar espècies marines i resguardar les instal·lacions\nL’Ajuntament de Barcelona ha iniciat les obres al dic de recer del Port Olímpic, on aquest divendres s’ha començat a instal·lar blocs de formigó per a reforçar els dics submergits en aquesta zona, incrementar la seguretat i reduir el depassament provocat pels temporals. En concret, s’instal·laran 2.000 blocs de 25 tones cadascun que actuaran com a esculls artificials i permetran la colonització de diferents organismes, incrementant la diversitat biològica de la zona i millorant l’estat del fons marí, ha explicat el primer tinent d’alcalde Jaume Collboni en roda de premsa.\nAquesta actuació, emmarcada en la transformació del Port Olímpic, durarà vuit mesos i tindrà un cost de 10,6 milions d’euros, del total de 17,6 milions que costarà rehabilitar tot el dic de recer. Més enllà de reforçar el dic davant temporals, la intenció d’aquests blocs és potenciar la biodiversitat marina, per això tenen una “textura rugosa” i característiques similars a la dels fons rocosos naturals amb cavitats per a oferir refugi a les diferents espècies marines. Per això, en aquest projecte també col·labora el Zoo de Barcelona amb l’objectiu d’incrementar la renaturalització del litoral iniciada amb el parc dels Esculls, que contempla l’ambientalització dels dics submergits del port per a afavorir als fons marins i millorar la integració ambiental del Dic de Recer.\nL’oci nocturn, “mai més”\nLa reforma integral del Port Olímpic contempla la millora de la infraestructura portuària i un nou model d’usos i activitats que aposti per l’economia blava, l’esport i la restauració de proximitat, una transformació que Collboni ha assenyalat que “avança i va a molt bon ritme”. Ha assegurat que en aquesta zona “no hi haurà oferta d’oci nocturn mai més” i ha anunciat que hi ha empreses que ja s’han interessat per aquest espai; en aquest sentit, ha puntualitzat que volen combinar empreses tractores, pimes i start-ups.\nAjuntament de Barcelona Infraestructures Meteorologia Obres Port Olímpic


Cuabarrada 2016 - Garraf en BTT\nD’esquerre a dreta sóm el Javi, el Raül, l’Anna, el Ramon, el Mario i el Santi\nHem quedat d’acord en no anar a fer temps, sinó anar tots 6 plegats i si algú es despenjava, esperar-nos i reagrupar-nos. La sortida ha estat puntual, com s’espera d’una cursa i els que van a fer temps estaven a primera fila, les primeres caselles eres per ells. Després hi havia el grup important de la cursa llarga i finalment la cursa curta.\nHem anat fent via, deixant passar la gent que venia amb presses i mirant d’anar tots plegats a la vegada. Ens hem hagut d’anar esperant, però no hi ha hagut cap tap que fes que la gent hagués d’esperar. Hem pujat fins al Pic de l’Àliga per carretera i la baixada per darrera, anant cap a l’ermita de Sant Miquel d’Olèrdola on hi ha la primera trialera de la ruta, una trialera no molt difícil, però amb molta grava, pedres soltes. Hi havia un tap i la gent esperava, així que hem fet temps fins que ens ha tocat començat a baixar, en aquest punt el Javi, jo darrera i després l’Anna i el Santi hem anat demanant pas i hem mirat de baixar sobre la bici, la gent baixava caminant.\nSi fas una sortida llarga i hi ha algun punt de trialera, no té sentit fer-la a peu, si més no nosaltres anem més o menys be baixant. Un cop a baix de tot, un tros pla, creuar la carretera i començar a pujar de nou, on tot i intentar-ho hem hagut de fer peu, relliscava molt.\nEns hem tornat a reagrupar, pujant el Ramón venia just. Hem agafat via de nou, ha estat bé, ja que la ruta no es molt coneguda per nosaltres, que habitualment pedalem per la zona, però no arribem fins a la banda de Canyelles i Viladellops i quan hi passem, hi ha corriols que no coneixem.\nHem anat pujant i baixant per camins que no coneixem fins arribar darrera de Sant Miquel d’Olèrdola, el primer habituallament al quilòmetre 15. Jo no he menjat ni begut res, anava bé i encara no havia begut res de líquid. La resta han menjat un pel de fruita i regalaven líquid isotònic blau que ha agafat tothom.\nAl cap d’una estona hem seguit endavant, tots junts de nou. La propera part que m’ha sonat ha estat un corriol estret que fem sempre que tornem de Les Gunyoles, hem vingut per un camí diferent, però el camí era el mateix. Allà hem parat perquè el Mario se li ha creuat la cadena i no podia pedalar. Una parada d’uns segons. El Javi ha tirat i l’hem perdut. Al cap d’uns metres hi havia el creuament de cursa curta o cursa llarga. Hem esperat a reagrupar-nos de nou tots, menys el Javi que havia tirat ell sol.\nEls primers metres d’aquest tros de ruta eren coneguts, però al cap d’uns 3 quilòmetres ha hem tornat a fer ruta no coneguda. Ruta que tot i no ser ràpida, era molt divertida, bàsicament terreny nou. Hem anat pedalant plegats fins que ens hem desenganxat i el Mario i jo hem anat davant metre l’Anna venia enganxada darrera nostre i el Ramon i el Santi venien un pel més lluny. Hem anat fent via fins que hem arribat de nou al punt de cursa curta i cursa llarga, als poc metres hem trobat el Javi i el punt segon d’habituallament.\nHem fet la última parada per reagrupar-nos i menjar quelcom. El Ramon i el Santi han vingut un pel més tard i els hi ha calgut una parada igual de llarga que la nostre. El Ramon venia just, li calia menjar quelcom. Jo no he agafat res, i això que l’habituallament estava molt be. Seguia sense gana i amb un pel d’aigua però poca.\nTeníem els últims 7.3 quilòmetres per davant abans d’arribar al final de la cursa. Hem baixat fins agafat la carretera vella de Viladellops i de nou pista, per una pujada llarga, constant però no molt dura que hem anat fent sense gaires problemes abans de començar a baixar de nou. Ja quedaven 3,5 quilòmetres, hem agafat de nou asfalt a la urbanització de la pujada al Pic de l’Àliga que hem fet al matí.\nJa hem sentit els altaveus de l’entrega de premis, i hem notat que estàvem arribant al final. Hem arribat al punt de sortida amb 4 hores i mitja segons el temps del marxador. La ruta es pot fer a bon ritme amb una hora menys, però avui hem anat, com sempre, a pedalar plegats, no pas a competir i hem decidit anar plegats i que el ritme el marquès el més lent, tot i que el Ramon no ha estat molt d’acord amb això.\nA mi en total m’han sortit 45,79km que hem fet en 3 hores 43 minuts pedalant, a una mitja de 12,3km/h, una velocitat màxima de 49,6km/h, un consum energètic de 2364kcal, una mitja cardíaca de 130 ppm i una màxima de 173 ppm, una mitja de cadència de 71 rpm i un desnivell positiu de 1189 metres i un negatiu de 1191 metres.\nAquí les fotos que han penjat des de l’organització.\nAquí us deixo el track d’avui, penjaré la ruta al bloc com a rutes a fer pel Garraf. La setmana vinent anem a Montserrat, ja publicarem després.\nTotal distance: 45648 m\nTotal descent: -1283 m\nDownload file: 09_10_2016.gpx\nGarraf en BTT > Uncategorized > Cuabarrada 2016\n4 març 2021, 9:54 AM


Notícies :: L'h\nNombre de resultats 18 per a l'h\n14/04/2011 - "EL COLIBRÍ i LES FLORS" al MÓN OBERT de RÀDIO L'HOSPITALET\nEl dissabte 9 d'abril al programa "Món Obert" de Ràdio L'Hospitalet (96.3 FM i online) vam tenir ocasió d'escoltar, dins la secció dedicada al "Concurs de podcast - Contes del Món", el conte "El colibrí i les flors", una narració dels alumnes de 5è de Primària de l'Escola Margarida Xirgu de Badalona. Aquest conte, com la resta d'històries finalistes, el trobareu al 2on Llibre i Disc dels Contes del Món que estarà disponible des del dia de Sant Jordi. Però si ja el voleu reservar només cal que ompliu aquest formulari.\n17/01/2011 - En el MÓN OBERT de RÀDIO L'HOSPITALET ESCOLTAREM els 24 CONTES FINALISTES del CONCURS de PODCAST\n24/03/2010 - DIBUIXA pels CONTES del MÓN a L'INFORMATIU de RÀDIO L'H\nEl dimecres 17 de març en L'Informatiu Migdia de Ràdio L'Hospitalet (96.3 FM i online), Antonio García i Francisco Duran, destaquen la bona acollida de la iniciativa "Des de L'Hospitalet, dibuixa pels Contes del Món". A més, en Damià Caro, membre de COMSOC - Comunicació Social avalua l'aventura de les il·lustracions per a completar el "Llibre i disc dels Contesdelmon.org" i destaca el total d'infants i joves participants conjuntament amb el "Concurs de Podcast" que va tenir lloc a la Provincia de Barcelona.


i aparell reproductor | enciclopèdia.cat\nAnatonia de l’aparell reproductor masculí\nConjunt d’òrgans destinats a la reproducció.\nEn l’home, és íntimament connectat amb l’aparell urinari. En el sexe masculí comprèn un òrgan productor d’espermatozoides i d’hormones masculines (el testicle), un conjunt de conductes espermàtics i un òrgan actiu de copulació (el penis). Del testicle surt un conducte anomenat epidídim que desemboca en el conducte deferent, el qual penetra a la cavitat abdominal i va a parar a les vesícules seminals. Les vesícules seminals són òrgans on s’aturen els espermatozoides abans d’ésser ejaculats i, juntament amb l’epidídim i la pròstata, produeixen el semen o esperma, líquid nutritiu que acompanya els espermatozoides. El conducte deferent passa després pel mig de la pròstata es dirigeix cap el penis, que consta de tres òrgans erèctils, els cossos cavernosos una part terminal (el gland). Els òrgans erèctils consten d’un teixit esponjós que s’emplena de sang i s’endureix durant l’estímul sexual amb la finalitat que l’òrgan pugui penetrar dins la vagina. En la base del penis i sota la pròstata es troben les glàndules bulbouretrals glàndules de Cowpero\nAnatomia de l’aparell reproductor femení\n, que aporten una secreció mucosa al semen. L’aparell reproductor femení consta d’un òrgan productor d’òvuls i hormones sexuals femenines (l'ovari), d’uns conductes que condueixen els òvuls fins a la cavitat uterina (els oviductes o trompes de Fal·lopi, en els quals té lloc la fecundació), d’un òrgan de gestació (l'úter o matriu), d’un òrgan d’acoblament (la vagina) i d’uns genitals externs (llavis majors, llavis menors, clítoris himen) que en conjunt constitueixen la vulva, òrgan d’estimulació sexual.


Comprar Prima 2014 | Preu i opinions a Uvinum\nPrima 2014 torna a sorprendre'ns per ser un vi de Toro però fet a la seva manera, premiat pel toc i la frescor d'aquest 10% de Garnatxa que el forma, que el converteix en una referència moderna, que ens ofereix fruita de manera generosa i que en boca es converteix en un un vi agradable i vellutat, on la fruita, que segueix donant mostres de generositat, està embolicada de lleugers tocs propis de la criança. Modern, assequible i desenfadat, no dubtis a provar aquest negre de Toro, un nom propi entre les referències de la denominació.\n2017,\t2016,\t2015,\t2013,\t2012,\t2011,\t2010,\t2009,\t2008 i\t2007\nDescripció sobre Prima 2014\nPrima 2014 (Tinta de Toro, Garnacha i Tempranillo)\nNOTA DE TAST DE Prima 2014:\nVINYA: Bodegas Mauro\nEntrantsCarnPernil i embotitsCarn vermellaCarn blancaPernil ibèricFumats\nOpinions sobre Prima 2014\nLa teva puntuació de Prima 2014:Puntua Prima 2014:\nPrima és una joia oculta de la DO Toro. El saber fer de la gent de Mauro en aquesta nova celler es nota en els seus vins. Prima combina a la perfecció la fusta de roure americà i francès de primer i segon any per donar la màxima expressió a la fruita. El resultat: un vi amable, fàcil de beure i difícil d'oblidar. Per amants de les coses ben fetes.\nEl matalàs de Castell i Léon. Durant anys, un dels vins més cobejats d'Espanya amb una gran relació qualitat-preu. Mauro va ser fundada per Mariano Garcia, anys enòleg del celler àmpliament reconegut "Vega Sicilia". García va decidir fa uns anys per començar a produir el seu propi vi. I això amb un èxit molt gran. , Vi elegant ric amb un clar caràcter Toro. L'anyada 2014 acaba de ser sorprenent 90 punts Parker.\nOpinions sobre altres anyades de Prima 201420162015\nSi et va agradar Prima 2014, també pots gaudir de ...\nSi vols comprar Prima 2014, a Uvinum trobaràs els millors preus de Vi negre Toro.


Fitoderia, flora catalana: octubre 2017\nLES PALMERES DE PREVELI I L'STERNBERGIA DE XANIÀ\nA la costa sud de Creta, a la regió de Rethymno, es troba una de les tres poblacions de palmera cretenca autòctona Phoenix theophrastii que encara sobreviuen a l'illa. Es pot veure també ornamental en altres indrets de Creta, però només en aquests tres espais es conserva aquesta valuosa palmera en estat salvatge. Molt semblant a la palma canària, amb la qual està emparentada, forma petits boscos en ambients de litoral. L'agost del 2010 es va produir un intens foc forestal a la zona de Preveli, que per desesperació de molts amants de la natura, va afectar molt severament aquesta petita població de palma cretenca fins al punt que els experts opinaven que tardaria més de tres dècades en recuperar la seva imatge original. Però per sorpresa de tothom uns quatre mesos després de l'incendi, brots de palma sorgiran aquí i allà al bell mig de la vegetació recremada i exemplars socarrimats tornaven a mostrar fulles verdes i tendres. Una més gran exposició a la força del sol, amb la desaparició de la densa cobertura arbustiva, va afavorir de ben segur aquesta ràpida recuperació. La major part dels arbres madurs pogueren sobreviure. Avui dia, set anys després, el bosquet de palma cretenca autòctona torna a oferir la seva millor imatge. Quan l'albires de lluny des de l'inici de l'abrupte i llarg camí pedregós i parcialment esglaonat que hi mena en forta baixada, la impressió és colpidora per la seva bellesa i harmonia. Un bosquet de palma arrenglerat a les dues ribes de la desembocadura d'un dels pocs rius amb aigua de Creta, el Megas Potamos, en un paisatge on es combinen el color bru i aspre dels penya-segats rocallosos i la sorra blanca i el mar blau turquesa de la platja. Corrues de turistes visiten aquest espai, delerosos de platja i alguns remunten la gorja, molts d'ells calçant xancletes o inclús a peu nu. Conviuen amb les palmes, els alocs Vitex agnus-castus, vora la platja, un arbust molt abundant a tot Creta, els garrofers Ceratonia siliqua, molt possiblement autòctons, els baladres, aquest probablement no, els plataners Platanus orientalis i els llentiscles.\nHem passat deu dies a l'illa de Creta, visitant un seguit d'interessants jaciments arqueològics, ruïnes del neolític, dels diferents períodes minoics i unes ben conservades ruïnes romanes, a Festos, Gorthyna, Kommos, Agias Triada, Knossos, Malia, Tilissos, Aptera, etc. Hem gaudit de paisatges marins formidables, alguns d'ells que es poden qualificar senzillament de paradisíacs, com és el cas Sougia, Elafonissi, Balos o el mateix Preveli i hem recorregut alguna gorja espectacular com la d'Imbros, uns 10 kms en baixada.\nMalauradament per gaudir de la botànica, ara a l'octubre, la visita a l'illa no és ni de lluny el millor moment, ans al contrari. El paisatge se'ns apareix sec i recremat gairebé arreu, esquelets de plantes reconeixibles com ara carlines, astràgals, candeledes i fèrules surten aquí i allà, mates marcides d'espècies aromàtiques, molt freqüents, també ben resseques, cobreixen brolles i matollars. A les muntanyes, Lashiti, Dikti, Lefka ori, hi domina una vegetació semixeròfil·la, amb arbustos arrodonits, en coixinet i sovint molt punxosos. I al litoral trobem una brolla densa i espinosa i un cordó dunar molt ric en vegetació, amb lliris de mar, lleteroles, fonolls i panicals marins.\nPerò sortosament han aparegut algunes plantes florides, floracions tardorals o estivals retardades, menudes plantes bulboses com ara còlquics o safrans, o bé l'abundant ceba marina Urginea maritima. En cercàvem també una bulbosa més, molt fotogènica, que allà a Creta és natural i aquí es planta en jardins. No va aparèixer enlloc, fins que al darrer dia, poc abans de tornar a l'aeroport, a la meravellosa ciutat de Xanià, va sorgir com una flamarada groga rutilant al bell mig de plantes ruderals a la vora de les muralles, la bonica sternbergia Sternbergia lutea, el darrer regal del viatge. Creta val molt la pena, la seva gent és molt cordial, el menjar molt saborós i els paisatges magnífics, per bé que una mica descuidats en molts punts. Però per a un afeccionat a les plantes recomanaria fer la visita en primavera, quan l'illa ha d'esdevenir un jardí botànic excepcional.\nLa desembocadura del Megas Potamus a Preveli\nPaisatge calcari abrupte a Preveli, el palmeral i la gorja\nLa palmera cretenca Phoenix theophrastii\nFlors de garrofer Ceratonia siliqua\nInflorescència de l'aloc Vitex agnus-castus\nTàperes florides Capparis spinosa a la muralla d'Heraklion\nCarlina graeca, abundant a la muntanya\nCarlina gummifera a Malia\nUrginea maritima al jaciment minoic de Malia\nFormes abstractes del garric a Katharo\nHirtellina fruticosa = Staehelina fruticosa, al congost de Kourtaliotiko\nHàbitat de l'Hirtellina fruticosa\nVerbascum spinosum a Lefka ori\nPrat amb mantell de mates seques a Lefka Ori, les Muntanyes blanques, prop d'Omalos\nCrocus laevigatus a Lefka Ori\nScilla autumnalis a la ciutadella de Rethymno\nAmmophila arenaria a l'indret paradisíac de Balos\nErica manipulifolia sobre duna\nEls perellons de Pyrus spinosa\nFonoll marí Crithmum maritimum a Elafonissi\nLliri de mar Pancratium maritimum a Elafonissi\nEndemisme d'Elafonissi, Limonium elafonisiacum\nJuniperus macrocarpa a Elafonissi\nLlentiscle monumental Pistacia lentiscus\nSternbergia lutea, flors grosses en forma de copa daurada\nPublicado por XATRACJOR en 11:10 No hay comentarios:\nOctubre 2017 LES PALMERES DE PREVELI I L'STERNB...


Només dolor - CATzona\nJosu Ternera ha sigut detingut a França. El que va ser cap polític dETA, estrateg i organitzador de la banda terrorista durant dècades, incloses les més sagnants, també va ser un home clau en les negociacions de pau. Múltiples màscares cisellades en un únic rostre, en una mateixa tragèdia. Els simplismes maniqueus es queden justos a lhora de definir-lo, però no shan de menysprear. Són aquests mateixos simplismes els que poden arriben a tenyir de sang un poble sencer. Només en els contes infantils hi ha dolents, dolentíssims i bons impolluts. En la vida real hi ha els matisos, les contradiccions, la confluència de mil llots que conforma la terra que trepitgem.


Textures de fruita seca\nActualitzada 08/07/2019 a les 14:36\n© Diferents preparats composen aquest plat amb les ametlles, nous i avellanes com a base.\n400 grams d’avellanes\n370 grams de farina\n375 grams de mantega\n150 g xocolata cobertura\n150 grams d’ametlles\n200 mil·lilitres nata\n400 g xocolata blanca\nBrownie de xocolata i nous. Debatem els ous i el sucre fins que quedi escumós i dobli el volum. Fonem al microones o al bany maria la xocolata amb la mantega i ho barregem amb els ous batuts. Hi incorporem la farina, el llevat i el cacau tamisats, a més de la vainilla. Finalment, hi afegim les nous picades i ho deixem al forn a 180 graus durant 15 minuts.\nBase de crumble d’ametlla. Preescalfem el forn a 200 graus, mentre barregem la mantega a temperatura ambient amb el sucre i la farina fins que adquireixi consistència de sorra gruixuda. Hi afegim les ametlles picades petites, ho estirem sobre paper de forn i ho posem 10 minuts al forn, fins que agafi un color daurat.\n‘Ganache’. És una mescla suau de xocolata, en aquest cas blanca, i nata líquida. Escalfem la nata al foc i quan comenci a bullir l’aboquem sobre la xocolata tallada a trossos. Ho remenem fins que quedi desfet i hi afegim la pasta d’avellana. Ho deixem reposar, ho tapem i ho guardem a la nevera. Quan estigui molt freda la muntarem i amb una màniga pastissera decorarem el plat, que hem muntat posant el brownie tallat a trossets sobre la base del crumble d’ametlla.


Notícies - Jaume Ferrer publica 'Aians', la seva primera novel·la\nJaume Ferrer publica 'Aians', la seva primera novel·la\nFragment de la portada / Foto: Arola Editors\nel 26/gen/15 Núria Juanico Cultura PDF\nL'escriptor mallorquí resident a Sant Cugat Jaume Ferrer s'estrena en el camp de la novel·la amb 'Aians' (Arola Editors 2014), una història coral sobre Mallorca. El llibre, que transcorre en un poble imaginari, retrata l'illa a través de cinc veus de diverses generacions.\nDes d'adolescents fins a persones que van viure la Guerra Civil i el franquisme, 'Aians' relata les relacions entrecreuades de personatges de diverses edats durant tres dies. El llibre explora el passat de l'illa, però també posa de manifest la seva vessant turística i mostra els contrastos entre l'antiga i la nova societat. A més, Ferrer combina el català estàndard amb el mallorquí dialectal i les expressions típiques de l'illa. D'aquesta manera, l'autor plasma la varietat lingüística de Mallorca i, alhora, s'endinsa en les ambicions individuals i el pes de la memòria, tal com ha explicat Ferrer.\nTall incrustat: Jaume Ferrer\nA aquest poble es van creuant des d'adolescents fins a generacions de joves i gent que va viure el franquisme. També hi ha un personatge que havia viscut la guerra.\nAquesta és la primera novel·la de Jaume Ferrer, que el 2007 va guanyar el Premi 7lletres amb el llibre de relats 'La llum dels orfes'. L'escriptor, que treballa com a pneumòleg, va publicar el 2012 el seu segon llibre de relats, 'Falenes'.


L'ALCALDE D'OLOT. JOSEP MARIA COROMINAS\nOlot és una ciutat acollidora, una ciutat en la qual, en general, es pot viure molt bé, una ciutat que lluita pel seu progrés i desenvolupament econòmic, per crear riquesa i benestar. Ens agrada pensar que som una ciutat cohesionada i amb personalitat pròpia. Amb signes d’identitat com l’Art o els Volcans i amb la singularitat d’estar situada dins un Parc Natural, el de la Zona Volcànica de la Garrotxa. Una ciutat que cal conèixer. Una ciutat a on també trobareu un ajuntament que vol cuidar els detalls, que vol ser capaç de conservar i mantenir tot allò que li ha costat tant d’esforç a moltes generacions. Que es preocupa per la seguretat, per la mobilitat, per la neteja, per tenir una ciutat endreçada... Si en algun aspecte no ho aconseguim prou, feu-nos-ho saber. La ciutat la fem entre tots, perquè és de tots.\nAmb aquest esperit afrontem la incorporació de les eines que avui ens ofereix la xarxa per relacionar-nos, no només amb els nostres conciutadans, sinó amb tot el món. Espero que aquest web us serveixi com a eina per mantenir una relació més còmode, estreta i àgil amb l’ajuntament d’Olot. La nostra voluntat és ser un ajuntament facilitador, i això només es percebrà si, realment, actuem com un ajuntament amic, eficaç i eficient, al servei de tots els ciutadans.\nEstem oberts a qualsevol suggeriment que faciliti i aprofundeixi encara més la relació entre els ciutadans i l’ajuntament. Per això, us convido a exercir el vostre dret a demanar-nos millores, tant d’aquesta eina com de qualsevol que tinguem o posem en el futur a disposició dels ciutadans.\nAmb una salutació ben cordial,\nEnllaç Agenda institucional de l'Alcalde.


Invertir en valors "curiosos" | Consumer\nInvertir en valors “curiosos”\nEls petits valors poc coneguts, d'escassa liquiditat i petita capitalització poden generar rendibilitat si se surt del mercat quan s'obtinguin plusvàlues\nData de publicació: Divendres, 01 de Agost de 2008\nService Point Solutions, Fluidra, Lingots Especials, Natraceutical, Ren de Medici o Vertice 360 són alguns dels valors “peculiars” amb que l’inversor mitjà es pot trobar en la renda variable espanyola, i dels quals sol desconèixer tant la seva essència com a particularitats. Són, en general, petites companyies que cotitzen en Borsa i que es troben dins dels “small cups”, és a dir empreses de petita capitalització. L’estratègia que s’ha de seguir amb aquests valors per obtenir alguna rendibilitat es basa en la rapidesa, és a dir a sortir-se del mercat quan s’obtinguin plusvàlues, i mai dirigir la inversió al mitjà o llarg termini, ja que hi haurà moltes possibilitats que l’aposta resulti fallida.\nLa precaució és l’actitud que han de prendre els petits i mitjos inversors respecte als valors “rars” o “curiosos”, que representen un seriós perill pels menys experimentats, els qui trobaran no poques dificultats en contractar aquests títols. Un dels problemes del petit inversor, potser el primer al que hagi de fer front, és identificar el tipus de negoci al que es dediquen aquestes empreses i a quin sector pertanyen. La veritat és que són molt pocs els inversors que coneixen que Service Point Solutions, per exemple, es dedica al negoci de la reprografia digital, o que Natraceutical produeix cacao. I, encara que sembli una qüestió menor, un dels majors errors d’un inversor és apostar per empreses l’activitat de les quals o línia de negoci desconeix.\nUn dels majors errors d’un inversor és apostar per empreses l’activitat de les quals o línia de negoci desconeix\nUn altre problema respecte a aquests valors es troba en el fet que no tenen cap pes específic en la renda variable espanyola (la seva ponderació ni tan sols aconsegueix el 1% o 2% sobre el total), per aquest motiu pugui donar-se el cas que -en cas d’haver-la- no acompanyin una tendència alcista de l’Ibex-35 o el Mercat Continu. D’altra banda, la majoria d’aquests valors cotitza “al seu aire”, independentment del cicle borsari pel qual es travessi o de les dades macroeconòmiques. A més, no apareixen en les anàlisi tècnica i fonamental amb que els “brokers” nacionals i internacionals tracten d’orientar als inversors, la qual cosa significa que no existeixen referències fiables per realitzar una aposta per aquestes empreses. En no poques ocasions, l’opció de compra es basa en “corazonadas”, amb el consegüent perill que això suposa.\nDestinats al curt termini\nEntre les principals característiques dels títols “rars” o “peculiars” destaca la seva irregularitat. Es tracta de valors que es mouen a força d’impulsos en la seva cotització, i no mostren una evolució regular al llarg dels anys. Com a exemple es pot citar el cas concret de Natraceutical, que cotitza per sota dels 0,70 euros després d’haver depassat la barrera dels 2 euros fa tan sol uns anys, i es troba per sota del seu preu de sortida (el que significa que no ha estat rendible per als inversors que segueixen en el valor). Aquest cas no és un fet aïllat, per la qual cosa l’estratègia que s’ha de seguir és la rapidesa, és a dir sortir-se del mercat quan s’obtinguin unes certes plusvàlues, i mai dirigir la inversió al mitjà o llarg termini, ja que hi haurà moltes possibilitats que l’aposta acabi en un rotund fracàs.\nAquests valors es mouen per expectatives, i en períodes d’inestabilitat borsària i financera poden tenir una evolució pitjor que la del mercat\nA tot això cal sumar que són les “mans poderoses” (intermediaris financers) els qui mouen els fils en la seva cotització, i davant ells poques armes queden per defensar-se. Això té la seva explicació en el fet que, en contractar-se molt pocs títols, és més fàcil “moure” les cotitzacions a l’antull dels intermediaris. A més d’aquesta circumstància, convé també anar amb compte, perquè en períodes d’inestabilitat borsària i financera aquests valors poden tenir una evolució pitjor que la del mercat, ja que alguns títols no cotitzen per plantejaments empresarials, sinó per expectatives.\nTenint en compte totes aquestes dades, el més prudent per al petit i mig inversor és no estar posicionat en aquesta classe de valors tret que ho faci per a alguna operació intradía (en el mateix dia) en la qual es pugui obtenir algunes plusvàlues. Àdhuc en aquest cas, la inversió en valors “curiosos” està indicada per a usuaris que compten amb cert grau d’experiència i familiarització amb les ordres de compra i venda, ja que encara que es poden obtenir nítids beneficis, també les pèrdues poden ser quantioses.\nESCÀS ATRACTIU ADDICIONAL\nEls valors “curiosos” no ofereixen major atractiu que el que es reflecteix de la seva cotització. D’antuvi, no reparteixen cap dividend a l’accionista, ni tampoc estan en les carteres que confeccionen els diferents “brokers”, per aquest motiu l’escassa atenció que susciten comporti a la disminució en el nombre de títols contractats.\nD’altra banda, no ofereixen recompenses a l’accionista, ja que la majoria d’aquests valors no són objecte de moviments corporatius encara que sí de rumors infundats que serveixen per escalfar la seva cotització. A més, tampoc estan inclosos en les carteres dels fons d’inversió. Com a conseqüència d’això, el seu valor es redueix a la mera especulació, la qual cosa els converteix en valors poc recomanables per a un inversor mitjà, sense experiència que, en general, prefereix apostar per empreses social i empresarialment consolidades que puguin reportar plusvàlues.\ncuriosos inversor-ca Medio-ca mercado-ca plusvalías-ca


Easter Fun Weeks als centres Kids&Us\nInscripcions obertes per a les Fun Weeks de Setmana Santa\nPublicat 23/02/2021 per Kids&Us\nSi ja estàs pensant en les vacances de Setmana Santa, has de saber que tenim la millor opció per aquests dies: les Easter Fun Weeks, les nostres setmanes temàtiques 100% en anglès per a nens i nenes de 3 a 10 anys.\nLes Fun Weeks sempre estan a punt quan arriben les vacances escolars i aquesta Setmana Santa no podia ser diferent. Els centres Kids&Us ja han obert el període d’inscripcions perquè els nens i nenes d’entre 3 i 10 anys gaudeixin amb les setmanes temàtiques en anglès per excel·lència. A més, els grups són reduïts, amb un màxim de 6 nens i nenes, segons l’edat, i tindran el mateix monitor/a durant tota la setmana.\nDurant les Easter Fun Weeks, els nens i nenes viuran experiències divertides relacionades amb la Pasqua i participaran en un concurs de jardineria d’allò més entretingut. Com ho farem? Amb les nostres activitats estrella: les hores del conte, les divertidíssimes manualitats, els jocs i els balls... Tot això en un entorn 100% en anglès!\nLes temàtiques que hem preparat estan estretament relacionades amb aquesta festivitat: Easter Eggcitement i Veggie Patch. Voleu saber els únics requisits que demanem als nens i nenes? Que tinguin moltes ganes de passar-ho bé, de fer mil activitats i de seguir aprenent anglès.\nContacta amb el teu centre més proper per obtenir més informació i per fer les inscripcions.


“LA PEDRA SECA AL PENEDÈS: DE L’ORIGEN AL PRESENT”\nPati de Can Guineu\nConferència a càrrec\nd’Abraham Guillén Villar\nI projecció dels documentals:\nLa pedra seca a l’Alt Penedès (12 minuts)\nTipus de construcció de pedra seca (12 minuts)\nConstruccions de pedra seca: com protegir-les (12 minuts)\nL’acte finalitzarà amb un col·loqui amb el públic assistent\nDissabte 29 de juny de 2021\nPatí de Can Guineu\nDurada prevista 1,15 hores.\nCal portar mascareta durant l’acte\nTel 669 88 29 59\nSant Sadurní i la Pedra Seca\nSant Sadurní a data d’avui trobem catalogades 8 barraques de pedra seca a la Wikipedra(*) totes elles són de la mateixa tipologia: planta circular i entrada amb llinda plana.\nEl municipi es troba situat des del punt de vista de la catalògacio de paisatge que es fa a la Wikipedra, dins la Plana de l’Alt Penedès, on en total es troben 257 barraques, 41 construccions per emmagatzemar aigua, 4 forns , 6 murs o conjunts de murs significatius i 11 d’altres tipus de construccions.\nCoordinador de la secció de Pedra Seca de l’Institut d’Estudis Penedesencs\nVa dur la direcció tècnica dels documentals produïts per l’Institut d’Estudis Penedesencs el 2020 per les XXVIII Jornades d’Estudis Penedesencs dedicats a:\n· La pedra seca a l’Alt Penedès\n· La pedra seca a l’Anoia\n· La pedra seca al Baix Penedès\n· La pedra seca al Garraf\n· Tipus de construcció de pedra seca\n· Construccions de pedra seca. com protegir-les\nAixí mateix, dins les mateixes jornades, va moderar o participar als col·loquis:\n· La importància econòmica i productiva de les construccions de pedra seca\n· Els forns de Calç\n· Més enllà de les construccions de pedra seca. La transmissió educativa i cultural a les noves generacions.\n· Contruccions de pedra seca i altres construccions rurals: una visió actual\n· Protecció de la pedra seca.\nCom a investigador ha realitzat la fitxa sobre la tècnica de pedra seca al Penedès, de l’Inventari del Patrimoni Cultural Immaterial del Penedès de l’Institut d’Estudis Penedesencs; investigació que serà presentada públicament el proper mes de novembre.\nAbraham Guillén Villar està llicenciat en Antropologia social i cultural, i també en Biologia. Ha cursat màsters en Primatologia i en Formació del Professorat d’Educació Secundària Obligatòria i Batxillerat, Formació Professional i Ensenyament d’idiomes.\nOrganitza: Institut d’Estudis Penedesencs i Ajuntament de Sant Sadurní d’Anoia\nEn conveni amb: Consell Comarcal de l’Alt Penedès\nAmb el suport de: Departament de Cultural de la Generalitat de Catalunya\nActivitat de l’Observatori del Patrimoni Etnològic i Immaterial de la Generalitat de Catalunya dins el programa “Etnologia en Xarxa”\nAquesta activitat forma part de les XXIX Jornades d’Estudis Penedesencs. “Del paisatge a la gastronomia: l’agricultura, la ramaderia i la pesca a la vegueria Penedès” (Penedès Històric) de l’Institut d’Estudis Penedesencs\n(*) Catàleg interactiu online que recull les construccions de pedra seca a Catalunya i a i dels municipis que integren el Parc del Pirineu Català, la Mancomunitat del Conflent-Canigó i el Parc Natural Regional dels Pirineus Ariejans. El projecte està desenvolupat per l’Observatori del Paisatge i hi col·labora l’associació Drac Verd, el Parc del Pirineu Català, el Parc Natural Regional dels Pirineus Ariejans, experts i altres entitats que vetllen pel patrimoni de la pedra seca.