Santa Coloma celebra la Festa Major amb música i gastronomia\nAndreu Merino, Festa Major de Santa Coloma\t| Actualitzat el 01 Setembre 2017 a les 09:20\nLa ciutat ja està a punt per viure la seva Festa Major. Foto: Arxiu\nL’estiu és cada cop més a prop d’abaixar la persiana, però la tornada a la rutina serà més dolça a Santa Coloma. Com és tradició, un cop superades les vacances, els colomencs i colomenques posaran la cirereta al pastís celebrant la Festa Major de l’1 al 4 de setembre. Quatre dies en què la cultura popular, la música, les activitats infantils i la gastronomia seran els grans protagonistes.\nPer començar, l’1 de setembre a les nou de la nit la plaça de la Vila acollirà el pregó que donarà el tret de sortida a les festes. Enguany, els encarregats de fer-ho seran Mar Gómez i Víctor Quintillà, sommelier i xef del restaurant Lluerna, respectivament.\nEls parlaments institucionals aniran precedits del repic de Festa Major a l’Església Major i del seguici inaugural a càrrec de les colles de cultura popular. Més tard, Los Punsetes i Los Ganglios seran els encarregats de fer el primer concert de Festa Major i del festival Sintonizza al parc d’Europa.\nUn altre plat fort musical serà el concert d’Els Amics de les Arts a la plaça de la Vila a partir de les deu de la nit.\n30 ANYS DELS GEGANTS\nEl programa d’actes continuarà el dia 2 amb un dels altres moments assenyalats de la festa, la celebració del 30è aniversari dels Gegants Nous, que comptarà amb una plantada de més d’una desena de colles vingudes d’arreu de Catalunya. D’altra banda, a les set de la tarda serà el torn de la jornada castellera a la plaça Sagarra, amb la Colla Jove dels Castellers de Vilafranca com a convidada de luxe.\nLa cultura popular, però, no acabarà aquí perquè a les deu de la nit se celebrarà el correfoc de Festa Major, que sortirà de l’Església Major i estarà coordinat per la Colla Vella de Diables de Santa Coloma.\nDesprés del foc vindrà la música, amb les dones com a protagonistes indiscutibles. Per una banda, Helena Miquel actuarà acompanyada de Chorizo al Mas Fonollar, mentre que Chenoa ho farà a dos quarts de dotze a la plaça de la Vila. La cantant tindrà com a teloner Rafa Bueno, el colomenc exconcursant de La Voz que acaba de produir un disc amb Alejandro Sanz.\nEl dia 4, a més, la festa clourà el seu programa musical amb el concert de Loquillo a les onze de la nit a la plaça de la Vila. La música del cantant del Clot arribarà just després del Piromusical que acollirà el parc de Can Zam a partir de dos quarts d’onze de la nit.\nDIUMENGE, DIA EN FAMÍLIA\nDesprés de la gresca del dia 2, Santa Coloma es llevarà l’endemà preparada per celebrar la Festa Major en família.\nLa primera possibilitat serà deixar-se caure per la 20a Trobada de Puntaires. Més tard, des de dos quarts de dotze del migdia fins a les dues i des de les cinc de la tarda fins a dos quarts de vuit, els infants colomencs podran gaudir per segon any consecutiu del Supertobogan al parc de la Bastida. L’any passat l’Ajuntament el va instal·lar per primer cop i la bona rebuda que va tenir ha fet repetir la iniciativa. Un cop s’hagin gastat totes les energies baixant pel tobogan, el parc d’Europa acollirà una nova edició de la Migada popular a partir de les dotze del migdia, organitzada per la Coordinadora de Jubilats i Pensionistes de Santa Coloma.\nTot a punt, doncs, perquè un any més la ciutat torni a posar punt final a l’estiu amb la seva Festa Major. Sens dubte, segur que el 5 de setembre els veïns i veïnes encararan la tornada a la rutina amb optimisme, després de quatre dies amb una oferta d’activitats molt diverses.


CiU reconeix dificultats per a la confecció de llistes al Maresme i no descarta impugnar el cas d'Argentona\nCDC i Unió no s'han posat d'acord a l'hora de tancar la candidatura i l'alcalde convergent liderarà la llista d'ERC\nCalella"No seriem rigorosos si diguéssim que als 30 pobles ens hem entès a la perfecció", ha reconegut avui el president comarcal de CDC al Maresme, Joan Morell, arran de les "dificultats" amb les que la federació nacionalista s'ha trobat, per diferents motius, a l'hora de confeccionar al Maresme les llistes electorals per al 24-M.\nCiU no podrà presentar candidatures pels 30 municipis de la comarca. A Argentona no ha estat possible configurar una llista per discrepàncies entre CDC i UDC. A més, es dóna la circumstància que l'alcalde, de CiU, Ferran Armengol, encapçalarà la candidatura d'ERC, en no poder presentar-se sota les sigles de CiU. La incorporació d'Armengol a la llista dels republicans es va fer fora de termini i el president comarcal de CDC, Joan Morell, no descarta impugnar aquest cas davant la Junta Electoral.\nEl conflicte també ha estat viu a pobles com Vilassar de Mar, Sant Andreu de Llavaneres, Arenys de Mar, Malgrat de Mar, Argentona, Santa Susanna, Alella o Teià. En aquests dos darrers casos, UDC es presenta per separat i la llista de CiU la integren només membres de Convergència i en el cas d'Argentona el conflicte entre CDC i UDC ha deixat CiU sense llista al municipi.\nMaresme CiU Argentona


Sessió informativa de perquè s’ha d’aturar la construcció del nou parc eòlic marí – Begur\nTorroella de Montgrí, Pals, l’Estartit i aquest passat dissabte Begur. L’associació Stop Macroparc Eòlic Marí continua organitzant xerrades informatives a diferents municipis del litoral empordanès per donar a conèixer les raons de per què s’ha d’aturar la construcció del Parc Tramuntana. Unes sessions que busquen la resposta de la ciutadania i volen exposar els danys mediambientals al territori, però també en l’àmbit econòmic i social\nEl principal ponent de la jornada va ser el doctor en ciències biològiques i investigador del CSIC, Ferran Vallespinós. Durant la seva intervenció, Vallespinós va explicar amb dades objectives que indiquen els inconvenients del parc. La finalitat de la presentació era no només tractar els beneficis de l’eòlica marina, sinó també els seus impactes per aconseguir que la gent en prengui consciència.\nA banda de la participació de diferents experts, l’entitat també compta amb un ampli suport de diferents ajuntaments de la costa empordanesa. Uns governs locals que creuen que no es pot plantejar aquest macroprojecte i que treballen en una línia conjunta per fer arribar la veu municipal a les diferents institucions.\nDes de l’associació, estan satisfets amb la rebuda d’aquestes sessions informatives per part dels ciutadans i també dels diversos sectors empresarials. Defensen que la transició energètica és més necessària que mai, però no amb aquests macroprojectes.\nVídeos mar� 2022\nL’alcaldessa de Begur, Maite Selva, s’estrena com a diputada al Parlament


VIA BOB ESPONJA\nCroquis de com arribar al peu de via\nNo busqueu més per internet segur que no trobareu una altra entrada per la via d'escalada de Bob Esponja a Sant Llorenç de Montgai. Ningú, amb decència dirà que ha fet aquesta via, a menys que tingui 10 anys, o 70!!!\nÉs una via oberta per Juan Gutierrez - l'equipador de la zona - per la canalla (i pels escaladors amb molta, molta experiència). Des d'aquesta perspectiva no està gens malament: Baixa dificultat, molt bona protecció, exposició baixíssima i casi no cal caminar.\nLa va equipar al novembre d'enguany (2011). Algun dia calia anar-la a provar abans que ens fem massa vells.\n1ra tirada: (20 metres - III).\nDes del camí ja es veuen els primers parabolts a l'esquerra en una placa tombada darrera d'una modesta cresta - com va trobar aquest racó el Juan???. Com està a l'obac de la cresta moltes vegades està humida i ATENCIÓ patina molt i cal anar en compte no per la dificultat sinó perquè llisca com una mala cosa. Evitar fer la via en aquestes condicions. Hi ha 7 parabolts.\n2na tirada: (20 metres - III+) Anem a buscar una carena per on pujarem sense gaires dificultats. Hi ha 6 parabolts.\nSortint de la segona tirada.\n3ra tirada: (25 metres - IV) Pugem per la cresta. Ara guanya una mica de verticalitat i trobem la principal dificultat de l'escalada però acabem caminant fins una coveta on finalitza la via. Hi ha 8 parabolts.\nSortim de Sant Llorenç de Montgai en direcció a Camarasa. Als 500 metres s'incorpora el barranc Fondo. Una pista el ressegueix per l'esquerra. Aparquem als pocs metres.\nSeguim el camí del barranc. A l'esquerra marxa el camí a la Formiguera. Continuem recte i aviat creuem el barranc de Cal Cintó. Creuem una petita cresta desdibuixada i ja trobem una placa tombada on es comença l'escalada tot veien força parabolts (3 min.)\nA l'esquerra de la cova veiem una corda que ens ajuda a descendir els primers metres i després per un corriol costerut anem a buscar el camí d'anada (7 min.)\nVista des del final de la via.\nTemps d'escalada: 1 h.\nTemps de descens: 7 min.\nLlargada: 65 metres.\nMaterial: 8 cintes. Corda de 60 metres.\nÈpoca recomanable: evitar els dies amb boira, amb humitat i l'estiu. La primera tirada humida llisca molt i esdevé desagradable.\nTipus de roca: Calcaria.\nVia oberta per: Juan Gutiérrez (\nnovembre de 2011).\nJAUME ORS 3 de febrer de 2012, a les 15:10\nDons jo penso fer-la !!! Gràcies pel blog,\nJoan Gonzalez Casals 29 d’octubre de 2012, a les 2:23\nAhir dia 28/10/12 la vam fer, es veritat el primer tram humit rellisca moltisim! es una bona via per fer amb gent inexperta, esta molt bé i molt ben asegurada.\ncarreteret 29 d’octubre de 2012, a les 12:44\nSi et va agradar també pots anar al triangle del cilindre que te la mateixa filosofia.\nJoan Gonzalez Casals 7 de novembre de 2012, a les 1:45\nPerfecte! mirare avia'm a qui puc enganyar per anar a fer-la. Moltes Gracies, la vostra Web es genial!


Pirineus gironins - Hygge Hearths\nELS PIRINEUS GIRONINS\nEls aficionats a la muntanya no heu de patir pas perquè a una hora de Banyoles hi ha els fabulosos Pirineus Orientals, amb Ulldeter i la Vall de Núria com a epicentres del senderisme i l’excursionisme en terres gironines.\nEl circ muntanyós d’Ulldeter, al nord del pintoresc poble de Setcases, compta amb tres cims just per sota dels 3.000 metres molt bonics de fer i que us regalaran unes vistes impressionants. Parlem del Pic de la Dona, Bastiments o Pic del Gegant i Gra de Fajol. L’ascens a tots ells és per camins pedregosos i sense vegetació, que els més atrevits fan corrent o amb BTT.\nSi decidiu anar a Ulldeter, feu parada a Camprodon, una encisadora vila que us transportarà al segle XII i on destaca l’emblemàtic Pont Nou i el Passeig Maristany amb les impressionants mansions, especialment fotogènic a la tardor.\nLa Vall de Núria, només accessible a peu o amb el mític tren cremallera, es troba envoltada de muntanyes de gairebé 3.000 metres d’altura. Hi destaca el Puigmal, el cim més alt i més emblemàtic, un dels clàssics dels Pirineus. Sorprèn trobar al bell mig de la vall un Santuari-Basílica, vinculat des dels seus orígens a la fertilitat. A quasi 2.000 metres d’altura i envoltat d’un paisatge tan espectacular és un lloc ben especial que mereix una visita.\nSi opteu per la Vall de Núria, us recomanem fer també un volt pel poble de Queralbs, on podreu admirar l’arquitectura romànic tot gaudint de la natura i el silenci, dos béns molt preuats quan estem de vacances i volem desconnectar.\nI encara una altra possibilitat és descobrir tots dos llocs fent la travessa Vallter-Núria, una de les més antigues dels Pirineus, que es correspon amb una etapa del GR11.


Barcelona posa fi als nínxols vitalicis | Catalunya | EL PAÍS Catalunya\nBarcelona posa fi als nínxols vitalicis\nLa nova ordenança de cementiris convertirà aquest dret històric en una concessió administrativa\nBarcelona 16 GEN 2017 - 18:34\tCET\nCementiri de Montjuïc a Barcelona. Albert Garcia\nAls cementiris de Barcelona hi ha prop de 360.000 nínxols. Gairebé la meitat d'aquests es regeixen sota el dret a la perpetuïtat, que permetia, fins ara, que fossin traspassats de generació en generació de forma indefinida mitjançant un pagament únic. L'ordenança de Cementiris que prepara l'Àrea de Presidència de l'Ajuntament, pretén convertir aquest dret vitalici en una concessió administrativa temporal, que requerirà ser renovada a través de pagaments successius, segons ha alertat el president del grup municipal del PP, Alberto Fernández.\nFins a l'any 1988, la normativa permetia adquirir un nínxol de forma vitalícia pagant una considerable quantitat de diners. Aquest passava a ser propietat del titular i permetia ser retornat en qualsevol moment a l'Ajuntament, que es veia obligat a recomprar-lo, exercint el dret a la retrocessió de sepultures. Aquesta operació, comptant que el preu mitjà per nínxol era d'aproximadament 1000 euros, suposava una inversió per part del govern municipal de mig milió d'euros.\nEl Consistori explica que el que farà l'actualització de l'ordenança és "adaptar-la a la legalitat vigent, tal com estan fent altres ciutats". Fonts municipals expliquen que "per tal de donar garanties als seus titulars, s'ha creat un procediment que permet que aquestes titularitats esdevinguin vitalícies fins a la defunció del titular, moment en què esdevindrien a 50 anys per la persona que en fos hereva". "Aquesta primera renovació (a 50 anys) serà gratuïta, quan s'hagi de tornar a renovar aleshores sí que s'haurà de pagar. Cal recordar que des de l'any 1988 no s'estan concedint règims de perpetuïtat, i per aquest motiu l'ordenança s'ha d'adaptar a la nova realitat", aclareixen les mateixes fonts.\nEn cas de desavinences o que el Consistori no rebi resposta per part del titular, la llicència es reduiria fins als 30 anys, ha explicat el líder del grup municipal del PP. Fernández, ha demanat que es revisi la normativa, vigent des de l'any 1997, però que no s'acabi amb els drets vitalicis adquirits, ja que corresponen al pagament d'una quantitat considerable de diners, en el seu moment, per part de famílies i perquè suposaria "extingir" aquesta llicència històrica.


Putos zombis! Qui’ls ha parit! | BonDia Diari digital d'Andorra.\nUna de zombis. Això és el que li ha sortit a David Gálvez. Val que l’encàrrec era ben pintoresc: escriure un relat inspirat, atenció, en el purgatori. Una ocurrència de l’editorial Males Herbes i de Cryptshow, el festival de cine i literatura fantàstica que cada juliol té lloc a Badalona i que pren com a excusa l’encara més pintoresca declaració del papa Benet XVI, que el 2011 va afirmar vehementment que el purgatori no és un espai físic sinó un “foc interior que purifica l’ànima del pecat en el camí de la plena unió amb Déu”.\nUna estupenda notícia perquè, com diuen des de Males Herbes, el purgatori –i amb ell bona part de la literatura europea, pensin només en Dant– passa oficialment del gènere escatològic al fantàstic, al costat d’altres espais egregis com el País de Mai Més o Eldorado. Així que estava més que justificat proposar a una desena d’autors d’ara mateix que exploressin literàriament aquest fecund territori. I com dèiem al començament, a Gálvez n’hi va sortir una de zombis. Es titula Transició, i la bona, excel·lent notícia és que no és l’únic autor nostrat que hi ensenya la poteta. L’altre és Iñaki Rubio, que tanca l’antologia amb Aftermath, i tots dos integren la més que selecta nòmina d’un volum en què també apareixen alguns dels noms més cool de la literatura de gènere catalana, des d’Anna Carreras i Sebastià Jovani fins a Anna M. Villalonga i Joan Ferrús.\nVisions del purgatori arriba avui mateix a les llibreries i, mentre que Gálvez hi participa per designació directa dels editors –d’alguna cosa ha de servir ser un habitual de Males Herbes–, Rubio s’hi ha colat a través d’un concurs en què mig centenar d’autors es jugaven cinc de les deu places de l’antologia. Doncs una d’aquestes cinc ha sigut per a l’autor de L’altra cara de la lluna. De seguida hi tornem, però acabem abans amb els zombis de Gálvez. Un divertiment, diu, que no té res a veure amb els relats d’Arnes, i en què propulsa el lector enmig d’un món on pelleringues i morts vivents formen part de la fauna habitual amb què els humans s’han acostumat a lidiar esportivament. I això s’ha d’entendre en sentit literal: caçar zombis s’ha convertit en aquest món, diguem que postapocalíptic, en un esport de moda que els humans supervivents practiquen amb considerable entusiasme.\nDiu Gálvez que els zombis constitueixen una metàfora que et permet parlar del que vulguis. I com és habitual –recordin Res no és real– ell hi dona un inquietant gir antropològic. Quan els morts vivents estan a punt d’extingir-se després d’una eficaç campanya d’extermini, el protagonista, amb el seu accent i la seva perspicaç i molt pirinenca mala bava, conclou gràficament: “Jo lo que trobaré a faltar és rebenta’ls la closca amb la pala, talla’ls lo coll amb la falç. On fotrem ademà tota aquesta violència? Contra qui l’exercirem, quan desaparegui? Contra’ls veïns, els parents, les dones que se’n posin a l’abast? Al final semblarà que els zombis haviïn vingut a salvar-nos. A ensenyà’ns lo que som realment. Prò de tota manera, no hem après re. Putos zombis! Qui’ls ha parit!”\nRubio davant del mirall\nRes a veure amb Aftermath, en què Rubio segueix el periple d’un individu que respon sospitosament al nom de R, com l’autor, i que té sospitosament 43 anys, també com l’autor. Un individu que es dedica a netejar pisos. Pisos on ha aparegut el cadàver d’una padrina que portava una setmana morta, per exemple, i que la parentela vol buidar sense haver-ne de pagar el preu emocional –ni embrutar-se les mans. El cas és que R topa cada dia a l’autobús amb un xaval de 17 anys que llegeix els mateixos llibres que ell llegia en aquella remota edat –Vidas cruzadas, Vinyoli– i que li recorda el xaval que va ser i el moment exacte en què tot es va començar a esguerrar.\nHi ha final amb gir sorpresa, és clar, com és norma de la casa, i els seus fidels potser hi trobaran els ecos d’un article recent on reflexionava exactament sobre el ministeri de la Soledat que el Govern britànic s’ha tret de la màniga. Rubio, en fi, insisteix amb Aftermath en la distància curta –recordin Trencadís i L’altra cara de la lluna, per no parlar del blog La vida en contes–, però no es distreguin: ja té a punt el que serà el seu tercer llibre: un híbrid, és clar, entre la crònica i la novel·la en què el narrador –que no per casualitat respon al nom d’Iñaki Rubio– es llança de cap a investigar un dels fets històrics que van marcar el segle XX andorrà. Posem que entre els anys 30 i 40. En la línia de Soldados de Salamina i HHhH, perquè se’n facin la idea. Una miqueta més de paciència i prou. Aviat, aviat.\nGálvez imminent: opereta electrònica i homenatge a Quim Monzó\nHiperactiu com sempre, el relat zombi de Visions del purgatori és només un aperitiu del Gálvez que vindrà els pròxims dies. I primer de tot, el llibretista: ell firma el llibret de l’òpera electrònica en què s’ha convertit el concert vertical del Jambo. Serà el 15 de juny a la casa Bauró, amb música de Toni Gibert i participació de la soprano Jonaina Salvador i de l’actriu Raquel López. Gálvez hi ha “reelaborat”, diu, Tatuatge inacabat, un dels relats d’Arnes, en la seva primera incursió en el gènere líric. Un gènere que, d’altra banda, queda ben lluny de les seves aficions musicals i en què s’ha atrevit a embarcar-se perquè no és ben bé una òpera “pura” sinó que combina parts cantades i altres de recitades. Res d’estrany si tenim en compte el gust de Gálvez per tocar tecles que se surten del seu terreny habitual, i pensin només en la seva faceta com a autor d’auques –la de la Mare de Déu de Meritxell– i de prosa poètica (Fragments de paisatge). Encara més: també és a punt de veure la llum el primer número de Cap de carn, revista literària, mooolt literària, impulsada per l’editor i crític català Borja Bagunyà, en què catorze autors recreen un relat de Quim Monzó: El germà, exactament. La criatura de Gálvez es titula Un persistent buit lluminós. Comparteix volum amb Max Besora, Adrià Pujol i Jaume C. Pons, entre d’altres, i li ha donat l’oportunitat de retre homenatge a un autor, Monzó, “que em va ensenyar que es podia escriure en català sense ser recargolat i sense el qual no seria l’escriptor que soc avui”.\nMales Herbes relats


Briatorada – Symonada – Fórmula 1 en Català\nPublicat 16 de setembre de 2009 Actualitzat 14 de febrer de 2021 per F1 en CatalàCategories:General\nDe nou, un article de Pere Sitjà i Corrius, els muntatges fotogràfics també son de la seva autoria, disfruteu-lo!\nBé, abans d’acabar la temporada, sota les carpes del circ, sembla ser que el pallassos ens en tenen un altre de preparada, res més elocuent que capgirar la funció gairbé amb el curs exhaurit.\nAquesta vegada, podem afirmar que va de debó i que l’escándol destapat és de proporcions considerables, ves per on, si no fan fora al noi del Pare (Piquet Jr.), potser a hores d’ara res de tot aixo hagués sortit a la llum!, ostres tú hom té la sensació de que seguint aquest circ, t’enserronen pel davant, pel darrera i per on els hi vingui en gana, de les corredisses i metrafes estrambòtiques entre vestidors, no en sabem ni la punta del nas.\nCom ja he comentat en diverses ocasions, aquest món de la formula 1 tenint en compte que hi han molts diners e interessos en joc, tot s’hi val. De bambalines en fora ens volen fer creure que és un esport i un espectacle, i tant que ho és d’espectacle! Però de bambalines en dins la guerra i les consipiracions són el pà de cada día, i potser a hores d’ara, més fraticida quan el relleu del dos avis que encara manen (el dels cal·lés i el de les normatives) estan a les acaballes.\nSembla com qui abans de marxar, deixés la casa completament desmuntada, just l’estructura i poca cosa més, això és com les grans produccions de cinema, abans del final de la pel·lícula el decorat i tot el que l’envolta es destrueix de mala manera a fí de bé: per la producció i l’èxit del film.\nDesenganyem-nos, fer el que varen fer el llogats de Renault, no té perdó de cap classe, igualment pel pilot, per obeir unes ordres com si es tractés de l’exèrcit, sempre el mateix: ordres d’equip, quin equip? El de Briatore, el de Saymonds, no fotem.\nCuriosament de les tres care públiques només en queda una que… sortirà l’any vinent a la foto?\nAl capo Briatore, li ha sortit el tret per la culata, ves per on, fa fora al seu representat sabent que té un mort a l’armari, i menyspreant al nen i a la reacció del pare, aquest per despit el fot de totes totes fins a matar, aquí si que va cometre un error de cálcul. De postres li ha costat tota l’estrategia que tenia enllestida pel pròxim relleu dels avis i que ja va començar a posar-hi fil amb la creació de la FOTA.\nPels avis i el seu entorn, això els hi ha anat d’allò mes bé, el cap del botxí en safata de platí, com es deuen fregar les mans, d’un sol tret, a l’opositor i revolucionari l’han deixat net i planxat com una patena, a més fotent-li la reputació enlaire d’una sola estocada, avergonyit doncs, marxa suposem per pacte amb els seus amos (Renault) per no enllafiscar la marca, de fet és lo mínim que pot fer; apa a buscar-se la vida (o més ben dit retirar-se) en altres indrets.\nHem de pensar que l’intel·ligència i la fredor planificada a llarg termini dels caràcters anglosaxons dels avis, pot i podrà sempre amb l’impetuositat i l’emotivitat inmediata dels caràcters llatins, aquest negoci es vulgui o no, va nèixer, ha crescut i potser algun dia morirà en els seus orígens, siguin quins siguin els seus representats temporals.\nCal doncs esperar aquest proper dilluns i analitzant el resultat, però vaja gairebé podem dir que està més clar que l’aigua (mineral per suposat), Renault no s’exclourà del campionat, el resultat a un any vista no es cambiarà i amb el sacrifici a la foguera inquisitiva de la FIA dels que han marxat, tindran la justificació perfecte per donar si més no. I en poca cosa més es dona l’afer per acabat.\nEls efectes col·laterals d’aquesta Briatorada, es faran sentir en menys o més intensitat depenent de l’encarnissament amb que el sacsegin, per suposat que ell també en deu saber de molts d’afers que de fer-se públics farien molt de mal, per lo tant també és possibe que negocïn fins a on s’en fara ús personal d’aquest afer i pactin l’alçada del llistó, pel que respetce al nostre País, em sap greu pel pobre Agag delfí que al seu costat volia treure’n dentallada (profit) de l’assalt al poder i com no també del seu estimat sogre Aznar.\nSempre els hi quedarà l’opció d’obrir per a ells i fora de temporada, la discoteca Billionaire i si cal donar voltes amb el iot per el mediterrani fent escala a Montecarlo i València els dies de competició, i oblidar-se del glamour quinzenal que el desenvolpament de la competició els martiritzaba, i de quina manera.\nA continuació la carta obertament confidencial del Flavio al Nelson senior. Em jugo el que vulguis que al Flavio se li escapava el riure a l’escriure-la.\nEtiquetatFlavio BriatoreNelsinho PiquetOpinióRenault


ADRIÀ JULIÀ: “Les maneres de consumir cinema s’estan reobrint a nous costums”\nADRIÀ JULIÀ: “Les maneres de consumir cinema s’estan reobrint a nous costums” WAYRA FICAPAL\nDe mirada sensible i precisa i amb una proposta formal que va més enllà de l’estètica, l’artista contemporani Adrià Julià investiga sobre els usos i codis de les imatges a través del seu passat, present i futur. En el seu últims treball, Una flor blanquíssima, juxtaposició d’America’s sweethearts (2021) i Popcorn (2012), reflexiona sobre els processos d’erosió i subjugació que hi pot haver dins de la indústria cinematogràfica, i explora el fenomen de tancament de les sales d’exhibició dels últims anys. L’obra en forma d’instal·lació, que es podrà visitar al Centre d’Art la Panera fins al 3 d’octubre, també convida a alentir el nostre procés de consum mentre visionem a càmera lenta la transformació d’un gra de panís en crispeta, el símbol del cinema com a entreteniment.\nQuè t’aporta el llenguatge cinematogràfic, tan present en la teva obra?\nPodríem dir que el cinema és un estudi de la percepció i usos de la imatge; en el sentit de com es mou, com es transporta, com es presenta o com es produeix i distribueix aquesta imatge. Quan visionem una pel·lícula no només tenim una experiència visual, sinó també física.\nFísica en quin sentit?\nDes de la perspectiva històrica dels usos. Per exemple, com s’estandarditza la narrativa en el cinema americà i la gestió comercial que se’n fa. També en el sentit d’espai i d’experiència col·lectiva, que està canviant.\n¿Et refereixes a l’experiència de visionar cinema en sales?\nSí. Parlo del sentiment que ens deixa aquesta vivència i també de la memòria col·lectiva dels llocs. Per a America’s sweethearts hem hagut d’arrencar tot un paviment d’una sala en desús per tornar-lo a muntar en un espai expositiu. En aquest cas, també estaria reflexionant sobre aquesta restitució del lloc en un to museístic i sobre l’arrencament en ell mateix.\nNomés en els últims deu anys a Lleida han tancat unes quinze sales de cinema, un fenomen que s’estén arreu. Cap on creus que ens dirigim en aquest àmbit?\nPenso que aquesta pràctica de l’oci dominada per les grans sales està canviant. Avui és habitual trobar-te persones que veuen pel·lícules al tren, al cotxe, a l’avió... A través de les noves plataformes i dels nous usos digitals, avui podem mirar contingut des de qualsevol lloc. Per tant, les maneres de consumir cinema estandarditzades s’estan desbaratant i subjectant a nous costums, dels quals probablement encara no som del tot conscients.\n¿Creus que aquests nous usos podrien arribar a alterar el concepte de pel·lícula que subsisteix?\nCrec que el concepte de pel·lícula s’està obrint o reobrint. Si ens parem a pensar en els inicis del cinema, en aquell moment ja s’experimentava molt amb el concepte de sales i també a través de les experiències tècniques. D’alguna manera, això és el que torna a passar ara.\nAixò és positiu o negatiu?\nNi una cosa ni l’altra; diria que són noves experiències.\nQuè et defineix com a artista?\nCom a artista m’interessa arribar a entendre tots els processos tecnològics i de formació de la imatge, saber els usos que es perden, les imatges que desapareixen, totes les relacions que poden arribar a establir-se a partir d’aquest fet. Per exemple, en un projecte anterior aprofundia en l’arrencament de les esglésies del Romànic, un acte que es fa pensant en la conservació, però també en la seva exposició en museus o en la comercialització de les seves pintures. És una manera de pensar en els seus usos dins i fora dels museus.\nQuè connota el títol de la teva última obra, Una flor blanquíssima?\nConnota una història vinculada a la colonització de les Amèriques. El títol ve de l’obra escrita i supervisada per Bernardino de Sahagún (1499-1590) Historia general de las cosas de Nueva España, també denominada Còdex florentí, que explica la història i la cultura dels indígenes en aquella època. Podríem dir que tot això és un treball d’antropologia, però també de colonització. En aquest còdex, la flor blanquíssima és la manera de descriure la crispeta dins de la tradició decorativa cultural de les Amèriques.\nPerò quin sentit li dona a l’exposició?\nA través de l’esclat de la crispeta, que explota durant una hora i mitja, reflexiono sobre aquesta experiència de consum de què et parlava, del temps amb què consumim imatges; així mateix, sobre els formats del cinema i de la tecnologia, que és capaç de veure el que l’ull no pot veure. En el cas de la crispeta, es tractaria de poder veure com explota el gra a càmera lenta.\nVisitant la teva obra, em van sorprendre uns pòsters en 3D per als quals no hi havia ulleres. Per què?\nDurant el procés de producció vaig estar fotografiant diferents crispetes, que són les que estan exposades en aquests pòsters. Aquest espai és una picada d’ullet a les diferents tecnologies i a les expectatives que poden generar-nos, en aquest cas el 3D. Després de crear expectació, sempre pot haver-hi una desil·lusió.\nEts nascut a Barcelona, però has viscut vint anys a Los Angeles. Què t’ha aportat aquesta experiència?\nM’ha aportat moltes coses, molts coneixements en l’àmbit de la indústria del cinema i en relació amb la història, que és molt diferent de com la vivim aquí.\nCom es generen els espais de memòria, per exemple. A Los Angeles fins fa poc no s’havien ni arribat a plantejar posar en marxa un museu del cinema. Ara tot just comencen a construir el primer.\nEls americans tenen un altre concepte de la història i una influència cultural donada i determinada per la immigració. Per on comences? On poses els èmfasis dins d’aquestes recuperacions de la memòria? També hi ha unes voluntats de preservar molt diferents. A partir del meu treball, estic reflexionant també sobre tot això.\nL’obra que ara es pot veure a la Panera és una col·laboració amb la Virreina Centre de la Imatge de Barcelona, l’espai on s’exposarà la segona part d’aquest procés a partir del mes d’octubre. Què hi teniu previst fer?\nLa idea general és poder veure fins on arribem dins d’aquest projecte d’arrencament de cinemes. No és fàcil perquè són immobles privats que passen per molts cicles d’especulació urbanística. En el cas de la Panera, no sabia ni quanta moqueta podria aconseguir ni si seria homogènia o serien trossos d’aquí i d’allà. Finalment vaig aconseguir accedir al Cinema Martí de València, un espai que, després de convertir-se en multisales, portava 15 anys tancat i amb el qual també he pogut reflexionar sobre el seu encaix en l’espai museístic. Ara del que es tracta és de seguir buscant i veure fins on arribarem en aquest nou procés. Evidentment, les sales de la Virreina són molt diferents i estic pensant en com flexionaré aquests espais, una feina de la producció en curs.


TUMATEIX LLIBRES, parlem de llibres.: CRIMS.CAT\nJa fa molts anys vaig fer-me amb una col·lecció que es deia "crimen y misterio". 32 llibres amb dues novel·les a cada llibre. Agatha Christhie, Simenon, Patricia Highsmith, Raymond Chandler, Arthur Conan Doyle, Dashiell Hammett, Edgar Allan Poe... (els clàssics). També tinc altres petites col·leccions i molts llibres d'aquest gènere... en definitiva, crec que un terç de la meva biblioteca és d'aquesta mena de llibres (cosa que preocupava molt a la meva mare...). Però gairebé tots son en castellà!!\nI per fi arriba una nova col·lecció i una nova pàgina pels amants del crim... en CATALÀ! que ens presenta l'editorial Alrevés. Aquesta iniciativa vol aconseguir encabir-hi una mica de tot: negra, policíaca, misteris... Combinarà autors de casa nostra amb internacionals i, de moment, hi haurà sis títols a l'any. Uf! què son sis llibres per a lectors com nosaltres... (^-^)\nUs hi podreu resistir...? jo no.\nPer començar a fer boca podeu visitar crims.cat, on us podreu posar al dia de tot el relacionat amb aquest gènere.\nEtiquetes: ALREVÉS, CRIM i MISTERI, CRIMS.CAT\nL'única col·lecció de llibres que tinc es la d'en Terry Pratchett\n26 de gener de 2012 a les 20:01\nA mi m'agrada molt tot aquest tipus de literatura. Quan vagi a la llibreria li donaré una ullada. Gràcies per la recomanació!\n26 de gener de 2012 a les 20:07\nLlàstima que els de l'Agatha Christie ja els tinc tots en castellà i la meva economia no està com per comprar "repeticions"... però, de totes formes, vaig a donar-li una ullada! :-))\n26 de gener de 2012 a les 20:30\nNo sé si és problema meu o hi ha algun problema, però els enllaços no em funcionen...\n26 de gener de 2012 a les 20:33\nep! que els de l'Agatha son d'una col·lecció que ja tinc. Els d'aquesta nova col·lecció son d'escriptors més actuals!\nTot el que sigui tenir llibres en català és una magnífica notícia. Ja n'havia sentit parlar, haurem d'estar al cas de les novetats. A mi el gènere m'agrada, però ja saps, quan és de veritat. Espero que la col·lecció estigui vetada a les sueques!\n27 de gener de 2012 a les 9:38\nA mi si que em funcionen els enllaços. de tota manera la pàgina és: www.crims.cat\n27 de gener de 2012 a les 9:41\nAra sí que m'ha funcionat, senzillament clicant a l'enllaç. Ahir ho vaig provar tant clicant com buscant i res... em deia que no trobava la pàgina. A vegades passen coses rares :-)\n27 de gener de 2012 a les 12:22\nSóc un torracastanyes, però m'han d'explicar a veure com distingeixen entre negra i policíaca... ^^\n27 de gener de 2012 a les 14:41\nNo en sóc cap experta, però jo diria que la negra és més violenta i dura.\nPotser la policiaca seria més detectivesca...\nPer trobar-li alguna diferència... ES QUÈ tens una mica de raó, no en que ets un torracastanyes, en que fem servir els termes de qualsevol manera.\n27 de gener de 2012 a les 19:03\nAh! una bona notícia\nsempre m'ha agradat força aquest gènere i trobo que últimamnet ha aparegut a casa nostra nous autors molt interessants\n28 de gener de 2012 a les 22:30


Flydubai confirma que el copilot i el sobrecàrrec de l'aparell eren canaris - Diari de Girona\nFlydubai confirma que el copilot i el sobrecàrrec de l'aparell eren canaris\n20.03.2016 | 00:00\nEls dos membres de la tripulació de l'avió de Flydubai, Alejandro Álava Cruz i Javier Alejandro Curbelo Caro, que es va estavellar la passada matinada al sud de Rússia, van néixer a les Illes Canàries, segons van confirmar a Efe fonts pròximes a la companyia aèria dels Emirats Àrabs. Aquestes mateixes fonts van assenyalar que Alejandro Álaba, que actuava en el vol com a copilot, i que va néixer l'any 1979 a La Laguna (Tenerife), és fill d'un conegut metge d'aquesta illa.\nPer la seva banda, Curbelo Caro, que havia nascut a Las Palmas de Gran Canària, actuava en el vol com sobrecàrrec i era germà de Noelia Curbelo, cap de Relacions Institucionals i Comunicació per Binter. Álava Cruz va operar amb l'aerolínia Naysa, que en l'actualitat pertany al grup Binter Canàries, així com amb White Eagle Aviatin i Bingo Airways, i des d'aproximadament l'any 2014 treballava per a Flydubai. La germana de Javier Alejandro Curbelo Caro va agafar al llarg d'ahir un vol cap al sud de Rússia, a l'aeroport de Rostov de Don, on es va estavellar l'avió en què volava el seu germà. També una colombiana, Laura Patricia Delacruz, es troba entre els membres de la tripulació del Boeing 737-800.\nPer la seva banda, el president del Govern en funcions, Mariano Rajoy, va traslladar ahir el seu condol als familiars d'Alejandro Àlaba Cruz i Javier Alejandro Curbelo Caro, els dos espanyols morts en l'accident d'avió a Rússia.\nDurant la seva intervenció en la clausura d'un acte de Noves Generacions a Guadamur (Toledo), Rajoy va transmetre en nom del Govern i del seu partit l'"afecte i afecte" a les famílies.


Grand Terme Hotel Kirsehir Turquia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 9 allotjaments a Kirsehir.\nTerme Cad. No:131, Kirsehir, Kirsehir, Turquia, 40000 - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Grand Terme Hotel\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Kirsehir, no busqui més enllà de Grand Terme Hotel. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nGrand Terme Hotel també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Kirsehir. L'hotel ofereix accés a una gran gama de serveis, inclosos recepció 24 hores, magatzem d'equipatge, servei d'habitacions, lloguer de cotxes, restaurant.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara aire condicionat, calefacció, servei de despertador, mini bar, balcó/terrassa per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Grand Terme Hotel la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Kirsehir.


Fonts i Organització de les Dades. La Seva Explotació i Tendències Emergents > Barcelona > Curs de formació contínua > UPC School > Imprimir -\nEn aquesta primera presa de contacte amb el món dels SIG, el punt de partida per poder treballar amb un Sistema d'informació geogràfica és saber què és i d'on surt la informació gràfica. Amb aquesta finalitat es dóna una base cartogràfica als alumnes tractant temes com els diferents formats d'arxiu, tipus de cartografia CAD, etc. A partir d'aquí, el següent pas és analitzar i explotar la informació gràfica. No s'utilitza una única eina sinó que, tot i treballar fonamentalment amb ArcGIS i QGIS, l'objectiu és transmetre de manera clara els conceptes del SIG i permetre a l'alumne que pugui utilitzar indistintament les diverses eines del mercat tant les actuals com les que puguin sorgir en el futur.\nI en aquesta direcció, mirant cap al futur, ens endinsarem en el món de les tecnologies emergents, cap on evolucionen les dades, la seva disponibilitat, el seu ús, etc.\nEl darrer pas és guardar tota aquesta informació i en aquest sentit, l'objectiu és ensenyar la inicialització i la càrrega de dades gràfiques en el sistema fent la instal·lació i configuració d'una base de dades.\nInterpretar una cartografia i treballar amb ella.\nEntendre els conceptes bàsics de la cartografia.\nTreballar amb qualsevol eina SIG existent.\nAnalitzar i explotar la informació geoespacial.\nAssolir uns coneixements bàsics de programació.\nCreació de programes senzills per construir eines.\nIniciar-se en l'entorn de les bases de dades.\nSmartcity i open-data al món local.\nBudi Vilaltella, Josep\nImpulsant la transformació digital al sector públic. Intra/emprenedor, estratègia, lideratge, innovació i gestió del canvi. Orientació a resultats. #eGovern #oGovern #SmartCities. Des de 1998, dirigint i gestionant projectes de tecnologies de la informació i comunicacions (TIC) en l¿administració pública. Actualment, Cap de Noves Tecnologies de l¿Ajuntament de Cambrils, dirigint projectes en l¿àmbit de Tecnologies de la Informació, societat del coneixement, administració electrònica i govern obert. Coordinador del projecte iCambrils. Estratègia i coordinació tècnica de projectes en l'àmbit de Smartcity, integrant la transversalitat i alineació amb el Pla d'Actuació Municipal, impulsant la innovació, eficiència i sostenibilitat dels serveis públics, mitjançant l'aplicació de les TIC.\nLlicenciat en Ciències Ambientals per la UdG, màster en Sistemes d'Informació Geogràfica per la UPC, postgrau en Govern Electrònic per la UPF, i màster en Alta Funció Directiva per l'EAPC. S'inicià en el món del SIG com a tècnic al Centre Estudis del Transport de la Mediterrània Occidental (CETMO). Posteriorment, i durant 8 anys, va desplegar i gestionar el SIG corporatiu de l'Ajuntament de Castellar del Vallès. Actualment al Consorci AOC és Cap de Projectes Organitzatius i responsable del Servei Geolocal, que fomenta la generació i intercanvi de geoinformació.\nResponsable del departament SIG de T-Systems Iberia. Director tècnic a Scan Print, S.L. (del 2000 al 2004). Director tècnic a Altek Systems, S.A.(de 1996 al 2000). Responsable de producció cartogràfica a Adhoc Synectic Systems, S.A. (de 1988 al 1992).\n13 ECTS (78 hores lectives)


Govern, experts i pimes alerten de "l'opacitat" dels fons covid i de "grans incògnites" en l'execució - Empordà\nGovern, experts i pimes alerten de "l'opacitat" dels fons covid i de "grans incògnites" en l'execució\nL'IEF avisa que, quan arribin els diners, els sectors més afectats estaran "massa dèbils" per la manca d'ajudes directes\nACN 24.01.2021 | 10:40\nPla del vicepresident de la Generalitat amb funcions de president, Pere Aragonès, escoltant la presidenta de la Comissió Europea, Ursula von der Leyen. Generalitat de Catalunya\nPla del vicepresident de la Generalitat amb funcions de president, Pere Aragonès, escoltant la presidenta de la Comissió Europea, Ursula von der Leyen.\nEls fons europeus són una "oportunitat històrica". Per primera vegada, la Unió Europea emetrà deute públic conjunt per finançar la "reconstrucció" dels països membres. Tot i això, els experts alerten de possibles entrebancs. "És un regal enverinat", avisa el director general de l'Institut d'Estudis Financers (IEF), Josep Soler. Algunes incògnites són quins requisits hauran de complir les empreses per optar a les ajudes, si l'Estat tindrà la capacitat d'executar tots els fons, o si les empreses més afectades per la crisi podran accedir-hi. "Com hi ha hagut poques ajudes directes als sectors més perjudicats, quan arribin els diners europeus, els trobarem massa dèbils perquè les inversions siguin útils", afegeix Soler.\nUn dels grans dubtes sobre els fons europeus és si les empreses hauran de cofinançar els projectes o avançar la inversió. "Una bona part d'aquests fons preveu una coinversió del sector privat. És normal, perquè es vol que les ajudes multipliquin l'impacte en la societat i, a més, genera incentius privats en la mateixa direcció que els públics", explica el director general de l'IEF.\nEn cas que s'opti per aquesta fórmula, la gran incògnita és si hi podran accedir les companyies o els sectors més afectats per la crisi del coronavirus. "Que les empreses estiguin en condicions de fer inversions, encara que siguin del 30%, i que en alguns casos hagin d'avançar els diners, és un problema", adverteix el director de Relacions Internacionals de PIMEC, Jacint Soler.\nActualment, la patronal està recollint diferents projectes per optar als fons europeus. D'una banda, agrupa iniciatives d'inversió en digitalització i sostenibilitat de diferents empreses. Fins ara, la confederació ha rebut prop de 260 propostes. D'aquestes, un 49% pertanyen a la indústria, "molt més representada" que el seu pes dins l'economia catalana, d'un 17%.\nPer altra banda, PIMEC insta les associacions, els gremis, els clústers i les agrupacions d'empreses a presentar "projectes tractors" mancomunats, amb un import mínim de 40 milions d'euros.\nUna d'aquestes iniciatives proposava digitalitzar els gimnasos per poder transmetre les classes telemàticament, davant l'augment de les persones que fan esport a casa per les restriccions de la Covid 19. "Ho vam començar a parlar a l'estiu, però des d'aleshores, els centres esportius han hagut de tancar dues vegades més i diuen que, quan arribin els diners, ja no tindran oxigen per invertir", lamenta el directiu de PIMEC.\nEn qualsevol cas, el director general de Promoció Econòmica, Competència i Regulació de la Generalitat, Lluís Juncà, assegura que "oficialment" no s'ha dit que calgui avançar els recursos per part de les empreses, com tampoc s'ha especificat si aquestes hauran de fer front a una part de la inversió.\nUn altre dels reptes en la gestió dels fons europeus és la situació actual de l'economia espanyola. "Probablement, tenim un problema de fons. Com hi ha hagut poques ajudes directes als sectors més perjudicats, quan arribin els diners europeus, els trobarem massa dèbils perquè les inversions siguin útils", adverteix el director general de l'Institut d'Estudis Financers. Soler reclama "reanimar" aquests sectors amb recursos propis i recorda que Espanya pot recórrer al Mecanisme Europeu d'Estabilitat (MEDE) per aconseguir més finançament.\n"Potser aquests diners ajudaran més als països del nord d'Europa, que no han estat tan afectats. Nosaltres, amb la pèrdua del turisme i el sector serveis, hem quedat molt tocats per la pandèmia", assegura el director de Relacions Internacionals de PIMEC.\n"És difícil que a una empresa turística o un restaurant la digitalització o la sostenibilitat els permetin absorbir els afectats pels Expedients de Regulació Temporal d'Ocupació (ERTO) i els aturats", va afirmar el president del PP, Pablo Casado, en un acte al Cercle d'Economia.\n"Hem de salvar les empreses abans de transformar-les", coincideix el director general de Promoció Estratègica. Juncà assegura que els fons europeus són una "oportunitat històrica" i, en alguns casos, "l'última oportunitat de pujar al tren de la modernització i posar les bases per a una economia sostenible i competitiva".\nTot i que, teòricament, els diners haurien d'arribar a l'Estat entre finals de febrer i principis de març, encara hi ha moltes incògnites al respecte. "Entenem que els fons del Next Generation EU són extremadament importants i estem una mica incrèduls veient l'opacitat amb la qual s'estan gestionant fins ara. La qualitat i la quantitat d'informació que ens dona el govern espanyol és molt deficitària i ens sembla que no és gaire seriós estar al gener i no tenir la clau de moltes preguntes que ens traslladen els actors involucrats", lamenta el director general de Promoció Econòmica.\n"Fa mesos que treballem més basats en el sentit comú, els rumors que ens arriben des del govern espanyol i, sobretot, amb el què marca la Unió Europea, que no amb bases concretes", sentencia Juncà. "Encara estem molt lluny de conèixer com es distribuiran els fons", afegeix el director general de l'IEF, Josep Soler.\nPer altra banda, els ministeris crearan convocatòries d'ajudes on s'hi podran presentar les empreses interessades. "Segurament" hi haurà també convenis entre el govern espanyol i les administracions públiques de les comunitats autònomes per gestionar els àmbits on aquestes tenen competències executives, com el turisme.\n"Les úniques que tenen capacitat de presentar projectes d'aquesta magnitud en només quatre mesos són les grans corporacions i la mateixa administració", alerta el secretari general de CCOO a Catalunya, Javier Pacheco. Per evitar-ho, PIMEC reclama que un 60% del pressupost es destini a les petites i mitjanes empreses, tot i que reconeix que no hi ha percentatges fixos establerts.\n"Aquest és un dels reptes", admet el director general de Promoció Econòmica. Juncà assegura que el Govern està treballant per intentar ajudar els sectors molt disseminats, com la restauració o el turisme, on un 99% de les empreses són petites i mitjanes. "No podem fer projectes per a cadascuna d'elles, però sí programes on les companyies puguin accedir a mòduls específics per digitalitzar-se, per exemple", explica.\nSobre tots aquests aspectes, plana el dubte de si el govern espanyol tindrà la capacitat necessària per comprometre tots els diners en el període establert per la Unió Europea. "Tenim una gran tradició de no executar els fons europeus que arriben", adverteix el director general de l'Institut d'Estudis Financers. "El 2020 hem deixat d'executar 38.000 milions d'euros de fons europeus", afegeix el líder del PP.\n"Em consta que hi ha ajuntaments, comunitats autònomes i, fins i tot, ministeris preocupats perquè no tenen recursos humans i persones amb experiència per gestionar-ho", explica el director de Relacions Internacionals de PIMEC.\n"És un repte colossal, però penso que s'aconseguirà", afirma el director general de Promoció Econòmica de la Generalitat. Així mateix, Juncà assegura que el Govern té "capacitat" per gestionar els fons europeus i està planificant un increment del personal per adaptar-se al previsible augment de la demanda.\nMés enllà de les incògnites sobre els fons europeus, qui els gestionarà és també un dels temes més controvertits. Tant el vicepresident del Govern, Pere Aragonès, com el conseller d'Empresa i Coneixement, Ramon Tremosa, han reclamat en repetides ocasions tenir "veu pròpia" en el disseny dels fons.\n"Tenint en compte que Catalunya és molt potent en l'àmbit industrial, que la gestió es faci des de Madrid és una mica perillós", sosté el director de Relacions Internacionals de PIMEC. "Quan som l'únic país on el gabinet del president decideix on van els fons, hi ha un risc d'eficàcia, d'execució i de clientelisme", adverteix el president del PP, Pablo Casado.\nMés enllà d'aquests dubtes, les administracions ja han començat a treballar per garantir una correcta execució dels fons europeus. El Govern ha impulsat la creació del Comitè Assessor Catalunya – Next Generation, un òrgan col·legiat assessor de l'Executiu en matèria de projectes de transformació econòmica per optar als fons.\nA principis de desembre, el Comitè va analitzar els 508 projectes rebuts fins a reagrupar-los en 400, amb l'objectiu de convertir-los en projectes més "ambiciosos, competitius i transformadors". D'aquests, el Govern preveu presentar-ne una vintena a l'executiu espanyol al llarg d'aquest gener perquè els incloguin com a PERTE.\nEl tercer projecte destacat pertany al sector agroalimentari, el principal sector econòmic de Catalunya, i proposa la modernització dels regadius del Canal d'Urgell. Per portar a terme aquest projecte, que inclou més de 70.000 hectàrees de terreny, el director general de Promoció Econòmica creu que és imprescindible comptar amb el món local. "O tenim tots els municipis de les diferents comarques alineats, o aquest projecte no serà viable", admet.\nEn aquest sentit, aquest dimecres el vicepresident del Govern va plantejar la necessitat de fer un "front comú" amb el món local davant la "temptació centralitzadora" del govern espanyol en la planificació i l'execució dels fons europeus. En una reunió telemàtica entre el Govern i un seguit de representants de l'àmbit local, Aragonès va proposar la creació d'un consorci per obrir línies d'ajuts i subvencions, assessorar els municipis i donar-los suport en matèria de contractació pública.\nFrança demanarà una PCR negativa als viatgers europeus per entrar en avió.


Blog universitari de LaraLF, estudiant de Periodisme (UAB)\nTemes de Blog universitari de LaraLF, estudiant de Periodisme (UAB)\nLas declaraciones de Kim Schmidt sobre la recuperación del popular servicio gratuito de intercambio de archivos han revolucionado nuevamente a la red. Y es que, el fundador de Megaupload conocido como Dotcom va tuitear en su cuenta ofi (...)\nEts de les persones que es desesperen per trobar les millors ofertes per viatjar? No t'agraden els [b]preus abusius[/b] de les [b]agències[/b]? Continua llegint per descobrir les millors webs on organitzar viatges alternatius i econòmics!\nAquest any 2013 comença carregat de programes de formació i ocupació internacionals per a tots els universitaris que vulguin enriquir la seva carrera professional amb noves experiències. A continuació, teniu una llista de programes organitzats d (...)\nTelevisió Espanyola ha incorporat a les seves files a quatre estrelles còmiques d’Internet per a dos nous programes que estrenarà durant els mesos de novembre i desembre. Els youtubers Loulogio, Bollicao, Outconsumer conduiran un n (...)\nEl temps és un material difícil d’administrar que ha esdevingut un factor clau en el desenvolupament de les nostres vides. Organitzem les nostres activitats diàries en funció de les hores i minuts disponibles i, en moltes ocasions, no sa (...)\nA l’era de les noves tecnologies, les formes de prendre apunts i estudiar entre els estudiants introdueixen moltes innovacions. Una d’elles és l’ús del telèfon mòbil com al millor aliat per millorar el rendiment acadèmic. Des de ‘Que Cor (...)\nEts estudiant i has de fer malabars per encaixar el teu pressupost setmanal i mensual? Per a tots aquells que s’identifiquin amb aquest perfil, aquí teniu 8 consells per estalviar diners sense necessitat de convertir-se en uns garrepes.\nEl [url=http://www.boe.es/boe/dias/2012/04/21/pdfs/BOE-A-2012-5337.pdf]Decret-llei 14/2012[/url], de mesures urgents de racionalització de la despesa pública en educació, ha trastocat l’equilibri del sistema universitari espanyol. En un p (...)\nDes de ‘Que Corri La Veu’ t’oferim una guia amb les diferents opcions de voluntariat actuals, des de les assistències socials dins l’àmbit municipal als viatges solidaris internacionals.\nVoluntariat a la teva localitat\nL'Erasmus és una de les etapes més intenses de la vida universitària i també una de les més mitificades. Les nostres ments relacionen directament aquesta paraula amb '[b]festa'[/b],[b] 'alcohol'[/b] i'[b]sexe'[/b]. Des del 'Que Corri La Veu' vol (...)\nActualment és vicepresident de l’Assemblea Nacional Catalana, una organització formada per 10.000 afiliats que ha estat el pilar més important en la construcció del procés independentista de Catalunya. Impulsor del nacionalisme català des (...)\nL’Assemblea de la Facultat de Geografia i Història i el campus Mundet de la Universitat de Barcelona aposten per una iniciativa diferent als cursos d’estiu que ofereix la universitat: els Anti-juliols. Aquests són [B (...)\n450 persones omplen cada dijous a la nit el Teatre Alexandra de Barcelona per gaudir de dues hores de riures i diversió de forma gratuïta. Aquest és el públic de Visto lo Visto, el primer programa de televisió que s'e (...)\nA Devon (Anglaterra) està situada la Regent House, una llar amb 22 lavabos, quatre cuines i dos sales de dutxes. La propietat és actualment la casa d'estudiants més gran de tota Gran Bretanya, on conviuen 32 joves.\nRegent House està formada (...)\nLa població catalana ha estat pendent durant aquests dies dels incendis de l’Alt Empordà, que han devastat 14.000 hectàrees de 17 municipis de la comarca. Els dos focs es van iniciar el passat diumenge a la Jonquera i Por (...)\nUna enquesta realitzada a 800 barcelonins per l’Institut Opina a càrrec de la Universitat Oberta de Catalunya (UOC) revela que un 59% dels ciutadans acceptaria guanyar menys diners a canvi de treballar menys. Aquesta situació respon a la c (...)\nL’Escola Tècnica Superior d’Arquitectura de Barcelona (ETSAB) ha decidit retardar el tancament d’actes com a mètode de pressió contra les retallades a la universitat pública. Professors i alumnes de l’escola adjunta a (...)\nLa Televisió de Catalunya ha estat preparant durant els últims mesos un projecte innovador: el primer espai de llengua catalana en emetre en directe exclusivament via web. 'Etiquetats' és el nom d’aquest magazine d’entreteniment (...)\nLa Universitat Politècnica de Catalunya s’ha convertit en el rival més dur pel govern en la lluita contra la política educativa i les retallades universitàries. Quatre facultats més de la UPC aposten per ajornar les (...)\nTot i les retallades en educació, aquest curs 2012-2013 segueix comptant amb una bona varietat de beques pels estudiants universitaris. Tothom coneix les beques generals del Ministeri o la beques ERASMUS impulsades per la Unió Europea. Però les un (...)\nLes universitats japoneses estan trencant amb el tòpic de les [url=http://en.rocketnews24.com/2014/03/05/the-japanese-universities-where-graduation-is-one-giant-cosplay-party%E3%80%90photos%E3%80%91/ ]cerimònies de graduació[/url]. A diferència d (...)\nEls jardins del Castell de Montjuïc acullen durant l’estiu un esdeveniment únic. Es tracta de Sala Montjuïc, un festival de cinema que aquest any se celebra entre el 29 de juny i el 8 d’agost. Cada dilluns, dimecres i d (...)\nLa baixa competitivitat de les universitats espanyoles queda patent amb l’absència d’aquestes en els rànquings anuals dels millors centres educatius del món. Les universitats estatals no gaudeixen d’un prestigi internacional (...)\nEl Festival de Cinema de Sitges aposta cada cop més per la producció catalana. Aquesta vigent edició ha estat a l’alçada, oferint nou pel•lícules catalanes en la seva programació. Una d’elles és ‘Animals’, inclosa en la (...)\nAquest divendres dia 1 de juny s’ha celebrat una nova Assemblea Intercampus a la Universitat Autònoma de Barcelona on s’han reunit un centenar d’alumnes per debatre les properes mobilitzacions estudiantils contra les retallade (...)\nLes declaracions de Kim Schmidt sobre la recuperació del popular servei gratuït d’intercanvi d’arxius s’han escampat ràpidament per la xarxa. I es que, el fundador de Megaupload conegut com Dotcom va tuitejar al seu comp (...)\nEl passat dijous a les 3 de la matinada, [url=http://www.latele.cat/contrainfos/desallotjament-rectorat-ub-contrainfos]desenes de furgons dels Mossos d’Esquadra[/url] van bloquejar l’entrada al rectorat de la Universitat de Barcelona, on 50 es (...)\nAquest dijous serà un dia de reflexió decisiva per a tots els estudiants dels Països Catalans. Com ja sabeu, el 28-F és la data assenyalada pel Sindicat d’Estudiants (SEPC) per sortir novament al carrer a reivindicar els drets fon (...)\nUnes 1200 persones han gaudit, aquest dissabte dia 7 de juliol, de 10 hores ininterrompudes de música alternativa a la gespa de la Bassa de Sant Oleguer (Sabadell). Aquest ha estat el públic de l’EMBASSA’T 2012, el Festival Independent d (...)\nL’onada d'oposició contra el projecte de casinos Eurovegas creix cada vegada amb més força a Catalunya. Les negociacions dels governs de Madrid i Barcelona amb el principal accionista de Las Vegas Sands, Sheldon Adelson, han estat (...)\nVeure més temes de LaraLF, estudiant de Periodisme (UAB)


El recent Reial decret 487/2020, de 10 dabril, ha prorrogat de nou fins al pròxim dia 26 dabril lestat dalarma linici de la qual va tindre lloc en virtut del Reial decret 463/2020, de 14 de març, pel qual es declarava lestat dalarma per a la gestió de la situació de crisi sanitària ocasionada per la Covid-19, el qual ja havia estat prorrogat per primera vegada mitjançant el Reial decret 476/2020, de 27 de març.\nDes de la declaració de la pandèmia per lOrganització Mundial de la Salut, el passat 11 de març, i en el marc de les competències que li atribueix lEstatut dAutonomia, la Generalitat ha anat adoptant de manera gradual diverses mesures excepcionals que han tingut per objecte limitar la propagació de la Covid-19, i el contagi de la ciutadania. Davant daquesta situació excepcional, constitueix també un deure de les autoritats públiques procurar que les mesures adoptades no produïsquen danys irreversibles en el teixit productiu i social, impulsant les actuacions, urgents i excepcionals, que siguen necessàries per a pal·liar els efectes negatius de la limitació de la mobilitat i de la suspensió temporal de gran part de lactivitat econòmica. En aquesta emergència sanitària, econòmica i social, tant la protecció com ladopció de mesures dirigides als sectors i col·lectius més vulnerables, han de constituir la prioritat de les actuacions de les administracions públiques.\nLa Generalitat a més dinstrumentar mesures prioritàries per a atenuar i mitigar els efectes immediats sobre la liquiditat i la subsistència de les empreses, de les persones en règim dautònom i de les ocupacions, també ha dadoptar accions amb una visió més àmplia, de caràcter més integral i estructural, especialment dirigides a lestímul, limpuls i el manteniment de lactivitat econòmica, una vegada depassat el marc temporal de lestat dalarma i les seues pròrrogues, amb la finalitat de remeiar els resultats negatius i els efectes sostinguts de lactual crisi sanitària. Per això, per a remeiar en la mesura que siga possible la ràpida paràlisi que està afectant amplis sectors de la nostra economia, es fa necessària ladopció de mesures extraordinàries de gestió economicofinancera, que atenuen els efectes de la brusca disminució de lactivitat.\nPer tal de pal·liar els greus perjudicis que lestat dalarma està provocant en amplis sectors de leconomia valenciana, la Conselleria dHisenda i Model Econòmic, a més de les mesures urgents ja adoptades, de suport econòmic i financer a les persones treballadores autònomes, de caràcter tributari i de simplificació administrativa, estima necessària ladopció de mesures addicionals de caràcter economicopressupostari que milloren la liquiditat dels proveïdors de la Generalitat, reforçant el suport que leconomia valenciana necessita en aquests complicats moments, en particular, el sector relacionat amb latenció residencial a les persones majors. En aquest sentit sadopten, entre altres, mesures extraordinàries relatives a cessions de crèdit, i mesures encaminades a lagilitació de laprovació de les modificacions pressupostàries que tinguen el seu origen o deriven en actuacions per a fer front a la Covid-19. Durant lexercici 2020, el Consell podrà autoritzar modificacions pressupostàries de línies de subvenció de caràcter nominatiu, a proposta de les conselleries interessades, detallant-se en aquest decret llei els requisits per a la tramitació i, si escau, autorització. Sinclouen a més un conjunt de mesures que permeten donacions, que quedaran afectades al finançament exclusiu de les despeses derivades de la Covid-19.\nLes mesures de confinament de la població que es deriven de la declaració de lestat dalarma tenen també un impacte directe i molt greu sobre la renda de les famílies. A aquest efecte de contribuir a pal·liar els efectes negatius assenyalats, sadopten mesures dajornament sense interessos del pagament del Cànon de Sanejament, que paguen els ciutadans i ciutadanes través del rebut de laigua, i que gestiona lEntitat Pública de Sanejament dAigües Residuals (EPSAR) de la Comunitat Valenciana. Dacord amb el Decret 105/2019, de 5 de juliol, del Consell, pel qual sestableix lestructura orgànica bàsica de la Presidència i de les conselleries de la Generalitat, corresponen a la Conselleria dAgricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, les competències en matèria de recursos hídrics, i les funcions que tinga atribuïdes la Generalitat en matèria daigües; i corresponen a la Conselleria dHisenda i Model Econòmic, les competències en matèria dhisenda i política financera, per la qual cosa als referits departaments del Consell els competeix la planificació i desenvolupament de la mesura prevista en aquest decret llei dajornament sense interessos del pagament del Cànon de Sanejament, en les factures o rebuts que emeten les entitats subministradores daigua referides als consums realitzats durant els mesos dabril, maig i juny de 2020 i la seua exigència mitjançant pagaments fraccionats en les factures o rebuts que semeten durant els mesos posteriors, atés el caràcter econòmic i ambiental daquesta mesura, duna banda, i al seu caràcter financer i tributari, duna altra. La mesura exposada ha de ser aprovada en una norma de tramitació urgent, atesa la necessitat de la seua immediata aplicació per a garantir la seua eficàcia temporal.\nEls col·lectius socials més vulnerables de la nostra població com a conseqüència de la crisi Covid-19 han vist empitjorada la seua situació, que de partida ja era complicada i desigual respecte a altres col·lectius socials, i aquest empitjorament també podria perdurar en el període posterior a aquesta crisi. Per això, en làmbit de les polítiques inclusives de la Generalitat, i a proposta de la Vicepresidència i Conselleria dIgualtat i Polítiques Inclusives, en aquest decret llei es preveuen mesures per a pal·liar aquesta situació. En aquest sentit, es modifica la Llei 19/2017 de 20 de desembre, de renda valenciana dinclusió, en relació amb el règim jurídic del càlcul de la prestació que en cada cas corresponga i dels complements a aquesta, entre altres aspectes. La renda valenciana dinclusió és tant una prestació econòmica per a cobrir necessitats bàsiques, com un dret a la inclusió social a través dinstruments i actuacions, i la seua finalitat és previndre el risc dexclusió social i mitigar les situacions dexclusió social i laboral, orientant a la inclusió plena i efectiva en la societat, en totes les seues dimensions (econòmica, social, laboral, sanitària, educativa, habitacional, cultural\n). La necessitat de regularitzar aquest paràmetre i sobretot datorgar seguretat jurídica, és habilitant del caràcter extraordinari i urgent que exigeix larticle 44 de lEstatut dAutonomia de la Comunitat Valenciana per a ladopció dun decret llei, doncs ara, més que mai, el govern valencià ha destar al costat de la ciutadania valenciana.\nDaltra banda, la dotació de les ajudes previstes en el Decret Llei 1/2020, de 27 de març de Consell, de mesures urgents de suport econòmic i financer a les persones treballadores autònomes, de caràcter tributari i de simplificació administrativa, per fer front a limpacte de la Covid-19, i la dotació de les ajudes previstes en el Decret Llei 3/2020, de 10 dabril, dadopció de mesures urgents per a establir ajudes econòmiques als treballadors i les treballadores afectades per un ERTO, i als que han reduït la jornada laboral per conciliació familiar amb motiu de la declaració de lestat dalarma per la crisi sanitària provocada per la Covid-19, podrà ser modificada a lalça, sempre que hi haga disponibilitat pressupostària a lefecte, mitjançant decret de Consell.\nAixí mateix atesa la necessitat de desenvolupar accions que promoguen la reactivació i la reconversió de la producció industrial a la Comunitat Valenciana després de la pandèmia mundial del Covid-19 a través del teixit associatiu empresarial, i a proposta de la Conselleria dEconomia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball, es modifica la línia nominativa S0524000 del programa pressupostari 722.20 de la Direcció General dIndústria, Energia i Mines, dels pressupostos de la Generalitat per a lexercici 2020, aprovats per la Llei 10/2019, de 27 de desembre, de la Generalitat, per a donar suport a les accions singulars desenvolupades per associacions empresarials vinculades a la indústria valenciana, per a la reactivació o reconversió de lactivitat industrial, després de la paràlisi patida amb motiu de lestat dalarma.\nEn el marc del nostre sector agroalimentari i de la protecció del medi ambient, a proposta de la Conselleria dAgricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, es modifiquen diverses línies pressupostàries dels Pressupostos de la Generalitat per a lexercici 2020 a fi, entre altres finalitats, a la concessió dajudes a productors agraris per crear canals telemàtics de venda de productes agroalimentaris per compensar la disminució dingressos derivada daquesta crisi, a incrementar la consignació pressupostària destinada a projectes de recerca aplicada a recursos hídrics, i a implementar inversions que garanteixen una millor gestió de residus, declarat servei essencial en aquest estat dalarma, així com a reactivar lactivitat econòmica del reciclatge de residus, amb els quals es realitzen nous materials i envasos també essencials per a la lluita contra la pandèmia (envasos de gel hidroalcohólic amb material reciclat i altres elements que es fabriquen amb plàstics reciclats durant lactual emergència sanitària).\nEn làmbit de la cooperació internacional al desenvolupament, per poder atendre lemergència internacional provocada per la pandèmia en països desfavorits, a proposta de la Conselleria de Participació, Transparència, Cooperació i Qualitat Democràtica, es modifica la línia S6486 dels Pressupostos de la Generalitat per al 2020, anomenada «Accions Institucionals dajuda humanitària», la descripció i finalitat de la qual sadapta per donar resposta internacional a la greu crisi provocada per la Covid-19.\nEn el context de lemergència derivada de lextensió del coronavirus, es fa també necessari atribuir la figura dencarregat de tractament de dades personals de les conselleries i els seus organismes autònoms a la Direcció General de Tecnologies de la Informació i les Comunicacions, en el marc de la Llei orgànica 3/2018, de 5 de desembre, de protecció de dades personals i garantia dels drets digitals, i en el Reglament (UE) 2016/679, del Parlament Europeu i del Consell de 27 dabril de 2016.\nA fi dadequar-la a la nova regulació establida pel Reial decret llei 9/2020, de 27 de març, pel qual sadopten mesures complementàries en làmbit laboral, per a pal·liar els efectes derivats de la Covid-19, es modifica la disposició addicional segona del Decret llei 1/2020, del Consell, per agilitzar els tràmits relatius als contractes de lAdministració de la Generalitat, o dels seus organismes públics i entitats de dret públic, per a atendre les necessitats derivades de la crisi.\nTambé es modifica el recent decret llei 3/2020, de 10 dabril, dadopció de mesures urgents per a establir ajudes econòmiques als treballadors i les treballadores afectats per un ERTO, i als que han reduït la jornada laboral per conciliació familiar amb motiu de la declaració de lestat dalarma, introduint un nou apartat 5 en larticle 4, per tal de simplificar el procediment de pagament de lelevat nombre dajudes previstes, considerant les raons durgència econòmica, limport individualitzat de les ajudes i que les persones beneficiàries tenen la condició de treballadores per compte aliè.\nLa situació que afronta la Comunitat Valenciana per la crisi originada per la Covid-19, declarada com a pandèmia internacional, unida a la declaració destat dalarma, genera la concurrència de greus motius que justifiquen lextraordinària i urgent necessitat dadoptar una mesura que no pot aconseguir-se pel procediment durgència de tramitació parlamentària. Segons reiterada jurisprudència constitucional els decrets llei han datallar situacions concretes dels objectius governamentals que, per raons difícils de preveure, requerisquen una acció normativa immediata en un termini més breu que el requerit per la via normal o pel procediment durgència per a la tramitació parlamentària de les lleis, i per tant les normes contingudes en el decret llei han de tindre una relació directa amb la situació dextraordinària i urgent necessitat, i han de contindre una explícita i raonada declaració de les raons de tal urgència i necessitat. En lactual escenari de disrupció temporal i generalitzada de lactivitat econòmica, resulta de màxima urgència ladopció de mesures extraordinàries de gestió economicofinancera que atenuen els efectes de la brusca disminució de lactivitat, amb la finalitat de remeiar els resultats negatius i els efectes sostinguts de lactual crisi.\nAquest decret llei respon als principis de necessitat, eficàcia, proporcionalitat, seguretat jurídica, eficiència i transparència, exigits per la Llei 39/2015, d1 doctubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques. Es compleixen els principis de necessitat i eficàcia atés linterés general en què es fonamenten les mesures que sestableixen dirigides a lestímul, limpuls i el manteniment de lactivitat econòmica, durant i una vegada depassat el marc temporal de lestat dalarma i les seues pròrrogues, i per ser el decret llei linstrument jurídic més adequat i immediat per a garantir la seua consecució. La norma compleix també el principi de proporcionalitat, per contindre la regulació imprescindible per a atendre la necessitat destablir les mesures extraordinàries que shi regulen. De la mateixa manera, sajusta al principi de seguretat jurídica, ja que és coherent amb la resta de lordenament jurídic. Quant al principi deficiència, sincorporen mecanismes perquè la norma genere les menors càrregues administratives possibles. Finalment, en relació amb el principi de transparència, la norma està exempta dels tràmits de consulta pública, audiència i informació pública que no són aplicables a la tramitació i aprovació dels decrets llei.\nPer tot això, i en virtut del que estableixen els articles 44, 49 i 52 de lEstatut dAutonomia, a proposta conjunta de la vicepresidenta del Consell i consellera dIgualtat i Polítiques Inclusives; del conseller dHisenda i Model Econòmic; del conseller dEconomia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball; i de la consellera dAgricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica, i amb la deliberació prèvia del Consell, en la reunió de 17 dabril de 2020,\n1. El pagament de les diferents ajudes o subvencions que puguen concedir-se en el marc de les mesures i actuacions que adopte lAdministració de la Generalitat o qualsevol de les entitats que conformen el seu sector públic instrumental, a fi de fer front, directament o indirectament, a la Covid-19, no estarà subjecte al règim dabonaments a compte i pagaments anticipats previst en larticle 171 de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, dhisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions. A aquest efecte serà la mateixa norma o acte jurídic que instrumente lajuda o subvenció, el que determine el règim aplicable en cada supòsit.\n2. Durant 2020 no quedaran subjectes a autorització prèvia de la Comissió Delegada del Consell dHisenda i Assumptes Econòmics, a què es refereix la disposició addicional dotzena de la vigent Llei de pressupostos de la Generalitat, els contractes de serveis lobjecte o la causa dels quals estiga vinculat a mesures o actuacions destinades, directament o indirectament, a fer front a la Covid-19.\n3. Excepcionalment durant 2020, a les transferències de crèdits, que tinguen el seu origen o porten causa en ladopció de mesures o actuacions destinades a fer front a la Covid-19 o a qualsevol altra situació motivada per sinistres o catàstrofes, no els serà aplicable la limitació establida en larticle 49.1.c) de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, dhisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions.\n4. Excepcionalment durant 2020, la persona titular de la conselleria amb competències en hisenda serà lòrgan competent per a aprovar les modificacions pressupostàries que tinguen el seu origen o deriven en ladopció de mesures o actuacions destinades a fer front a la Covid-19, llevat que suposen la reassignació dels crèdits entre diferents seccions pressupostàries o afecten línies de subvenció nominatives, i en aquest cas la competència correspondrà al Consell.\nEl que es disposa en el paràgraf anterior no serà aplicable a aquelles modificacions pressupostàries lautorització de les quals siga competència de les persones titulars de les conselleries dacord amb el que es preveu en larticle 25 de la Llei 10/2019, de 27 de desembre, de Pressupostos de la Generalitat para el ejercicio 2020.\nArticle. 2. Competències de Consell en relació amb les modificacions de crèdits que afecten a les subvencions de caràcter nominatiu a què es refereix larticle 168.1.A) de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, dHisenda Pública, de el Sector Públic Instrumental i de Subvencions.\n- La modificació de lobjecte de línies de subvenció de caràcter nominatiu\n2. En qualsevol dels tres supòsits esmentats, dacord amb la seua naturalesa i objecte, els requisits per a la tramitació i, si escau, autorització de la corresponent modificació pressupostària seran:\n- Que la línia de subvenció nominativa afectada tinga de dotació disponible suficient per poder atendre lobjecte de la modificació.\n- Que la modificació sajuste a les exigències recollides en larticle 23.d) de la Llei 10/2019.\n- Que la modificació tinga per objecte principal i necessari atendre la realització dactuacions o mesures dirigides a pal·liar els efectes de la Covid-19.\n3. Els expedients de modificació de pressupostària es tramitaran a proposta de la conselleria interessada, i dacord amb els requisits i condicions establerts en el Decret 77/2019, de 7 de juny, de Consell, de regulació de lprocediment de gestió del pressupost de la Generalitat.\nArticle 3. Règim excepcional de la cessió a tercers per part de creditors de la Generalitat de crèdits dels quals siguen titulars durant lestat alarma declarat per la Covid 19\nDes de lentrada en vigor daquest decret llei i durant la vigència de lestat dalarma declarat mitjançant el Reial decret 463/2020 de 14 de març, així com de les seues possibles pròrrogues, a les cessions a tercers per part de creditors de la Generalitat dels crèdits dels quals siguen titulars, no els serà aplicable el que es disposa en el Decret 167/1994, de 19 dagost, del Govern Valencià, pel qual es regula la cessió a tercers, per part de creditors daquesta, de crèdits dels quals són titulars, i saplicarà el següent:\n1. Les cessions a tercers que els creditors de la Generalitat realitzen dels seus crèdits, no faran efecte enfront daquesta fins que no es produïsca la seua notificació a lòrgan gestor daquella, que aparega com a deutor dels crèdits cedits, qui serà responsable de la necessària presa de raó de la cessió notificada. La presa de raó sefectuarà, si de lexpedient administratiu i de la documentació procedent per a la cessió, es desprén que la Generalitat és deutora de la quantitat cedida.\n2. A aquest efecte, en el cas de les cessions de crèdit corresponents a factures pel lliurament de béns o prestacions de serveis, es considerarà que la Generalitat és deutora duna quantitat si lòrgan competent ha donat la seua conformitat al lliurament de béns o prestacions de serveis corresponents a aquestes factures, en els termes de la normativa estatal i autonòmica en vigor de registre comptable de factures en el sector públic. Lòrgan gestor que haja de prendre raó podrà obtindre a aquest efecte la documentació que siga necessària, si no està ja en el seu poder, i es considera aquesta lexistència dun contracte en vigor o dun contracte la vigència del qual haja finalitzat però siga obligatòria la continuïtat de la prestació del seu objecte fins a la formalització dun nou contracte, per tractar-se de la gestió dun servei públic.\n1. Les donacions de diners que sefectuen per a contribuir al finançament de les despeses ocasionades per la crisi sanitària provocada per la Covid-19, singressaran en el compte del Tresor de la Generalitat amb el IBAN ES03 2100 8681 5002 0009 0086. Aquestes donacions generaran crèdit en el pressupost de la Generalitat, dacord amb la naturalesa de les actuacions a què estiguen afectes, sense necessitat dacceptació expressa.\nA aquest efecte, les donacions de diners que shagen efectuat o que es puguen efectuar en altres comptes designats pels departaments de lAdministració del Consell, hauran de transferir-se pels autoritzats al compte previst en el paràgraf anterior.\n2. Les donacions dequipament i subministraments relacionats amb la lluita contra la Covid-19 que tinguen la consideració de béns mobles es consideraran acceptades per la seua mera recepció per la conselleria competent en matèria de sanitat o per lòrgan que aquesta designe com a destinatari.\n3. Les donacions de béns immobles seran acceptades per la conselleria competent en matèria de patrimoni, de conformitat amb el que sestableix en la Llei 14/2003, de 10 dabril, de Patrimoni de la Generalitat, i els immobles podran destinar-se directament a la lluita contra la Covid-19 o alienar-se i aplicar el producte obtingut a aquesta finalitat.\n1. Les quotes fixa i variable del cànon de sanejament meritat pels consums mesurats o estimats realitzats durant els mesos dabril, maig i juny de 2020 seran exigibles en els rebuts o factures emesos durant els díhuit mesos posteriors al 30 de juny de 2020 per mitjà de fraccions idèntiques.\nAquestes fraccions sidentificaran i exigiran de manera separada i simultània amb els imports per quotes del cànon de sanejament que hagen dincloures en els rebuts o factures corresponents als períodes de consum o facturació en què sincloguen.\n2. Aquest ajornament del moment de lexigència del tribut no afectarà lobligació de les entitats subministradores de determinar limport total del cànon que correspondria incloure en un altre cas en la factura o rebut daigua corresponent als períodes de facturació que comprenguen els mesos dabril, maig i juny de 2020.\nA aquest efecte, en les factures o rebuts dels mesos dabril, maig i juny haurà dinformar-se als contribuents de lajornament de lexigència de limpost, de la normativa aplicable i de les condicions en què el tribut serà exigible en els mesos següents.\n3. Aquest article únicament serà aplicable a les facturacions amb periodicitat inferior a lanual.\nArticle 6. De la modificació de la Llei 19/2017, de 20 de desembre, de la Generalitat, de renda valenciana dinclusió.\nEs modifiquen els articles 11.1.a) i b); 15 i 16 de la Llei 19/2017, de 20 de desembre, de la Generalitat, de renda valenciana dinclusió, que queden redactats de la forma següent:\n1. La renda de garantia comprén les modalitats de renda de garantia dingressos mínims i la de renda garantia dinclusió social.\na) La renda de garantia dingressos mínims és la prestació periòdica, de naturalesa econòmica o professional, dirigida a les unitats de convivència en situació dexclusió social o de risc dexclusió social el nivell de recursos econòmics de les quals no aconseguisca limport corresponent de la renda de garantia dingressos mínims, i resulte insuficient per a atendre les despeses associades a les necessitats bàsiques de la vida diària. En tot cas, la persona titular de la prestació adquirirà el compromís dafavorir laccés als drets socials bàsics a les persones destinatàries que formen part de la unitat de convivència garantint laccés a programes personalitzats dinclusió en cas que les persones beneficiàries tinguen xiquets o xiquetes a càrrec tenint en compte linterés superior del menor i adaptant-se a les necessitats dels col·lectius més vulnerables.\nb) La renda de garantia dinclusió social és la prestació periòdica, de naturalesa econòmica o professional dirigida a garantir el dret a la inclusió a les unitats de convivència en situació dexclusió social o de risc dexclusió social el nivell de recursos econòmics de les quals no aconseguisca limport de la renda de garantia dinclusió social, i resulte insuficient per a atendre les despeses associades a les necessitats bàsiques de la vida diària i en què la persona titular o la persona o persones beneficiàries subscriguen voluntàriament lacord dinclusió social regulat en larticle 18 daquesta llei i el seu desplegament reglamentari.»\n«Article 15. Import de la renda valenciana dinclusió\n1. Per a la renda complementària dingressos del treball, els ingressos mínims garantits es definiran com a percentatges del salari mínim interprofessional (SMI) vigent en 2019, actualitzat amb lIPC (sempre que lIPC no siga a la baixa i que, una vegada acumulat, no supere lSMI vigent) calculat en dotze mensualitats, per a la unitat de convivència definida en larticle 5 daquesta llei, dacord amb el nombre de membres en els termes següents:\na) Una persona: 80% de lSMI.\nb) Dues persones: 88% de lSMI.\nc) Tres persones: 96% de lSMI.\nd) Quatre persones: 104% de lSMI.\ne) Cinc persones: 112% de lSMI.\nf) Sis persones o més persones: 120% de lSMI.\n2. Per a la renda complementària dingressos per prestacions sestablirà reglamentàriament el tipus de prestacions que podran ser complementades, dacord amb la corresponent legislació que les regula i el règim dincompatibilitats entre elles. En aquests casos, la quantia de la renda complementària, quan els ingressos econòmics de la unitat de convivència no superen limport màxim indicat en lapartat anterior, correspondrà al percentatge que sestablirà reglamentàriament respecte al salari mínim interprofessional (SMI) indicat en el paràgraf anterior calculat en dotze mensualitats.\n3. Per a la renda de garantia dingressos mínims, els ingressos mínims garantits es definiran com a percentatges del salari mínim interprofessional (SMI) vigent en 2019, actualitzat amb lIPC (sempre que lIPC no siga a la baixa i que, una vegada acumulat, no supere lSMI vigent) calculat en dotze mensualitats, per a la unitat de convivència definida en larticle 5 daquesta llei, dacord amb el nombre de membres en els termes següents:\na) Una persona: 35% de lSMI.\nb) Dues persones: 42% de lSMI.\nc) Tres persones: 45% de lSMI.\nd) Quatre persones: 47% de lSMI.\ne) Cinc persones: 51% de lSMI.\nf) Sis o més persones: 55% de lSMI.\n4. Per a la renda de garantia dinclusió social els ingressos mínims garantits inclouran el suport econòmic als processos dinclusió social i inserció laboral vinculat als acords i itineraris en els termes previstos en el títol II daquesta llei. Es definiran com a percentatges (SMI) vigent en 2019, actualitzat amb lIPC (sempre que lIPC no siga a la baixa i que, una vegada acumulat, no supere lSMI vigent), calculat en dotze mensualitats, per a la unitat de convivència definida en larticle 5 daquesta llei, dacord amb el nombre de membres en els termes següents:\na) Una persona: 70% de lSMI.\nb) Dues persones: 82% de lSMI.\nc) Tres persones: 90% de lSMI.\nd) Quatre persones: 96% de lSMI.\ne) Cinc persones: 102% de lSMI.\nf) Sis o més persones: 110% de lSMI.»\n«Article 16. Càlcul de la prestació econòmica de la renda valenciana dinclusió\n1. Per a la fixació de la quantia de la prestació de la renda valenciana dinclusió aplicable a cada unitat de convivència es tindrà en compte la persona titular i tots els altres membres de la seua unitat de convivència. Per a la determinació dels recursos econòmics disponibles de la unitat de convivència es tindran en compte els rendiments de tots els seus membres en els termes previstos en aquest article.\n2. La quantia mensual de la prestació garantida aplicable a cada unitat de convivència estarà determinada per la diferència entre la quantia màxima de la renda valenciana dinclusió en funció de la seua modalitat i la unitat de convivència i els recursos econòmics disponibles de la unitat de convivència, i sestableix un mínim de 50 euros mensuals sempre que els recursos econòmics no superen limport màxim de la renda valenciana dinclusió, si és el cas; excepte en la renda complementària dingressos per prestacions, en què la quantia mínima sestablirà reglamentàriament en funció de la normativa que regula les prestacions a complementar.\n3. De limport de la prestació que corresponga, calculada conforme al que sestableix en els apartats anteriors, haurà de deduir-se qualsevol classe dingrés del qual dispose la persona titular i qualsevol membre de la unitat de convivència, inclòs el rendiment que satribuïsca als immobles, en còmput anual, sempre que no es tracte de lhabitatge habitual. A lefecte daquesta llei, serà rendiment dels immobles esmentats el 2% del seu valor cadastral.\n4. No obstant això que es disposa en lapartat anterior, no es computaran les prestacions que sestablisquen reglamentàriament.\n5. Amb caràcter excepcional i a lefecte del càlcul de la quantia a percebre en concepte de renda valenciana dinclusió, en els termes que sestablisquen reglamentàriament, no es computaran com a recursos econòmics de la unitat de convivència les quantitats que, una vegada concedida la prestació, puguen percebres mensualment durant el termini màxim de tres mesos per qualsevol membre de la unitat de convivència en concepte de rendes procedents del treball. Sempre que aquestes siguen inferiors en còmput mensual es definiran com a percentatges del salari mínim interprofessional SMI) vigent en 2019, actualitzat amb lIPC (sempre que lIPC no siga a la baixa i que, una vegada acumulat, no supere lSMI vigent) calculat en dotze mensualitats, per a la unitat de convivència definida calculat en dotze mensualitats. No seran aplicables a aquests supòsits les regles sobre modificació i suspensió de la prestació establides en el títol III daquesta llei.\n6. Serà requisit indispensable que les persones destinatàries de la renda valenciana dinclusió comuniquen a lentitat local corresponent linici i la finalització de lactivitat laboral a què es refereixen els paràgrafs anteriors, en el termini màxim de quinze dies des de linici o fi daquesta.»\nPrimera. De la dotació de les ajudes previstes en el Decrets llei 1/2020, de 27 de març, i en el Decret llei 3/2020, de 10 dabril.\n1. Limport global màxim de les ajudes fixat per larticle 4.4 de Decret Llei 1/2020, de 27 de març, de Consell, podrà ser modificat a lalça, sempre que hi hagen disponibilitats pressupostàries a lefecte, mitjançant decret de Consell.\n2. Limport global màxim de les ajudes fixat pels articles 4.2 i 9.2 de Decret Llei 3/2020, de 10 dabril, de Consell, podrà ser modificat a lalça, sempre que hi hagen disponibilitats pressupostàries a lefecte, mitjançant decret de Consell.\n3. Aquests decrets sadoptaran a proposta conjunta dels titulars de les conselleries competents en matèria dhisenda i economia sostenible\nSegona. De la modificació de lPressupost de la Generalitat per a lexercici 2020\nSautoritza la modificació dels pressupostos de les seccions pressupostàries 11 «Economia Sostenible, sectors productius, Comerç i Treball», 12 «Agricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica» i 22 «Participació, Transparència, Cooperació i Qualitat Democràtica», dacord amb el detall recollit en els annexos I i II de aquest decret llei .\nÚnica. Centre directiu encarregat del tractament de dades personals durant la vigència de lestat dalarma.\nEn lexercici de les seues atribucions, la Direcció General de Tecnologies de la Informació i les Comunicacions (DGTIC) actuarà, durant la vigència de lestat dalarma declarat amb motiu de la crisi sanitària provocada per la Covid-19 i les seues prórroges, com a encarregada del tractament de dades personals que efectuen els departaments i els organismes autònoms de lAdministració del Consell com a responsables del tractament en làmbit de les seues competències.\nLa DGTIC podrà recórrer a un altre encarregat del tractament que haurà de complir el que sestipula en els apartats 2 i 4 de larticle 28 del Reglament (UE) 2016/679 del Parlament Europeu i del Consell de 27 dabril de 2016 relatiu a la protecció de les persones físiques pel que fa al tractament de dades personals i a la lliure circulació daquestes dades i pel qual es deroga la Directiva 95/46/CE.\nDacord amb larticle 33.5 de la Llei orgànica 3/2018, de 5 de desembre, de protecció de dades personals i garantia dels drets digitals, la DGTIC, en la seua condició dencarregada del tractament de les dades personals que són responsabilitat dels diferents òrgans de ladministració autonòmica, actuarà dacord amb les condicions següents:\na) tractarà les dades personals únicament seguint instruccions documentades del responsable del tractament, fins i tot respecte a les transferències de dades personals a un tercer país o una organització internacional, llevat que estiga obligada a això en virtut duna exigència legal; en aquest cas, la DGTIC informarà el responsable daqueixa exigència legal prèvia al tractament, llevat que hi haja raons importants dinterés públic que ho impedisquen;\nb) garantirà que les persones autoritzades per a tractar dades personals, en particular quan pertanguen a empreses subcontractades, shan compromés a respectar la confidencialitat o estan subjectes a una obligació de confidencialitat de naturalesa estatutària derivada de la seua condició dempleats públics;\nc) sense perjudici de les mesures de seguretat que haja dadoptar el responsable amb la finalitat de protegir les operacions de tractament de dades no automatitzades, prendrà les mesures necessàries en relació amb la seguretat de les dades tractades dacord amb el que es preveu en lEsquema Nacional de Seguretat i la categoria dels sistemes en els quals es tracten les dades;\nd) recorrerà únicament, en col·laboració amb els òrgans administratius responsables de la tramitació i seguiment dels expedients de contractació, a altres encarregats del tractament externs que oferisquen les garanties suficients de seguretat i acrediten el compliment de lEsquema Nacional de Seguretat o hagen adoptat mesures que puguen considerar-se equivalents;\ne) assistirà el responsable, tenint en compte la naturalesa del tractament, a través de mesures tècniques i organitzatives apropiades, sempre que siga possible, perquè aquest puga complir la seua obligació de respondre a les sol·licituds que tinguen per objecte lexercici dels drets de les persones interessades;\nf) al marge de les seues pròpies anàlisis, prendrà en consideració els resultats danàlisis de riscos o davaluacions dimpacte en la protecció de dades aportades pel responsable per a la determinació de les mesures de seguretat i col·laborarà en la notificació de les violacions de seguretat a les autoritats i al Delegat de Protecció de Dades de la Generalitat;\nSafig un nou apartat quart a la disposició addicional segona del Decret llei 1/2020, de 27 de març, del Consell, amb la redacció següent:\n4. Quan la contractació per a latenció daquestes necessitats haja de produir-se en lexterior, perquè els contractes es formalitzen o executen totalment o parcialment a lestranger, la seua formalització correspondrà a la persona comissionada per la Presidència de la Generalitat per a la coordinació dels subministraments de la Generalitat enfront de la infecció de la Covid-19 a la Comunitat Valenciana, en atenció al que es disposa en el Decret 7/2020, de 28 de març, del president de la Generalitat. Els contractes hauran de formalitzar-se per escrit i se subjectaran a les condicions pactades per lAdministració amb el contractista estranger. Quan siga imprescindible dacord amb la situació del mercat i el trànsit comercial de lestat en el qual la contractació es duga a terme, podran realitzar-se la totalitat o part dels pagaments amb anterioritat a la realització de la prestació pel contractista, en la forma prevista en lapartat 2. El risc de pèrdua que puga derivar-se daquestes operacions serà assumit pel pressupost de la Generalitat.»\nSegona Modificació del Decret llei 3/2020, de 10 dabril, del Consell\nSintrodueix un nou apartat 5 en larticle 4, i una disposició addicional segonal al Decret llei 3/2020, de 10 dabril, del Consell, amb el contingut següent:\n5. No serà aplicable en el pagament daquestes ajudes limpediment establit en el paràgraf segon dapartat 1 de larticle 171 de la Llei 1/2015, de 6 de febrer, de la Generalitat, dhisenda pública, del sector públic instrumental i de subvencions.»\nAmb la finalitat de dotar dels instruments necessaris per a la gestió urgent de les ajudes derivades del desenvolupament daquest decret llei i amb criteris de simplificació administrativa, les persones responsables de la gestió de les corresponents ajudes sol.licitaran al Servei públic docupacio estatal, SEPE; a la Tresoreria general de la Seguretat social; i a altres administracions públiques que consideren necessari, les dades imprescindibles per a la seua correcta tramitació, dacord amb els principis de col.laboració administrativa i eficiència en la gestió.»\nEs faculta el Consell i les persones titulars de la Vicepresidència i Conselleria dIgualtat i Polítiques Inclusives, i de les conselleries dHisenda i Model Econòmic, dEconomia Sostenible, Sectors Productius, Comerç i Treball, i dAgricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica a dictar, en làmbit de les seues competències, totes les disposicions que siguen necessàries per al desenvolupament i execució daquest decret llei.\nAquest decret llei entrarà en vigor lendemà de la seua publicación al Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.\nNo obstant això, lactualització mitjançant la seua referenciació a lIPC de les diferents rendes valencianes dinclusió dels articles 15 i 16 de la Llei 19/2017, de renda valenciana dinclusió, en la redacció donada per aquest decret llei, entrarà en vigor l1 de gener de 2021.\nValència, 17 dabril de 2020\nEs modifica el pressupost de la Conselleria dAgricultura, Desenvolupament Rural, Emergència Climàtica i Transició Ecològica en els programes, capítols i línies que es detallen a continuació i que impliquen la supressió de les línies S8495 Actuacions destinades a la reducció i reutilització de residus domèstics i S8496 Actuacions de reducció i reutilització de residus i la supressió tècnica de les línies S8491 Educadors Ambientals per a la millora de gestió de residus domèstics i assimilables, S8493 Reducció de residus a abocador per davall dels objectius de PIRCVA 2019 i S8669 Actuacions de custòdia del territori\nLínia S0524 Suport a accions singulars desenvolupades per associacions empresarials vinculades a la indústria dins de la 3a Fase d'implantació del Pla Estratègic de la Indústria Valenciana (PEIV)\nDenominació: Suport a accions singulars desenvolupades per associacions vinculades a la indústria, per a la reactivació o reconversió de lactivitat industrial de la Comunitat Valenciana després de lestat dalarma provocat per la Covid-19\nDescripció i finalitat: Ajudes per a fer costat a accions singulars desenvolupades per associacions empresarials vinculades a la indústria per a la reactivació o reconversió de lactivitat industrial de la Comunitat Valenciana després de lestat dalarma provocat per la COVID19\nLínia S6486 Accions institucionals d'ajuda humanitària\nDescripció i finalitat: Proporcionar ajuda humanitària urgent davant catàstrofes naturals o causades per lhome, i atendre lemergència internacional provocada per la pandèmia Covid-19 en països desfavorits\nLínia S8160 Projectes d'investigació aplicada a recursos hídrics\nLínia S8162 Participació en les entitats competents en l'execució de Plans Zonals de Residus per a inversions destinades a millores d'instal·lacions de gestió de residus\nAjuntament d Alacant, àrea de gestió A4\t120.000,00\t120.000,00


Medicina familiar | Policlínica Guadalupe\nEl nostre metge de confiança per a tu i tota la teva família.\nPosem a la teva disposició un metge amb àmplia experiència perquè t'atengui d'una manera propera i personalitzada.\nA través d'una anàlisi i un estudi global del teu cos, el metge de família, o metge de capçalera, s'encarrega de mantenir la teva salut en tots els aspectes. Maneja diferents patologies comunes i deriva a l'especialista quan és necessari.\nEs tracta d’una disciplina integradora on el seu camp d’acció no es limita a un òrgan o sistema en particular, sinó a la seva globalitat i al context de les diferents situacions de salut o malaltia al llarg de les nostres vides.\nEls seus serveis engloben des de l’atenció preventiva, fins a tractaments de tot tipus de processos.\nAtenció primària com a primera consulta.\nPrevenció de malalties mitjançant campanyes de vacunació i informació.\nDetecció de factors de risc i el control d’aquests.\nControl, seguiment i tractament de malalties cròniques amb coordinació amb els altres especialistes.\ndimarts i dijous de 18 h a 19 h.\ndilluns a divendres de 15 h a 20 h.