leonardo recepcions 1213\nPerpinyà a Mallorca\nl’empresa QUELY ha acollit durant els mesos de novembre i desembre passats a l’alumna Aurore Bertrand de Perpinyà, la qual ha realitzat 6 setmanes de pràctiques en el departament d’administració d’aquesta empresa.\naquesta estada formativa ha estat possible gràcies a la col·laboració que manté el nostre centre amb el Lycée Aristides Maillol de Perpinyà a través dels projectes de mobilitat Leonardo da Vinci d’ambdós centres.\naixí mateix, durant aquestes 6 setmanes hem rebut les visites de dues professores del Lycée, les senyores Marie Ausseil i Laurence González, que en diferents moments feren el seguiment i avaluació de la seva alumna, així com la visita al nostre centre.\nl’alumna Aurore Bertrand amb la professora Marie Ausseil i la coordinadora de mobilitat Manola Rodríguez\nla professora Laurence González amb la directora Teresa Marco i la cap d’estudis Xesca Alorda\nEmpreses de la comarca acullen alumnes hongaresos en pràctiques\nquatre empreses de la comarca han acollit durant tot el mes d’octubre a vuit alumnes hongaresos de l’escola UMSZKI de Budapest. Els alumnes han realitzat en aquestes empreses les pràctiques formatives corresponents als seus estudis de formació professional.\ndes d'aqui volem agrair especialment a les empreses acollidores la seva inestimable col·laboració, que fa possible que aquests programes europeus es puguin dur endavant.\naquí vos deixam unes fotos com a testimoni de la seva estada a aquestes empreses.\nMáté Fuzesi i Norbert Kluka a BEL INFORMATICA d’Inca\nDániel Csillag i Dániel Kármán a\nDELTA SYSTEMS Servicios Informáticos d’Inca\nMáte Szenci i Peter Czeba a STI Servicio Informático\nDávid Hollender i Róbert Deák a Recreativos MAE\nalumnes de Formació Professional d'Hongria en el Pau\nel passat 28 de setembre ens visitaren vuit alumnes d’FP d’Hongria, acompanyats per la professora Szilvia Hegyné del centre de formació professional Újpesti Két Tanítási Nyelvű Műszaki Szakközépiskola, Szakiskola és Gimnázium, de Budapest.\naquesta visita està emmarcada dins les activitats de col·laboració entre els dos centres que participam en els corresponents projectes de mobilitat del programa Leonardo da Vinci.\nsón alumnes de les famílies professionals d’Informàtica i Electrònica; estan realitzant quatre setmanes de pràctiques a les següents empreses de la comarca: Bel Informàtica, Delta Systems, STI Informàtica i Recreativos Mae.\ns els alumnes hongaresos amb la seva professora Szilvia Hegyné, la coordinadora de mobilitat del nostre centre, Manola Rodríguez i la directora, Teresa Marco.


Acords de la Junta de Govern Local — Ajuntament de Sitges\nAcords de la Junta de Govern Local La Junta de Govern Local ha aprovat, entre altres acords, l’inici de l’expedient per a la contractació per al manteniment dels parcs infantils municipals. https://www.sitges.cat/actualitat/noticies/acords-de-la-junta-de-govern-local-42 https://www.sitges.cat/actualitat/noticies/acords-de-la-junta-de-govern-local-42/@@download/image/ajuntament de sitges.jpeg\nLa Junta de Govern Local ha aprovat, entre altres acords, l’inici de l’expedient per a la contractació per al manteniment dels parcs infantils municipals.\nLa Junta de Govern Local (JGL), celebrada telemàticament aquest dilluns, ha aprovat l’inici de l’expedient del servei de manteniment dels parcs infantils municipals. L’acord representa un primer pas per a la contractació d’una empresa que doni cobertura a aquesta necessitat.\nA la JGL ha prosperat, a més, l’aprovació d’una subvenció a Ocularis Associació, per un import de 5.500 euros, destinada a donar suport al projecte de Cooperació al Desenvolupament que l’organització realitza per millorar la salut ocular infantil i reduir la ceguesa preventiva o curable a Moçambic. El projecte incideix especialment en la infància.\nAprovació de la incoació de l’expedient de servei de manteniment de parcs infantils municipals.\nAprovació de la justificació de l’ajut econòmic extraordinari de concurrència competitiva destinat a pal·liar els efectes provocats per la Covid-19 a la contractació laboral de persones i per a la millora de l’ocupació per a l’any 2020 (línia 1b) d’una empresa local.\nAprovació conveni de subvenció nominativa a Ocularis Associació per dur a terme el projecte ‘Millora de la salut ocular i reducció de la ceguesa prevenible i / o curable de la població de Moçambic, especialment la de la infància, mitjançant el reforç de la capacitació de formadores i formadors’, per l’any 2021.\nConcurs Sanvisens i Pere Jou\nAdmesos/Exclosos dels ajuts al lloguer


El Plot Girona Series Fest projectarà durant sis dies sèries de renom internacional - Diari de Girona\nEl Plot Girona Series Fest projectarà durant sis dies sèries de renom internacional\nL'objectiu és esdevenir en el futur punt de trobada d'espectadors i professionals del sector\nacn | girona 16.04.2016 | 01:23\nEl Plot Girona Series Fest projectarà durant sis dies sèries de renom internacional ACN\nL'Ajuntament de Girona, Movistar+ i Mirut Produccions han presentat la primera edició del Plot Girona Series Fest, un festival que durant sis dies projectarà al Teatre Municipal sèries de repercussió internacional i també organitzarà debats i conferències. La cita neix per divulgar i analitzar les sèries televisives però, en el futur, aspira a esdevenir punt de trobada de seguidors de sèries i també de productors i creadors. El Plot es farà entre els dies 26 d'abril i 1 de maig. De fet, arrenca l'endemà de l'estrena del primer capítol de la sisena temporada de 'Joc de Trons'. Els organitzadors van començar a gestar el projecte fa dos anys, abans de saber-se que Girona acolliria el rodatge de l'exitosa sèrie. Totes les projeccions són amb entrada lliure.\nLa primera edició del Plot Girona Series Fest s'inaugurarà el dimarts 26 d´abril amb la projecció del capítol pilot de la prestigiosa sèrie danesa 'Borgen', punta de llança de la ficció política actual. Per això, abans de la projecció, el festival ha organitzaat una sessió de debat prèvia amb diputats de tots els partits del Parlament de Catalunya que són seguidors de la sèrie. "Aquest acte ja és en si mateix una declaracions d'intencions del festival", ha explicat un dels codirectors del festival, Pep Prieto, que ha afegit que les sèries són "el nou futbol, ja que han calat socialment d'una manera extraordinària".\nEn els dies successius, el Plot estrenarà en pantalla gran les sèries 'The catch' (dimecres 27), el primer episodi de la quarta temporada de 'House of cards' (dijous 28), l'últim episodi de la segona temporada de 'PennyDreadful' (divendres 29), de cara a escalfar motors per la imminent estrena de la tercera, i un programa doble d'adaptacions literàries format pel primer episodi de la minisèrie de la BBC 'Guerra i pau' i el primer de la segona temporada de 'Outlander' (dissabte 30).\nEn la cloenda, l'1 de maig, es podrà veure a l´Auditori de la Mercè el primer episodi de la segona temporada de la websèrie 'Les coses grans', amb la presència del seu creador, Roger Coma; i un capítol especial de la sèrie 'Què va ser de Jorge Sanz?', una producció original Movistar+ dirigida per David Trueba.\nLes sèries televisives que formen part del cartell del Plot es poden veure actualment a Movistar+. "Hem intentat el festival fos una mostra al màxim oberta possible, on tothom pugui trobar-hi la seva sèrie", ha assegurat Toni de la Torre, un altre dels codirectors del festival.\nEntre els convidats del festival també hi haurà les guionistes Claudia Maluenda i Laura Rubirola, de Tàndem Entertainment; la crítica de televisió Mònica Planas, l'escriptor Sergi Pàmies, el professor i responsable de l'Anima't del Festival de Sitges, Jordi Sánchez Navarro, l'escriptor i periodista Víctor Amela, el dibuixant de còmics Àlex Santaló i el periodista i crític José María Bunyol.\nAmb voluntat de créixer\nEls organitzadors han expressat la seva voluntat de fer créixer el festival de cara a futures edicions. L'objectiu és produir continguts relacionats amb l'audiovisual i preparen, de cara al proper any, una segona edició amb un congrés professional sobre el món de les sèries de televisió. En aquest sentit, el tercer codirector del festival, Pep Taberner, ha recalcat que avui es presentava només "la primera temporada del festival", que confien consolidar en el temps. Els organitzadors volen convertir el Plot en un punt de trobada de creadors, productors i aficionats per poder també rellançar i donar oportunitats als creadors catalans.\nL'alcaldessa de Girona, Marta Madrenas, ha remarcat que amb la incorporació del Plot el projecte 'Girona, Ciutat de Festivals' ja compta amb 21 esdeveniments i ha destacat que aquest casa molt amb la intenció d'impulsar la cultura audiovisual. Madrenas també ha avançat que la intenció és mantenir la confiança en el festival de cara a noves edicions.\nA la presentació també hi ha assistit el director de Gran Públic de Telefónica Catalunya, Bruno Vilarasau, ja que Movistar+ ha cedit tots els capítols que es projectaran. "És especialment significatiu fer un festival d'aquest tipus en aquest moment, ens agrada poder oferir un ventall ampli de sèries i poder gaudir també de les estrenes", ha manifestat.


El Govern té localitzades a les comarques de Lleida unes 9.000 hectàrees agrícoles en desús\n4/12° C (sol i núvols)\nLleida » Sergi Martí\nA través de la Llei d’Espais Agraris, aprovada recentment al Parlament, vol donar-les un ús i posar-les en producció\nEl Govern de la Generalitat ha posat fil a l’agulla en la posada en marxa de la nova Llei d’Espais Agraris que té com a principal objectiu garantir la continuïtat de les activitats agrícola, ramadera i forestal.Catalunya té 45.662 hectàrees de conreus abandonats de les quals 8.825 corresponen a la demarcació de Lleida, segons el Mapa d’Habitats de Catalunya.\nEl Govern de la Generalitat a través de la Llei d’Espais Agraris, aprovada recentment al Parlament, vol donar-los un ús i posar-les en producció ja sigui per facilitar-ne l’accés als joves que volen dedicar-se a l’activitat agrícola o be per ajudar a empresaris del sector a ampliar les seves explotacions.La llei tot just comença a caminar i ara cal en primer lloc redactar el reglament que ha de desenvolupar la normativa. És en aquest procés, segons explica el director general de Desenvolupament Rural, Oriol Anson, on s’acabarà de definir com s’articula aquest registre de terres en desús i abandonades.\nAnson recorda que ara es tenen controlades aquestes 8.825 hectàrees de conreus abandonats a les comarques de Lleida, però falta identificar els propietaris, parlar amb ells i saber en cada cas quin és el motiu de l’abandó de les parcel·les i, a partir d’aquí, es tindrà en compte cada supòsit en particular. La llei establirà les condicions en què l’administració podrà forçar-ne l’arrendament. La posada en producció d’aquestes parcel·les abandonades no només ajudarà a mantenir i preservar l’activitat agrària si no que beneficia directament a la gestió del territori i la biodiversitat a més d’ajudar a la prevenció d’incendis.\nLa nova Llei d’Espais Agraris preveu la creació de tres eines bàsiques per protegir l’activitat del sector agrícola. La primera, el Pla Territorial Agrari de Catalunya, fet a partir dels Plans Territorials Agraris Específics sobre àrees concretes, amb singularitats, és un instrument de planificació territorial sectorial agrària. Aquests plans, d’àmbit geogràfic coherent, hauran de contenir una estimació dels recursos disponibles, de les necessitats i dels dèficits territorials del sector agrari i seran impulsats, elaborats i redactats pel territori.La segona eina és l’anàlisi d’afectacions agràries com a instrument d’avaluació de l’afectació sobre l’espai agrari derivada de les intervencions que es facin en el territori.\nSegons la norma, aquest anàlisi ha d’establir les mesures correctores i compensatòries necessàries per minimitzar l’impacte sobre l’activitat agrària que s’hi desenvolupa. L’anàlisi d’afectacions agràries no prohibirà, però sí que posarà condicions a l’hora d’executar qualsevol infraestructura que es vulgui implantar i que afecti una zona agrària. El tercer dels instruments que planteja la nova norma és el registre de finques agràries en desús, pensat per protegir la producció agrària.\nAquest registre té com a funcions gestionar les terres que es declarin com a infrautilitzades, per afavorir l’accessibilitat als professionals, joves o noves incorporacions que vulguin dedicar-se al sector, per afavorir el relleu generacional i la cohesió social. També establirà la renda de lloguer anual de les terres, així com les condicions per accedir a les finques i adjudicar-les en una procés de convocatòria pública per concurrència competitiva.Tal i com recull el preàmbul de la Llei, Catalunya té 3,2 milions d’hectàrees de superfície, de les quals el 21,6% són conreus de regadiu i de secà, el 7% són pastures i el 64% és forestal.\n» Els veïns i veïnes de la Mariola participen en l’ornamentació nadalenca del barri\n» Cs demanarà la celebració d'un ple monogràfic sobre corrupció al Parlament\n» Tres periodistes desvelen a l’Institut d’Estudis Ilerdencs ‘Tota la veritat’ sobre l’1 d’octubre\n» Vaga massiva a França contra la reforma de les pensions de Macron\n» Lleida ''dona llum al món'' des del Pati de l’Institut d’Estudis Ilerdencs amb l’arbre de Nadal\n» L'OCH denuncia un augment del 27% de les agressions LGTBI-fòbiques a Catalunya el 2019\n» La Moncloa nega que Sánchez donés per fet l'acord amb ERC però recorda que cal tenir en compte ''els límits'' de cada part\n» L’alcalde de Lleida demana als càrrecs electes, alts càrrecs i directius de la Paeria que s’abstinguin d’acceptar regals i donacions\n» Ciutadans presenta una proposta al Parlament per a accelerar la industrialització de l'aeroport d'Alguaire\n» L'IEC substitueix 'mena' per 'bicitaxi' en la cursa pel neologisme de l'any després de la polèmica pel mot dels menors


Llars del Seminari: de desembre 2013\nSetmana plena de visites guiades al Seminari per conéixer el Projecte.\nDes de fa uns dies l’ala del seminari on es construiran els 19 pisos socials està sent visitada per diferents grups de persones. En primer lloc cal assenyalar els sis grups d’alumnes del Col·legí Episcopal acompanyats per professor, als que en seguiran encara tres més.\nLes visites comencen en una sala de conferències que ens cedeix per aquesta fi, l’Institut Superior de Ciències Religioses (Irel). Allí una persona membre de la Plataforma d’Afectats per la Hipoteca (PAH) explica la realitat que viuen i com s’organitzen per dur a terme la seva tasca amb les famílies afectades.\nSeguidament una persona voluntària del Projecte dels habitatges socials explica el fonament d’aquesta iniciativa solidària i el\nPublicat per Carles SANMARTÍN SISÓ a 1:13 Cap comentari:\nDimarts dia 10 de desembre es va reunir al local seu del Projecte d’habitatges socials del Seminari que es troba a l’Acadèmia Mariana, la comissió que es va crear per preparar la Jornada de Portes obertes realitzada el dissabte dia 30 de novembre. L’objectiu era fer l’avaluació d’aquesta\nPublicat per Carles SANMARTÍN SISÓ a 21:10 Cap comentari:\nEl ressò mediàtic de la JPO\nLa Jornada de Portes Obertes (JPO) del Projecte dels Habitatges Socials del Seminari de Lleida del passat dissabte 30 de novembre ha tingut un gran ressò mediàtic, tan en l’àmbit televisiu com en premsa escrita tradicional o digital.\nAquí us deixem els enllaços de la Xarxa deTelevisions Local de Catalunya, de Catalunya Religió, Vilaweb, Directe.cat i, fins i tot, el Rotary Club per si voleu fer el seguiment.\nPublicat per Jordi Pérez Ansotegui a 1:49 Cap comentari:\nEl Seminari obre portes per ensenyar els futurs habitatges socials\nL’equip de voluntaris del Projecte dels Habitatges Socials del Seminari de Lleida van obrir el dissabte 30 de novembre les portes de l’edifici del carrer Maragall, que ha d’acollir abans d’acabar el 2014 famílies desnonades o en risc d’exclusió. Una activitat que entra en una fase decisiva: el projecte constructiu es troba en fase de tramitació administrativa, la qual cosa permet confiar a iniciar les obres a primers d’any, i compta gairebé amb la meitat del pressupost previst, mercès a les aportacions del Bisbat, la Diputació i donacions voluntàries. Unes dues-centes persones van voler conèixer de primera mà aquest dissabte una iniciativa que va néixer ara fa un any quan, el 7 de desembre de 2012, el bisbe de Lleida, Mons. Joan Piris, va assistir a una assemblea de la Plataforma d’Afectats per la Hipoteca (PAH), els quals es reunien en un local cedit per la parròquia de Santa Maria Magdalena, i els va oferir la possibilitat d’utilitzar les dependències del seminari diocesà en desús.\nLa xifra recaptada queda lluny de l’objectiu final, per aquest motiu la Jornada de Portes Obertes tenia una doble finalitat: una informativa, per explicar i donar a conèixer les actuacions realitzades, i l’altra de sensibilització, per conscienciar la societat de la situació on ens ha conduït la crisi econòmica i cercar una sortida dins les nostres possibilitats.\nEl bisbe Joan era molt realista sobre aquest projecte. “No té més pretensions que les que té. No solucionarem gran cosa, però pot ser un signe públic que pot fer canviar una forma de viure, de pensar, de treballar, de donar-se suport els uns als altres i de fer front a les situacions problemàtiques que van apareixent a la nostra vida”, deia dirigint-se als assistents a la jornada en una de les plantes de l’edifici on s’ha de començar a construir els habitatges socials.\nFotos: Francesc López\nPublicat per Jordi Pérez Ansotegui a 12:24 Cap comentari:\nSetmana plena de visites guiades al Seminari per c...\nEl Seminari obre portes per ensenyar els futurs ha...


Dir bon dia (de l’esport i de les tradicions comunes) - Información\nImagen de archivo del amanecer\nDeia l’escriptor de l’Empordà Josep Pla que “el meu país és aquell on, quan dic bon dia, em responen, sí, sembla que fa bon dia”. Ben cert és que la manera de saludar-nos marca les diverses formes lingüístiques, tot i que, entre les llengües romàniques, les diferències són mínimes: bon dia (català), buenos días (espanyol), buon giorno (italià), bonjour (francés), bom dia (portugués), buna dimineata (romanés) o bon jorn (occità). Una bona manera de trencar el silenci i iniciar una conversa amb el nostre interlocutor. Fa temps vaig llegir un estudi fet des de perspectives sociològiques de la importància de la salutació com un símbol d’identitat grupal; el seu autor era Alberto Conde Flores de la Universidad Autónoma de Tlaxcala de Mèxic. Així, vaig entendre que els humans necessitem, a través de llenguatge verbal o corporal, concretar un acte simbòlic que integra els membres d’un grup. Alcem la mà o la donem i diem “bon dia”, perquè així recordem als altres que ens coneixem, que tenim una relació en comú i, sobretot, que formem part del mateix col·lectiu. Fascinant, no ho trobeu?\nAixí és com vaig entendre la importància d’una persona entranyable per a un equip esportiu de la meua ciutat que celebrava el seu 75é aniversari, l’Agrupació Esportiva Español, i que retia homenatge al seu company més veterà: Antonio Gisbert Piñol –o “Dix” com és conegut–. I com, amb el seu mestratge, els membres actuals es reconeixen per l’expressió “bon dia, com va tot?” per esperar la resposta dels altres “bé, com sempre”. Una anècdota que em contava un dels seus membres actuals, Eneas González Ferri, que ressaltava l’esperit de camaraderia que sempre ha presidit la relació entre ells. Sabeu que Dix no ha jugat mai al futbol i que, als seus 89 anys, continua portant els comptes del club i gestionant la venda de loteria que els permet el seu finançament? Una realitat que ell, entre altres, ha fet possible i que durant aquests dies es pot conéixer a través d’una exposició que ha generat la Regidoria d’Esports d’Alcoi i que es pot veure al Centre Comercial Alçamora d’aquella ciutat.\nSiga com siga, els 75 anys del club són la memòria de la nostra història més pròxima i íntima. El seu naixement, l’any 1946, es produïa en els anys de postguerra en una ciutat humiliada per la derrota del conflicte civil que intentava renàixer de les seues cendres i recuperar el lideratge que el teixit industrial havia tingut des de finals del segle anterior. Aquell mateix any el CD Alcoyano jugava en Primera Divisió nacional –una única temporada, encara que hi tornava en la temporada 1947-1948–. Ha quedat per sempre en l’argot popular l’expressió “tindre més moral que l’Alcoyano”, un mena de cant local a la voluntat d’esforç contra els moments difícils i que sintetitza l’orgull de la ciutat, tant a nivell esportiu com general en la seua idiosincràsia.\nAra és el moment de recordar el conjunt de persones que han format part d’aquest petit club que ha sabut fer un relleu generacional, amb la presència constant de Dix, i la presidència actual de Jorge Serra. Com afirmava el company Eneas González, “en l’AD Español, som una família”. Aquesta identificació dins del club em serveix per a entendre la necessitat dels humans de viure en un col·lectiu, de trobar símbols o elements que ens recorden que pertanyem a un grup concret. En un moment de desaparició de les identitats davant de la globalització que es veu fomentada per l’ús de les tecnologies digitals, cal recordar que sense individus i els seus punts d’interrelació perdem l’essència de la nostra espècie. Sí, tenim un existència pròpia, però necessitem de la resta per a créixer i desenvolupar-nos.\nEl teixit associatiu de la nostra societat és llarg i intens. Les valencianes i els valencians sempre hem estat un bon exemple per al nostre entorn. Quin no forma part d’una entitat de festes, associació amb finalitats culturals, club esportiu o grup que en moltes ocasions heretem de pares a fills? Per això mateix, cal defensar amb orgull que pertanyem a alguna d’aquestes entitats i que, com en el cas de la salutació inicial del meu article, si recordem l’afirmació de Josep Pla, quan diem “bon dia” i ens responen igual, sabem que estem en la nostra terra. Voler afeblir una cultura comuna amb una delimitació geogràfica amb finalitats polítiques esdevé d’una mediocritat i alhora crueltat indigna. Som una mateixa terra perquè tenim una mateixa manera d’entendre el món i una llengua comuna que ens agermana: les llengües com a vehicle de comunicació i d’unió. Compartim així el luxe de tenir entitats com l’AD Español que camina decidit cap al seu primer centenari. Felicitats!


Brock O'Hurn Worth Net, Vida personal, Carrera, núvia, Biografia - Divers\nBrock O´Hurn Worth Net, Vida personal, Carrera, núvia, Biografia\nData de naixement: 19 d'agost de 1992\nAlçada (m): 2.01 am\nBrock O´Hurn és un entrenador personal alt i muscular que viu a Los Angeles. Aquest formador ha actuat en poques pel·lícules i la seva fama ajuda a endossar productes. A més de la seva vida professional, Brock és una estrella d’Instagram força popular. Aquesta elevada figura voluminosa que creixia només pesava 135 lliures i feia més de sis metres d’alçada. La seva talla sovint es va burlar d’altres nens i van ser les seves molèsties les que el van motivar a estar en forma.\nO'sHurn va començar a treballar per aconseguir el seu objectiu i va començar a aixecar pesos mentre estava a una escola secundària. Es feia hores de treball dur cada dia i finalment va donar els seus fruits. Ara Brock ha madurat un home massiu amb alçada i músculs per fer que l’home l’enveja. Les dones adoren aquest home amb els ulls blaus clars i els llargs cabells castanys. Les fotografies sense camisa d’aquest home amb els cabells lligats a la bossa poden fer que qualsevol s’enamori d’ell. M'agrada Vice de Jessènia actualment ha estat entrenant la gent per posar-se en forma. Anem a conèixer ara més sobre aquesta sorprenent personalitat.\nBrock O’Hurn: vida i educació primerenques\nO’Hurn va néixer el 19 d’agost del 1991 a Califòrnia. Va néixer de la mare Paige i va créixer en una família nombrosa amb dues germanes Carly i Aspyn i un germà Drake. La seva família prové de descendència irlandesa. Els pares de Brock es van dividir amb ell només amb 9 anys i la van engrescar la seva mare la majoria.\nPer a la seva formació, O´Hurn va acabar unint-se a 9 escoles diferents del comtat d'Orange, Palm Springs i San Bernardino. Per aquesta mateixa raó, la seva educació patia, però una cosa bona en va sortir, ja que va poder barrejar-se amb diferents persones. Durant el segon any de la seva escola secundària, Brock va començar a aixecar pesos, ja que la seva figura estava constantment sota escrutini. El xicot pesat pesava poc més de 135 lliures i solia ser un objectiu fàcil per als matons a la seva escola.\nBrock O´Hurn: carrera\nBrock no tenia la vida més fàcil mentre creixia. Després de l'escola secundària, va anar a treballar per a l'empresa del seu oncle que instal·lava sistemes de calefacció i refrigeració. Aviat va començar a buscar millors oportunitats i es va incorporar a la botiga Abercrombie & Fitch durant un temps. Això no volia sortir de la seva vida, però va ser una experiència d'aprenentatge per a Brock, ja que va tenir l'oportunitat d'entendre els valors del servei al client i el va ajudar a superar la seva tímida naturalesa.\nO'Hurn es va convertir llavors en un halterofília amb l'esperança de desenvolupar el seu cos. Aviat va començar a veure els canvis i va voler ajudar els altres a fer el mateix i es va unir a la comunitat en línia on va formar altres. Els seus consells i les seves rutines d’entrenament van ser extremadament útils i els seus clients van trobar que el físic els havia d’emular. Poc després del seu èxit inicial, es va traslladar a Los Angeles per convertir-se en entrenador professional. Ben aviat es va incorporar a plataformes de xarxes socials i els aficionats el consideren el millor de l’espècie humana. Actualment, Brock té una alçada de 6,7 i pesa al voltant de 250 lliures. Les seves fotos sense camisa i els seus cabells lligats amb la pell eren suficients per tornar-la boja a la comunitat de xarxes socials.\nDesprés de la seva fama, ha realitzat diverses campanyes publicitàries per a productes relacionats amb la salut i la salut. També fa diferents treballs d’aval, però sempre promou productes genuïns. També és conegut per treballar per causes socials i qüestions com la preservació de la vida salvatge i fins i tot va participar en la campanya 'Kenya per salvar l'elefant'. Brock també és un nom creixent en la indústria actriu. Ha participat en pel·lícules com 'Boo! Un Madea Halloween ',' Boo Close to Home 'i' Boo 2! Un Madea Halloween ”.\nBrock O’Hurn: vida personal\nA partir del 2018, Brock és possiblement solter i no participi en cap relació. És sensació a Instagram i té infinitat de seguidors al seu nom, però no sembla que hagi trobat la seva parella encara. És comprensible que la gent tingui curiositat per la vida amorosa d’aquest home tan bonic i informació sobre la dona afortunada que estigui amb ell.\nTambé hi ha hagut preguntes sobre l'orientació sexual de Brock després que es sortissin rumors a Internet sobre ell com a gai. Segons el rumor, O´Hurn està mantenint una relació homosexual amb l’actor Tyler Perry. Tot i això, això continua sent un rumor i una teoria perquè la gent pugui pensar com ni Brock ni Perry ho han comentat.\nSegons un informe del 2017, Brock té un valor net estimat de 300.000 dòlars. Aquesta bella, de 27 anys, encara té molt a oferir a aquest món. Ha recorregut molt de ser un nen tímid, prim i alt, a aquesta sorprenent figura de confiança i talent. És molt motivador per motivar la gent, que també forma part de la seva feina com a entrenador personal. Brock ha passat de formar gent en línia a actuar en cinema i ara fins i tot té la seva pròpia línia de joieria anomenada 'Ebb and Flow'.\nBàsicament, les xarxes socials han ajudat Brock a assolir les seves altures actuals. És actiu en plataformes com Twitter i Instagram. Més de 2,7 milions de seguidors van seguir a O´Hurn Instagram .


Neix la revista Corredor\_ - comunicació21\nNeix la revista Corredor\_\nRedacció|2019-08-05T18:30:06+02:0011 març 2019|Comunicació21\nEl grup Motorpress Ibérica ha llançat la revista Corredor\_, un projecte liderat per l’atleta Martín Fiz, que dirigeix la publicació i protagonitza la seva primera portada.\nEs tracta d’una revista “creada per i per a corredors”, assenyala l’editora. La publicació té una periodicitat mensual, amb 164 pàgines i un preu de 4,5 euros.\nCorredor\_ compta amb un equip d’experts que oferiran els seus coneixements sobre entrenament, competició, nutrició esportiva, prevenció i tractament de lesions, material esportiu, històries de superació o recomanacions de carreres.\nEl projecte es completa amb el web soycorredor.es, els perfils a les xarxes socials, un canal de YouTube, l’organització d’esdeveniments, viatges a maratons i mitges maratons, i podcasts amb els continguts més demandats.


10è TORNEIG DE TENNIS ADAPTAT DEL CD TERRASSA HOCKEY – Federació Catalana de Tennis\nPosted: 26 d'octubre de 2016\nEl proper diumenge 6 de novembre es celebrarà a les instal·lacions del CD Terrassa Hockey la 10ena edició del Torneig de Tennis Adaptat per a persones amb discapacitat psíquica.\nDes de les primeres edicions els centres d’atenció especial Prodis, Fupar, Escola Crespinell i Atendis estan directament relacionats en l’organització d’aquest torneig.\nEn aquesta edició tant especial, ja que són 10 anys promocionant el tennis en els centres, volem que tots els participants gaudeixin d’un dia de tennis amb moltes sorpreses que s’aniran desvetllan en el decurs de la jornada. Us podem avançar que hem recuperat el dinar de les primeres edicions, on participants, tècnics i families, en finalitzar el torneig ens reunim al restaurant del club en un dinar de germanor.\nA més dels jugadors/participants de l’Escola Adaptada de tennis del CD Terrassa Hockey Club, que són dels centres Prodis, Fupar, Escola Crespinell i Atendi, també comptarem amb participants d’altres centres i que habitualment participen en aquest torneig. Esperem arribar als 75 participants en l’edició d’aquest any.\nEls organitzadors del torneig són Prodis, Fupar, Escola Crespinell, Atendis i el mateix CD Terrassa Hockey, amb la col·laboració de l’Ajuntament de Matadepera, la botiga d’esports Benitosports i la Federació Catalana de Tennis.\nNOTICIA I FOTO: CD Terrassar Hockey


Figueres tramita 55 denúncies contra el local conflictiu del carrer Sant Pau - Diari de Girona\nL´establiment del carrer Sant Pau ACN\nLa Guàrdia Urbana ha realitzat 55 actuacions durant aquest 2017 a l'entorn d'un local del carrer Sant Pau on es produeixen aldarulls relacionats amb el tràfic i el consum de drogues. Totes les intervencions han acabat amb denúncies penals, per vulneració de les ordenances de civisme i convivència, tinença d'animals i llei seguretat ciutadana. L'alcaldessa, Marta Felip, assegura que fa temps que intenten tancar l'establiment –situat molt a prop de dos centres educatius- però que "la normativa penal" no els ho permet perquè "consideren que els fets delictius no es produeixen en suficient quantitat com per considerar-los tinença i tràfic de drogues".\nFelip a avançat però que la policia hi mantindrà la vigilància i que no pararan fins que aconsegueixen "tancar l'activitat". "No podem permetre aquesta situació que comporta perjudicis als comerços i als veïns que hi viuen", insisteix Felip.


L’assabentat - Empar Moliner\nEscriptoraLlegim a l’ARA que “l'Ajuntament de Barcelona i la Fundació Junta Constructora de la Sagrada Família han arribat a un acord sobre la manera de regularitzar les obres del temple, que es fan sense cap llicència municipal des de fa més de 130 anys”. Per posar-se al dia pagaran 36 milions d’euros –és un temple expiatori, per tant, els diners venen de donatius– que serviran per “millorar aspectes vinculats a la urbanització, la mobilitat, el transport públic i el manteniment de l'espai”. Que no pateixi ningú, això no vol dir que els bars de la zona que ofereixen “paella” millorin també: seguiran garantint una digestió de cobra als guiris més selectes.\nComprenguem aquesta irregularitat amb la llicència, sisplau. Ja sabem com era Gaudí i ja sabem què passa amb les obres. Qui estigui lliure de pecat que tiri el primer totxo. Quan li van preguntar què pensava construir-hi, en aquell solar, devia dir que una capelleta. Com tu, que només volies canviar la banyera per un plat de dutxa i et vas anar animant i vas pensar que per una mica més, ara que hi éreu posats, podries canviar les rajoles. Gaudí també. Es va anar animant, animant i de l’ermita va passar a cinc naus. I un cop tenia les cinc naus va dir “calla, que ara aquí m’hi aniria bé un absis semicircular, que tanqués la basílica per darrere”.\nÉs per això que a Gaudí, com a tu, li va passar allò que passa. Que va anar a l’Ajuntament a demanar el permís d’obres i va dir que eren “obres menors”. Res de tirar envans. I esclar, quan has de fer obres menors ja n’hi ha prou amb aquell paper que es penja a la porta del pis, per fora, i que els veïns, a jutjar per la runa que baixa cap al contenidor, s’ensumen que és un frau. Segur que si busquem bé, a la façana de la Glòria hi trobarem un paper enganxat a dalt de tot de l’escalinata, que serà, esclar, l’"assabentat”.


EDAT MITJANA s. V - XV i mès: Ribes Blaves - Olesa de Montserrat\nAflorament geològic de formació al miocè final.\nCoordenades: 41º 33' 30" N 1º 55' 15" E\nFont: Bloc de camp. Autor Isaac Camps\nUbicació: Aquest espai es troba dins la comarca del Baix Llobregat, concretament al terme d'Olesa de Montserrat. Ubicat en un punt de la falla Vallès-Penedès, entre la Serralada Prelitoral i la Depressió Prelitoral, catalanes.\nFent límit amb Vacarisses i Viladecavalls.\nEl topònim li ve marcat, precisament, pel color blavós-grisós de les roques que conformen l'espai. La formació de la Serralada Prelitoral, tot i que més modestament, és paral·lela en temps a la formació dels Pirineus. Aquesta és datada durant l'orogènia alpina -iniciat al cretaci inferior, però amb un moment estel·lar durant el paleocè i l'eocè-.\nMentres que la Depressió Prelitoral és de formació posterior, corresponent al miocè i al pliocè. Moment, també de creació de les actuals fosses tectòniques (falles).\nLa placa ibèrica (empentada per l'africana) i l'europea donen per acabat el seu procés de coalisió, a partir de l'Oligocè superior.\nPosteriorment, la convergència de les plaques ibèrica i africana, i més endavant la relaxació de les pressions, es manifesta en moviments tectònics progressius; Fosses tectòniques (enfondrament de blocs) i creació de falles, que seran determinants en la configuració actual de l'àrea catalana.\nL'espai entre els Pirineus i la Cadena Costera Catalana, van donar origen a una gran conca central, ocupada per un mar o llac central. Així doncs, enclau per la formació de deltes derivats dels rius circundants, com és el cas de Montserrat i Sant Llorenç de Munt.\nRecomano llegir la publicació del Paller de tot l'any.\nL'assecament i desocupació posterior d'aquest mar va donar cesió a la visualització d'aquesta meravella, en un primer moment amagada pels materials sedimentats (4), i que l'erosió va acabar de perfilar.\nA l'espai de Ribes Blaves podem veure en primera fila la increïble antiguitat del nostre planeta i la seva evolució al llarg de molts i molts anys. Afloren a la vista la conjugació d'aquests materials "nous" i molt antics;\nPer una banda els materials més moderns (cenozoics) com argiles, arenisques i materials calcaris(3), però també conglomerats poc fonamentats del miocè -fruit de sedimentació marina i rius-.\nI d'altres molt més antics i més durs (paleozoics), destrossats per la mateixa acció de la falla i que són els que destaquen. D'aquest trinxat, que també es coneix com a farina de falla (fault gouge), trobem principalment pissarra(1) i fil·lita(2) de color blau. Per altra banda, la pluja i el vent han acabat d'erosionar aquest material, deixa'n-lo totalment esmicolat i produint un seguit de xaragalls caracterísitcs de l'escorrentia de l'aigua (bad lands).\nTrobem magnífics espais similars molt pròxims a: Roques Blaves i els Blaus d'Esparreguera, a l'espai conegut com "las montañas rusas" de Sant Vicenç de Castellet, a Castellgalí a peu de la C-55.\n- Pissarra (1): Roca metamòrfica (roques que canvien de forma, formades per la modificació d'altres existentes) Roca sedimentaria sotmesa a grans pressions procedents de forces tectòniques (com seria la formació de muntanyes).\n- Fil·lita (2): Roca metamòrfica molt similar a la pissarra però amb textura ondulada. -Material calcari (3): La pedra calcària és una roca sedimentaria composta majoritariament (més del 50%) per carbonat de calci CaCO3, generalment calcita. També pot contenir petites quantitats de minerals com argiles, hematites, siderites i quars.\n- Roques sedimentàries (4): Roques formades per acumulació d'altres roques de diferents tamanys. Transportades per l'aigua, el gel o el vent, i sotmeses a accions químiques i físiques (diogènesis) que conformen els materials consolidats.\nDedicat: Als meus fills, en les seves recerques presents i futures.\nIchn. El medi del Bages\nEl aula de història\nImatge: Turisme Olesa. També imatges de diferents fonts detallades en aquest apartat, amb intenció de donar un ús més aclaridor.\n*Pendents imatges d'autoria pròpia.\nPublicado por carol Paez en 13:35\nEtiquetas: Ribes Blaves d'Olesa de Montserrat\nManu 12 de abril de 2018, 22:33\ncarol Paez 13 de abril de 2018, 1:42


La neu de Lleida - 7accents\nLa neu de Lleida\nLes onze estacions d’esquí del Pirineu lleidatà es preparen per a l’allau d’esquiadors de la campanya d’hivern\nLleida Gerard Martínez 18.12.2016 05.00 h\nSis estacions d'esquí de Lleida. (Font: Patronat de Turisme)\nLes onze estacions d’esquí del Pirineu de Lleida ofereixen en el seu conjunt una de les superfícies esquiables més grans de tot l’Estat, amb més de 30.000 places d’allotjament entre hotels, càmpings, apartaments i turisme rural situats prop de les pistes.\nLes possibilitats de gaudir de la neu al Pirineu de Lleida són immenses. A la gran oferta d’esquí alpí i nòrdic que proposen els onze centres d’hivern cal afegir-hi tot un ventall d’activitats lúdicoesportives i d’oci que han motivat una àmplia oferta destinada a satisfer les necessitats gaudint d’uns paratges de somni: la pràctica de raquetes, activitats relacionades amb excursions i passejades amb trineus arrossegats per gossos, amb\nmotos de neu, excursions a cavall, quads, heliesquí i vols panoràmics amb helicòpter, entre moltes d’altres activitats.\nPonts de la Constitució i la Puríssima\nGairebé 90.000 esquiadors han passat per les estacions del Pirineu de Lleida el macropont de la Constitució i la Puríssima, el tercer millor registre dels últims quinze anys. L’ocupació mitjana a les comarques de muntanya durant aquests nou dies s’ha situat en el 60%. Els hotels a peu de pistes sí que han complert les expectatives i han fregat la plena ocupació. De forfets se n’esperaven vendre uns 70.000 i finalment s’han superat els 88.500 (un 26% més). Turisme rural i bungalous han estat els allotjaments amb major demanda la segona part del pont, amb més del 70% d’ocupació


Can Mosquera (model de gestió) - Ajuntament de Mieres\nCan Mosquera (model de gestió)\nParticipa en la decisió del model de gestió de Can Mosquera!\nFase de retorn / avaluació del procés 2019-11-29 - 2019-12-05\nL'Ajuntament de Mieres, al ple del mes de febrer de 2018 va aprovar l'acceptació oficial de la donació d'una casa de planta baixa i dos pisos en bon estat. La casa és coneguda com a can Mosquera i està ubicada al carrer de la Sellera, 11. És una casa gran, reformada amb pedra i molt ben conservada.\nAquí podeu veure un VÍDEO de l'interior de Can Mosquera fet pels joves del poble de Mieres.\nEls propietaris Alexander Foster Robertson i Francesca Anne Bray, veïns del poble des de fa més de 30 anys i naturals del Regne Unit, van manifestar la voluntat de fer la donació amb la finalitat que la casa sigui destinada a utilitats públiques (d'àmbit social, cultural o educatiu) o que els usos siguin de prestació d'alguns dels serveis públics que ha de prestar l'Ajuntament.\nUn cop fet el procés participatiu durant el 2018 per definir els usos de la casa, l’ajuntament ha decidit engegar un altre procés participatiu per poder determinar conjuntament amb els veïns i veïnes de Mieres quin ha de ser el model de gestió de Can Mosquera. Aquest procés participatiu ha de poder recollir quines són les característiques dels usos, necessitats de les persones que en faran ús i de les persones que viuen a prop. Cal facilitar eines, mecanismes i espais perquè aquesta participació sigui documentada, de manera que el resultat que en surti pugui ser propositiu i, per tant, sigui útil per a l’ adequació i gestió d’aquets espai.\nPER QUÈ UN PROCÉS DE PARTICIPACIÓ CIUTADANA?\nL’Administració pública ha de facilitar les condicions perquè els ciutadans exerceixin els seus drets de ciutadania i el seu rol cívic, entès com el del ciutadà compromès amb el seu entorn i que treballa per a la seva millora. Per tant, el foment, l’estímul i la posada en marxa d’espais per a la participació ha de ser una voluntat clara que s’ha de concretar en accions concretes.\nEn un moment com l’actual, incorporar espais de participació ciutadana en la presa de decisions polítiques del municipi no és una opció sinó una necessitat. És un element clau per alinear les polítiques amb les necessitats reals de la ciutadania i permet prendre decisions intel·ligents, implementar-les de forma adequada i comptar amb la ciutadania per fer-ho; però també és un aprenentatge col·lectiu i de coresponsabilitat ciutadana amb aquells afers públics que ens pertoquen a tots i per tant, un enriquiment per a tots.\nLa finalitat principal del procés és la de:\nDefinir amb els veïns i veïnes de Mieres el model de gestió de Can Mosquera\nEl procés participatiu ha de respondre a objectius de diferent tipus: pedagògics i de relació, i de redacció del projecte.\nEn l’àmbit pedagògic i de relació, aquest procés ha de ser útil per:\nImplicar als mierencs i mierenques en la definició del model de gestió de can Mosquera i augmentar el sentiment de pertinença de l’edifici.\nFomentar la cultura democràtica participativa.\nApoderar i crear vincles de confiança entre els veïns i veïnes del poble.\nCrear espais de trobada, de debat i de discussió col·lectiva entre diferents actors del municipi amb diversitat de necessitats i interessos.\nEn relació a la redacció del projecte el procés ha de ser capa de:\nDefinir el model de gestió que ha de tenir l’edifici i la seva relació amb la resta d’equipaments de Mieres.\nLa metodologia es basa en incorporar eines i espais que permetin la reflexió conjunta de la ciutadania, per tal que puguin deliberar conjuntament i arribar a acords a través del consens. Aquests acords però, han de tenir viabilitat tècnica, fet que implica que la ciutadania ha de tenir informació tècnica (de normativa, pressupost...) durant totes les fases que del procés.\nPer poder dur a terme el projecte és interessant contar amb el Consell de Poble com a òrgan de seguiment del procés en cadascuna de les seves fases i permetin, adaptar-lo a la ciutadania i fer-lo el màxim de transparent possible.\nParal·lelament a aquest grup de veïns i veïnes s’ha de garantir un equip tècnic que faciliti totes les fases del procés i acompanyi i guiï el grup de seguiment al llarg de tot el procés. L’equip tècnic hauria d’estar format per una persona de l’equip de govern, l’arquitecte/a municipal i la tècnica comunitària del Consorci d’Acció Social de la Garrotxa que treballa a Mieres. És aquest equip el responsable de preparar l’estratègia, els materials i tot el que sigui necessari per dur a terme el procés. Ha de preveure la comunicació en totes les fases participatives i facilitar els espais ciutadans que permetin fer propostes, deliberar i arribar a consens per, finalment, redactar el document de proposta de gestió final que serà el que guiarà la posterior reforma i obertura de l’espai. Aquest equip ha de vetllar també per tenir en compte a tots aquells serveis i organismes que treballen al municipi per incorporar-los en el debat i disseny en el moment que consideri més oportú fer-ho.\nDATES D’ASSEMBLEES/ TROBADES\n19 d’octubre: primera trobada veïnal a les 18h al pavelló municipal\n26 octubre: segona trobada veïnal a les 18h al pavelló municipal\n29 novembre : Consell de poble a les 19:30h a l’Ajuntament\nResum del Model de gestió de Can Musquera pdf 88.2 KB\nGestió de can Musquera\n2a trobada veïnal\n23 November 2019 - 18:00-20:00\n1a trobada veïnal\n16 November 2019 - 18:00-20:00\nCan Mosquera (definició d'usos)\nL'Ajuntament de Mieres, al ple del mes de febrer de 2018 va aprovar l'acceptació oficial de la donac...\n9 9 followers Follow Can Mosquera (definició d'usos)\nTake part in process Can Mosquera (definició d'usos) Take part in process Can Mosquera (definició d'usos)\nCan Mosquera (gestió col·laborativa)\n1 1 follower Follow Can Mosquera (gestió col·laborativa)\nMore info about process Can Mosquera (gestió col·laborativa) More info about process Can Mosquera (gestió col·laborativa)\n8 8 followers Follow Can Mosquera (model de gestió)\nEnd date November 29, 2019\n


Fundació PROIDE - ATERREM AL LÍBAN: NOU PAÍS, NOU PROJECTE AMB REFUGIATS\nATERREM AL LÍBAN: NOU PAÍS, NOU PROJECTE AMB REFUGIATS\n“Anivellament escolar de nens, nenes i joves refugiats. Projecte Fratelli”\nTots i totes coneixem la crisi de refugiats que estem patint mundialment i especialment per part del poble sirià que està fugint a Europa i països fronterers al seu. Un d’aquests és el Líban, un país que té la major concentració per càpita de persones refugiades al món. La capacitat i recursos educatius del sistema públic libanès son limitats. D’aquesta necessitat, entre d’altres en el territori, va néixer el Projecte Fratelli de la mà de La Salle i Maristes amb l’objectiu principal de millorar el nivell educatiu dels nens i nenes refugiades a través d’un programa de recolzament específic, per afavorir que puguin entrar a l’escola formal libanesa.\nDes de PROIDE entrem a formar part d'aquest projecte, col·laborant des de Catalunya a través de la seva visibilització, sensbilització i la captació de fons per ajudar a finançar el projecte.\nConeixem el Líban?\nEl Líban és un estat de l'Orient Mitjà que fa frontera al nord i a l'est amb Síria, al sud amb Israel-Palestina i a l'oest és banyat pel Mediterrani. El Líban és un país petit i la població està composta per tres ètnies o grups religiosos predominants: musulmans xiïtes, musulmans sunnites i cristians, la gran majoria catòlics, tot i que també hi ha ortodoxos i protestants i una minoria de jueus. Al país hi viuen uns 5 milions d’habitants, concentrant-se especialment a la capital, Beirut, i a la muntanya del Líban.\nUn dels principals reptes per als refugiats al Líban és que la capacitat i els recursos educatius són molt limitats en el sistema públic.\nEn aquests moments hi ha més nens i nenes refugiats necessitats d'educació pública, que infants libanesos a les escoles públiques, el que explica la seva incapacitat per donar suport als 502.000 nens i nenes refugiats de Síria en edat escolar.\nHi ha greus conseqüències si es deixa als nens i les nenes fora de l'escola: matrimonis forçats, treball infantil, joves radicalitzats,...\nEl Projecte Fratelli\nS’estima que 30.000 iraquians/es van arribar a Beirut durant el 2015 fugint de les matances que s’estan produint a mans de l’Estat Islàmic (ISIS o DAESH). Les dades del 2016 mostren que els refugiats sirians son 1.069.111.\nMés d’un terç són nens i nenes en edat escolar (de 5 a 17 anys). Aquestes famílies depenen de l’ajuda que reben i dels pocs ingressos que reben per treballs temporals i en l’economia informal.\nS’estima que gairebé la meitat d’aquests nens/es no estan anant a l’escola.\nCom col·laborem des de PROIDE?\nDes de PROIDE treballem per trobar el finançament necessari per fer front a les despeses del programa de suport escolar a 65 nens/es refugiats sirians i infants libanesos que viuen en condicions precàries. Aquests 65 nens i nenes assisteixen a les escoles públiques del Líban però necessiten un acompanyament per tal de garantir una estabilitat en l’àmbit escolar i evitar-ne el fracàs.\nEl cop de la guerra i el desplaçament cap al refugi de la població siriana, ha marcat de manera significativa el nivell educatiu de petits i joves. De totes formes, al Líban hi ha capes de la societat en situació social i econòmica molt precària, pel que resultava just i ètic no només atendre a la població siriana per la seva condició de traumatitzada, sinó també fer-ho sobre la mateixa població empobrida libanesa. Molta canalla necessita d’acompanyament, seguiment i reforç escolar per tal que l’escola pugui esdevenir per a ella una opció real de transformació personal. Aquest és, sens dubte, el principal objectiu del Projecte Fratelli.Tanmateix, el projecte també incorpora suport emocional i nutricional.\n- Fer-te soci de PROIDE\n- Fer una donació puntual: amb 5€ fas possible un dia de reforç escolar, amb 10€, dos dies, amb 15€ 3 dies,...\n- Seguir-nos al Facebook i Twitter i compartir les nostres publicacions\n- Donar-nos a conèixer per a que cada vegada siguem més les persones compromeses amb l'educació al món.


Mare de Déu dels Desamparats (3) - Parròquia de Sant Cristòfol de Benipeixcar - GANDIA - COMUNITAT VALENCIANA\nEn primer lloc trobem al terç la següent inscripció: "MADRE DE LOS DESAMPARADOS". En ella indica l'advocació a la que està dedicada, que és la Mare de Déu dels Desamparats. Seguidament al mig trobem el nom de les autoritats religioses del moment: "SUMO PONTIFICE S. S. PIO XII / ARZOBISPO EL EXCMO. SR. D. MARCELINO OLAECHEA / ARCIPRESTE D. JOSE CÀNOVAS PALLARÈS / CURA PARROCO D. JOSE CARBO LLORET". També al mig està la marca de fàbrica, element comú entre les campanes industrials: "ROSES / ADZANETA / VALENCIA".\nAl mig peu trobem la següent inscripció: "A EXPENSAS DEL AYUNTAMIENTO DE BENIPEIXCAR AÑO MARIANO 1954". En ella indica que la campana va ser financiada per l'Ajuntament (fins 1960 Benipeixcar va ser municipi), l'any de fosa i a més trobem una inscripció commemorativa de l'Any Marià. Aquest es va celebrar en l'any 1954 amb motiu del primer centenari de la Definició Dogmàtica de la Inmaculada Concepció de la Mare de Déu, que Pius IX va definir en la Butlla Ineffabilis Deus (1854).\n(06) "MADRE DE LOS DESAMPARADOS"\n(06) (Mare de Déu dels Desamparats) / "SUMO PONTIFICE S. S. PIO XII / ARZOBISPO EL EXCMO. SR. D. MARCELINO OLAECHEA / ARCIPRESTE D. JOSE CÀNOVAS PALLARÈS / CURA PARROCO D. JOSE CARBO LLORET"\n(06) "A EXPENSAS DEL AYUNTAMIENTO DE BENIPEIXCAR AÑO MARIANO 1954."\n(garlanda vegetal i de querubins)\nEl nou temple parroquial de Benipeixcar va ser dotat amb un conjunt de quatre campanes en l'any 1954. L'ajuntament va aprovar el 8 de juny la fosa de les campanes, que s'encarregaren a la foneria Roses d'Atzeneta d'Albaida. Aquesta campana va ser fosa durant el mes d'octubre, sent la mitjana del conjunt. Junt a la resta de bronzes es va beneir i pujar al campanar el dia 19 de desembre de 1954. A la dècada dels anys 80 va ser mecanitzada per la casa Manclús de València la va mecanitzar amb un motor de vol continu i electromall trifàsic.


Inokashira Allotjaments vacacionals - Inokashira, Fujinomiya, Japó | Airbnb\nLloguers vacacionals a Inokashira\nEls allotjaments vacacionals més ben valorats a Inokashira\nAllotjament sencer: casa de camp · 6 hostes · 4 llits · Mig bany\nKakurinbo - allotjament budista al temple (amb esmorzar)2Tingues en compte que la tarifa de l'habitació és PER PERSONA I NIT, INCLOENT-HI L'ESMORZAR. El Kakurinbo és un temple budista que es troba a la rodalia del mont Kakurinbo. Fuji, fàcilment accessible des de Tòquio. És un temple satèl·lit de Kuonji, el centre espiritual de la secta Nichiren Shu. Oferim un ambient tradicional, una cuina exquisida i una càlida benvinguda en una zona plena de religió. El nostre sopar kaiseki de diversos plats suposa un suplement de 4000 yenes per persona. Si us plau, envia'ns un missatge per reservar el sopar, que es serveix a les 18h.\nRoomA @ [minami no uchi] quiet and richEl propietari a Minaminouchi ha canviat! [Minaminouchi], situat al sud-oest del mont Fuji, romandrà tancat una estona a causa del canvi de propietari i la renovació. Després de la renovació, tornarà a néixer com una instal·lació que pot gestionar tant les retirades com les cucades. Mentrestant, l'antic propietari té previst explotar una nova instal·lació d'allotjament privat a prop. Minaminouchi i els nous allotjaments privats treballen conjuntament per oferir hospitalitat a tothom. Si us plau, espereu-ho.\nEquipament i serveis que triomfen als allotjaments vacacionals a Inokashira\nAltres allotjaments vacacionals fantàstics a Inokashira\nHabitació compartida de les instal·lacions del jaciment de ioga\n長期滞在専用　for Homestay 絶景富士山付　標高1000m 個室で広いテレワーク可能


Comissions taurines i Ajuntament de Puçol acorden suspendre tots els bous al carrer de 2020\nInici Bous Comissions taurines i Ajuntament de Puçol acorden suspendre tots els bous al carrer de 2020\nDesprés de les reunions del Consell Taurí Municipal, celebrades al juliol i agost, totes les comissions i penyes que organitzen festejos taurins a Puçol han acordat, juntament amb l'Ajuntament, que enguany el prioritari és la salut i la seguretat dels veïns, per la qual cosa s'han suspès tots els festejos taurins programats fins a finals de 2020.\nA la fi de cada any, el ple municipal aprova l'organització dels festejos taurins de l'any següent, sempre en col·laboració amb les comissions taurines de cada barri. Així va succeir el 25 de novembre de 2019, quan es va acordar la programació de bous al carrer per a 2020.\nNo obstant això, l'aparició del Covid-19 ha alterat la programació, ja que només el bou de Sant Antoni (al gener) s'ha pogut celebrar. A partir de març s'han anat suspenent els diferents actes programats per cadascuna de les comissions.\nPrimer van ser els previstos per a juny, amb el bou de Sant Joan i la setmana taurina. I, després de les reunions el 27 de juliol i el 3 d'agost del Consell Taurí Municipal, els representants de les diferents comissions municipals, al costat de l'Ajuntament de Puçol, han acordat suspendre tots els actes de bous al carrer fins al 31 de desembre.\nEls actes suspesos corresponen als organitzats per: l'associació del Barri Hostalets (18 i 25 de juliol), la comissió del 7 de setembre (7 i 12 de setembre), la penya taurina El Barrio (19 i 26 de setembre), la penya Bou de l’Avenida (3 i 10 d'octubre) i l'associació El Barranquet (17 i 24 d'octubre).\n«El primer és la seguretat i la salut dels nostres veïns», assegura l'alcaldessa en funcions, Ángela Santamaría. «I és important destacar que esta decisió l'hem presa conjuntament totes les comissions taurines de la població i l'ajuntament».\nCom a alternativa, les diferents comissions han proposat aprofitar part dels fons disponibles d'enguany per a millorar les instal·lacions i realitzar una programació cultural alternativa als bous al carrer.\n«El mateix Consell Taurí, format per totes les comissions del poble, va decidir que enguany la partida destinada a bous s'emprara en inversions d'estructures, barreres, caixons i corrals, així es podrien renovar algunes d'elles que ja tenen un ús molt prolongat», recorda el regidor de Festejos Taurins, Alberto de Jesús. «També es va acordar realitzar actes culturals en els mesos de tardor i hivern si les condicions de seguretat sanitària ho permeten, començant per uns dies de cinema taurí que prepararia la comissió del Barrio».


Ha mort el Dr. Xavier Melgarejo, primer Premi Blanquerna Educació | Blanquerna - Universitat Ramon Llull\nAhir coneixíem la trista notícia de la mort de Xavier Melgarejo, persona referent per a Blanquerna. El Dr. Melgarejo era psicòleg i pedagog, i exercia la docència i l’orientació psicopedagògica al Col·legi Claret de Barcelona, on havia estat director de l’any 2003 al 2013. A l’octubre de 2013 va publicar el llibre Gracias, Finlandia, on analitzava la situació actual de l’educació a Espanya a partir dels seus estudis del sistema educatiu finlandès.\nMelgarejo es va convertir en un referent en el món pedagògic especialment pel seu coneixement del model educatiu finlandès. El 2005 va presentar la seva tesi doctoral sobre la formació del professorat a Finlàndia, després de nombroses estades al país i la determinació personal per estudiar a fons un model educatiu d'èxit. Des de llavors ha estat convidat a impartir conferències sobre el sistema educatiu finlandès en nombrosos seminaris i congressos a Espanya i Amèrica Llatina. Ha dut a terme també una prolífica tasca de difusió a través dels mitjans de comunicació. Aquest ampli coneixement del model educatiu finlandès va fer que fos reconegut amb la condecoració de Cavaller de la Rosa Blanca de Finlàndia.\nDes de la seva intensa experiència de lluita contra el càncer, també va publicar el llibre Davant l'adversitat, amor i llibertat, on fa un relectura de la seva experiència docent, familiar i com a creient arran de la malaltia. També podeu trobar els seus comentaris sobre família i escola en el vídeo-blog de CatalunyaReligió.cat.\nA partir de les 16 h, d’avui, dia 21, les seves despulles seran al tanatori de Sancho de Ávila. La cerimònia de comiat tindrà lloc el dia 22 de febrer a les 9.30 h a la Parròquia del Cor de Maria (C/ Sant Antoni M. Claret, 47). Descansi en pau.


El primer de la Costa Brava dedicat al públic familiar compta enguany amb un programa de 18 espectacles de música, circ, màgia, humor i instal·lacions interactives, gimcana per a tots els públics, una sorpresa a càrrec d’en Xalarí –la mascota de les activitats familiars al municipi– i l’emissió en directe i de Via Lliure de RAC1 amb Xavi Bundó. Destaquen els concerts de Dàmaris Gelabert i El Pot Petit, i les dues sessions de la proposta multidisciplinària Cabaret Xalaro.\nOrganitza la regidoria de Turisme de l’Ajuntament de Castell d’Aro, Platja d’Aro i S’Agaró que recupera el festival després de la suspensió de l’edició 2020 arran de la Covid-19. Es manté la franja horària de tarda i vespre, però s’eixamplen els escenaris més enllà del Passeig Marítim i la Platja Gran per ampliar els espais de les actuacions, i algunes són en recintes a l’aire lliure però amb aforament limitat i reserva prèvia d’entrades al lloc web entrades.platjadaro.com a partir de dimarts 8 de juny a les 11 hores (gratuïts, excepte Dàmaris Gelabert i El Pot Petit: 2 euros que es destinaran al projectes socials) o bé al Punt d’Informació Turística que s’instal·larà a partir del 14 de juny a l’Av. de S’Agaró de Platja d’Aro.\nEl festival manté l’ambició en la programació amb 18 propostes de 15 companyies i artistes: els dibuixos en 3 dimensions sobre el terra de Toni Ortiz; les instal·lacions interactives de Guixot de 8, Quiràlia, Tombs Creatius i Silent Disco Kids; l’animació musical itinerant de La Dinamo; la màgia de Pere Rafart; la música de Dàmaris Gelabert i El Pot Petit (en cadascun d’aquests concerts en Xalarí té una gran sorpresa preparada per a tots els públics); l’humor de José Luis Redondo; i les propostes circenses de Duo Laos, Kari, Karol, La Fem Fatal i Yldor Llach.\nTambé es pot gaudir durant els dos dies (com també la resta de l’any) de la gimcana “On és en Xalarí?” Una proposta que porta el nom de la mascota del turisme familiar del municipi: amb l’ajuda d’un plànol cal buscar-lo dibuixat en una dotzena de petites plaques instal·lades en els punts més emblemàtics de Platja d’Aro. En cadascuna hi ha un codi numèric que cal anotar en el mateix planell i, un cop completades totes, cal lliurar-lo a l’Oficina de Turisme on es rebrà un regal commemoratiu.\nAlhora el Festival Xalaro configura una de les cincs propostes musical d’estiu 2021 al municipi: 24è Festival Nits de Jazz (divendres del 2 de juliol al 6 d’agost); 8è Desemboca Rock’n’Roll Festival (dissabte 3 de juliol), 38a Cantada d’Havaneres (dissabte 10 de juliol), i 9è FestiSurf Costa Brava (dissabte 18 de setembre). També hi haurà sardanes i havaneres en petit format, i les actuacions musicals de les Festes Majors de S’Agaró (del 15 al 18 de juliol), Platja d’Aro (de l’11 al 15 d’agost) i Castell d’Aro (del 6 al 12 de setembre).


El Dr.Antoni Matabosch Soler, director de l’Institut Superior de Ciències religioses de l’ISCREB, i el Dr. Ignacio Rojas Gálvez, director de l’Institut de Ciències Religioses Tomás Sánchez, patrocinat per la Facultat de Teologia de Granada, han signat un conveni de col·laboració.\nD’aquesta manera, la ciutat de Granada, es suma a les seus actuals de l’ISCREB (Barcelona, Madrid, València, Bilbao, Mallorca i Menorca), ara també es podran organitzar trobades presencials a Andalusia.\nLa voluntat de l’ISCREB és afavorir la difusió i l’atenció personalitzada dels seus alumnes. La Facultat de Teologia de Granada s’ha compromès a anomenar un professor col·laborador qualificat per aquesta missió, seguirà al grup d’alumnes assignats amb tutories presencials durant quatre matins de dissabte, i es farà càrrec de coordinar les trobades presencials segons la normativa de l’ISCREB Virtual.\nEl Dr. Antoni Matabosch recorda que l’ISCREB, que compleix enguany 18 anys, “es caracteritza clarament per una obertura, una aposta per projectar-se més lluny”. “Sempre hem viscut amb força la tensió entre local i universal, arrelats on estem -ha dit-, però amb desig de projecció i d’expansió sense fronteres”. Aquest conveni signat amb la Facultat de Teologia de Granada contribueix a aquesta projecció.


La torre i el seu entorn\nSituació : Al terme municipal del Perelló – Baix Ebre (Tarragona)\nAccés : Visitat el 29/02/2008: Circulant per la carretera N-340, procedents de Tarragona, en sentit Amposta, entre els punts quilomètrics (en endavant PK) 1106 i 1107, a l'entrada del Perelló, trobem una cruïlla a la dreta (N 40º52'43" / E 0º42'56"), que ens indica per anar a Rasquera, a on ens dirigirem. Circulant en direcció a aquesta població, per la carretera TV-3022, entre els PK 6 i 7 trobem una cruïlla a l'esquerra ( N 40º54'59" / E 0º39'56"), per on continuarem, que ens indica per anar a Coll de la Mola i Pintures Rupestres. Circularem per una carretera asfaltada durant 4,9 km. Durant aquest recorregut veurem esplèndides vistes de les muntanyes, magnífics camps d'oliveres, separats per bonics marges de pedra, construïts per veritables artistes del treball amb pedra seca.\nEn un moment donat, un cartell (1) ens assenyalarà que per continuar cap a la torre de Fullola, hem de prendre, a la dreta, una carretera sense asfaltar (2), que en un còmode recorregut de 2,5 km. (El cartell ens deia 5 km ... (?) ), ens conduirà als peus mateix de l'edificació, on aparcarem còmodament (N 40º51'51" / E 0º38'43"), en una petita cruïlla de camins.\nDesprés, a peu, a cent metres, sobre el camí, ja veurem la gràcil torre.\nSituació exacte de la torre: N 40º51'49" / 0º38'44". Altitud aprox. 300 m.\n(2) Nota: La climatologia pot modificar sensiblement les condicions de circulació per pistes de muntanya. Cal tenir-ho en conte\nEstat : Es conserva. Visible exteriorment. No es pot accedir a l'interior. Una gran escletxa que hi ha a la part superior de la torre amenaça seriosament la seva conservació. Per l'única obertura que es veu a l'edificació, la porta d'entrada, situada a nivell del primer pis, s'endevina que l'aigua de la pluja fa estralls a l'interior de la construcció.


Un xofer duia un bus escolar amb el carnet caducat i sense cap punt - Diari de Girona\nUn xofer duia un bus escolar amb el carnet caducat i sense cap punt\nTenia el permís sense vigència des de feia 3 anys i els Mossos l'havien atrapat dos cops pel mateix. Han posat 18 denúncies a conductors\ngirona | e.b. 06.06.2015 | 07:05\nUna campanya de control del transport escolar duta a terme pels Mossos d'Esquadra de l'Àrea Regional de Trànsit de Girona ha permès imputat penalment un conductor d'un autobús escolar a Vidreres perquè conduïa amb el carnet caducat i a més, ja havia perdut tots els punts. A més, els agents han instruït 18 denúncies administratives.\nLa campanya de control del transport escolar i de menors es va realitzar a diversos punts de les comarques gironines del 18 al 24 de maig. Tenia per objectiu fomentar i controlar la seguretat dels menors d'edat que es desplacen a l'escola en autocar. En total, els Mossos de Trànsit van fer 28 controls repartits en diferents escoles de les comarques gironines i es van controlar un total de 47 vehicles.\nCal destacar que van imputar un conductor com a presumpte autor d'un delicte contra la seguretat vial a Vidreres per realitzar el transport amb el permís de conduir sense vigència, ja que havia perdut tots els punts.\nEs dóna la circumstància que a aquest conductor ja l'havien enxampat pel mateix motiu en dues ocasions anteriors. I a més, aquest xofer anava amb el carnet sense vigència des de fa tres anys.\nEls agents dels Mossos d'Es??quadra de Trànsit durant els dies que va durar la campanya de control van incoar un total de 18 denúncies administratives; 13 per realitzar un transport escolar sense autorització específica, quatre per manca d'assegurança de cobertura de responsabilitat civil i 1 per manca de disc tacògraf.\nAquests controls es tornaran a fer periòdicament per tal de garantir la seguretat dels infants i dels conductors de vehicles que fan el transport escolar. Se'n solen realitzar a principis de curs, a mitjans i a finals.


Catalunya aporta 346.000 euros en concepte de drets d’autor pels préstecs a les seves biblioteques | Valor de cambio\nInicio / Bibliotecas / Catalunya / Derechos de autor / España / Legislación / Países / Políticas / Políticas culturales / Catalunya aporta 346.000 euros en concepte de drets d’autor pels préstecs a les seves biblioteques\nCatalunya aporta 346.000 euros en concepte de drets d’autor pels préstecs a les seves biblioteques\nEl conseller de Cultura, Santi Vila, i la presidenta de CEDRO (Centro Español de Derechos Reprográficos), Carme Riera, han fet un balanç positiu del resultat de l’aplicació del conveni que van signar, ara fa gairebé una any, per tal de facilitar la gestió dels drets d’autor a las biblioteques de Catalunya. Aquest acord també va ser signat per la Federació de Municipis de Catalunya (FMC) i per l’Associació Catalana de Municipis (ACM).\nFuente original: Catalunya aporta 346.000 euros en concepte de drets d’autor pels préstecs a les seves biblioteques – Sala de premsa. Generalitat de Catalunya.\nFruit d’aquest acord, Catalunya, a través dels ajuntaments de més de 5.000 habitants, ha aportat un total de 346.846 euros en concepte de drets d’autor pels préstecs a les seves biblioteques. Aquesta xifra inclou la regularització dels pagaments que hi havia pendents des de l’any 2010 i fins el 2015. En aquest sentit, el 80% dels ajuntaments afectats ja estan actualment al corrent dels pagaments als autors de llibres, tant escriptors i traductors, com als de vídeo i música.\nEl conseller Vila ha explicat que l’acord, pioner i únic a l’Estat, ha suposat simplificar el procediment per al pagament dels drets d’autor que es deriven dels préstecs de llibres, música i pel·lícules en els ajuntaments de més de 5.000 habitants, que són els que, segons la llei, tenen l’obligació d’abonar aquesta retribució als autors. El conseller també ha subratllat que “a Catalunya, d’acord amb les dues grans entitats municipalistes, som els únics de tot l’Estat que hem fet una aposta clara per reconèixer els drets dels autors i garantir-los una remuneració”.\nPer la seva part, Carme Riera, ha posat de manifest el precedent que suposa aquest conveni amb la Generalitat i la seva satisfacció pels resultats obtinguts fins ara. La presidenta de CEDRO explica que aquests drets d’autor estan reconeguts a Europa des de l’any 1992, però que, no obstant, “a Espanya no està resultant efectiu a causa de les diverses regulacions a les que ha estat sotmès i que no han permès garantir una remuneració efectiva per als autors”.\nPer aquest motiu, Riera ha sol·licitat al govern espanyol que “modifiqui de forma urgent la Llei de Propietat Intel·lectual per tal que els escriptors i traductors siguem retribuïts justament pels préstecs dels nostres llibres a les biblioteques”. Per a Riera, el model més adequat de gestió d’aquest dret hauria de permetre conformar un pagament centralitzat amb càrrec a l’Estat i les comunitats autònomes i adequar la tarifa a l’entorn europeu.\n« Artículo anterior Imprescindibles - La cláusula Balcells\nArtículo siguiente » Impresiones de LIBER 2016\nEtiquetado con: Generalitat de Catalunya\nCarme Fenoll: «Som ambiciosos i volem ser un país de primer nivell de lectura»


L’emissora municipal era finalista en dues categories: Millor Ràdio i Millor contingut Multimèdia. En la categoria de millor ràdio ha guanyat Ràdio Arenys, i Ràdio Igualada assoleix situar-se entre les tres millors emissores locals del 2020.\nPel que fa el premi al millor projecte multimèdia ha estat per l’àudio guia de Ràdio Igualada, www.igda.cat . L’emissora municipal ha convertit una secció de ràdio sobre el patrimoni arquitectònic i històric de la ciutat, en una àudio guia per aquells que visiten i volen conèixer Igualada. Aquest és el segon premi nacional que rep aquest projecte, després d’endur-se el Premi Innovació dels premis Ràdio Associació de Catalunya.\nUn disseny web realitzat per INSTINT, amb el contingut aportat per l’historiador de l’art, David Martínez, i el treball i implicació dels professionals de l’emissora han aconseguit impulsat aquest projecte.


L'Ajuntament de Torrent llança les primeres subvencions per al suport i impuls dels sectors essencials de les Falles | Valencia Extra\nUna idea innovadora en el municipalisme que es posa en marxa en el món faller de la capital de l’Horta Sud per a fer costat als oficis que contribueixen a la festa: els artistes fallers (monuments majors i infantils), pirotècnies, impremtes (llibrets), floristeries i bandes de música. Per a això, el consistori ha formalitzat aquestes ajudes per a donar suport als sectors tradicionals i essencials de la festa.\nLa proposta naix des d’un sentiment comú: la voluntat de moltes falles torrentines que, des del primer minut, van traslladar al consistori la necessitat de no deixar als sectors tradicionals de la festa desprotegits. Gràcies a la iniciativa dels presidents i el suport de Junta Local i l’Ajuntament es van pactar unes bases consensuades per totes les parts. El regidor de Falles, Pascual Martínez, ha expressat sobre aquest tema que “les falles són un compendi únic i extraordinari de manifestacions artístiques rubricades per la seua declaració de Patrimoni Cultural Immaterial de la Humanitat per la UNESCO. En aquest sentit, vaig sol·licitar que les bases recolliren el consens més gran i que en l’avaluació de criteris de concessió no es deixara a ningú arrere. Ni comissions grans o xicotetes, ni sectors afectats, que són pilar de la festa, ni el comerç local que tant col·labora i mereix també la nostra ajuda”.\nAl mateix temps, també s’han publicat les “Ajudes a les comissions de falles per a l’adequació de les seues seus socials i casals fallers a la normativa vigent en matèria d’activitats”, amb les quals es persegueix obtindre la plena adequació de la totalitat d’aquests espais a la legalitat urbanística vigent. D’aquesta manera, podran concórrer a la convocatòria anual, les comissions falleres inscrites en JLFT, a la data de publicació d’aquestes, que disposen de local o casal faller en propietat, lloguer o per qualsevol altre títol legítim, i es troben en possessió de la corresponent llicència d’obertura i que hagen realitzat obres d’adequació tendents a l’obtenció de la legalitat al·ludida, prèvia obtenció de la llicència corresponent.


Interior es reuneix amb sindicats dels Mossos després d'una tancada les últimes hores - CATzona\nInterior es reuneix amb sindicats dels Mossos després d’una tancada les últimes hores\nEl departament d’Interior s’ha reunit aquest migdia amb representants dels sindicats SAP, SEIME i SICME dels Mossos d’Esquadra i de la plataforma MosSOS després que les últimes hores diversos membres d’aquestes organitzacions s’hagin tancat a la comissaria de l’Eixample, on han passat la nit abans de traslladar la protesta a la seu d’Interior. El secretari general del departament, Brauli Duart, juntament amb la directora de serveis d’Interior, Sílvia Quesada, han mantingut la trobada amb els representants, que han reclamat reprendre les negociacions que es van frenar per les eleccions sindicals. Des de fa dos mesos, el recompte del vot per correu de les eleccions està aturat perquè així ho va decidir un jutjat.\nEl jutjat que va aturar el recompte estudia una querella criminal que va presentar el sindicat Uspac conra delegats del sindicat SAP-Fepol i funcionaris del departament per irregularitats en el vot per correu. En la reunió d’aquest dimecres, el departament ha anunciat que estudiarà “totes les fórmules legals possibles” per negociar si les eleccions sindicals continuen judicialitzades, en cas que això s’allargui. Segons Interior, les dues parts de la trobada han coincidit en la necessitat de reprendre com més aviat millor les negociacions, després que els representants sindicals hagin apuntat que la situació actual repercuteix en l’àmbit laboral i organitzatiu dels Mossos. El conseller d’Interior, Miquel Buch, ha rebut els assistents.\nLa reunió d’aquest migdia no ha sigut l’única trobada d’aquesta setmana del departament amb representants de la plantilla de la policia catalana. Membres del sindicat Uspac van lliurar aquest dilluns una carta a la directora de serveis d’Interior en què alertaven que la situació actual dels Mossos posa en risc la seguretat dels agents.


nausica a les golfes: O, el déu Atzar, l'Imponderable!\nimatge: "The crystal boll", W.Waterhouse, 1902.\nO, el déu Atzar,\nO sia'l mai no finir\nde saber prou del cert\nSi el que he dit\no et farà arribar al cel!\nO algun gest\nO una incerta rialla\nO qualcun comentari de més\n—tot pot ser... si-vu-plè...—,\nel qual s’ha deixondit de dins meu\nsens parar-hi prou compte,\ni què més...?\nté la Pau, la Mesura,\nla Sort, la Fortuna\nde fer-se amb la Clau\nI en guarda,\nL. Estruch, abril'10\nPublicat per LURDES ESTRUCH a 21.4.10\nEtiquetes de comentaris: vital filosòfic al·legòric\nJoan Grau Cànoves 21 d’abril de 2010, a les 16:29\nAtzar o determinisme?\nPotser l'única llibertat és la de seguir errant o aprendre la lliçó.\nPILAR 21 d’abril de 2010, a les 17:09\nNi amb tot el Capteniment arribariem a poder preveure les conseqüècies dels nostres actes, gestos, paraules...\nA més de l´Atzar hi juga un paper el poc que coneixem els altres i, fins i tot, nosaltres mateixos...\nÉs per això que cal arriscar-se... i dir i fer sent fidela a com creiem que som\nEl poema molt bonic! I fa pensar!\nAnna Maria Villalonga 21 d’abril de 2010, a les 17:25\nM'encanta el poema i la reflexió. Crec, però, que hi ha dues línies de pensament. Una qüestió és l'atzar, els imponderables. Allò que no podem controlar i que s'escapa de la nostra influència.\nUna altre és trobar els límits, la qual cosa és difícil però en la qual sí que hi podem treballar. Tanmateix, sempre quedarà oberta la reacció dels altres, que, en ocasions, poc té a veure amb les intencions inicials del nostra capteniment.\nFortuna i els Infortunis són presents en el tema de l'atzar. Poc pot fer el pobre mortal.\nL'atzar, la sort, allò que en Woody Allen tracta a Match Point.\nUna altra cosa és allò que del nostre comportament (innocent o no) no podem (o no del tot) preveure si molestarà els altres.\nAmb tot, potser arriba un moment que més val ser un mateix, no?\nAnna Maria Villalonga 21 d’abril de 2010, a les 17:26\nPerdona les dues errades tipogràfiques. Escric a tota pastilla, perquè faig tard a PV. Ens hi veurem?\nUnknown 21 d’abril de 2010, a les 20:21\nEl tema de l'Atzar sempre m'ha intrigat....El relaciono amb la Casualitat. I és que crec que quasibé res passa per casualitat. Tampoc crec que estigui tot escrit i que no hi tinguem res a fer en el nostre destí, però he tingut vivències que m'han fet pensar molt...perquè depenent de les decisions que prenem aquest destí pot canviar...o no?? De vegades m'ha passat: al sortir de casa m'he deixat les ulleres de sol, per exemple. Torno a entrar i me n'adono que no he tancat la finestra de la cuina... i això potser és més important perquè el gat se'm pot escapar... i penso...el fet de deixar-me les ulleres m'ha evitat un mal més greu... i això m'ha passat més d'una vegada... és l'Atzar? és casualitat? Ai!! és un tema recurrent en el meu pensament!! Gràcies, Lurdes perquè has tocat un punt sensible en mi...per Atzar??? Petons!!!\nTorredeflot 21 d’abril de 2010, a les 22:32\nMolt bonic Lurdes! A més és d'aquells que et fan pensar, breu però molt inquiridor. Gràcies Lurdes!\nEl dibuix del dau amb la papallona molt encertat.\nAh! I el camp de roselles preciós, amb el teu permís, me'ls baixo cap al meu disc dur, mai se saps quan es poden necessitar.\nAnna Maria Villalonga 21 d’abril de 2010, a les 23:25\nTeresa, crec que, encara que tenen molta relació, l'atzar i la casualitat no son ben bé el mateix. En la casualitat hi entraria més quelcom que, com tu apuntes, suposadament suposa causa-efecte. Tu suposes que, deixant-te la finestra oberta, poden passar coses pitjors, com que s'escapi el gat o t'entrin a robar. Aleshores la casualitat de deixar-te les ulleres fa que tornis a casa i s'eviti aquest hipotètic (però possible) mal major.\nL'atzar estaria més relacionat amb la pura Sort o falta d'ella. Vas pel carrer, cau un test i coincideix que et cau al damunt del cap i et fa molt de mal. No has pogut fer res per evitar-ho. T'ha tocat i prou. Per mala sort per atzar.\nÉs un tema fascinant.\nJordi Canals 22 d’abril de 2010, a les 0:07\nOn soc, on vaig, per on camino en llegir-te. No sé on és l'atzar, ni el mal, ni el cel, però d'una cosa estic segur, el que plasmes, ho sents més endins de la propia pell.\nLa rialla i el...si-vu-plé... et retornen els sentiments de seguretat (molt ben trobat).\nPerò revenen els conflictes, el sac de nusos i l'embús de sentiments contradictoris, fins trobar la clau que tanca el forrellat de la finestra que empeny amb valentía els pensaments frustrats (bon final).\nHe intentat posar-me en el teu lloc i estic sadollat de caure-hi en grat.\nLURDES ESTRUCH 22 d’abril de 2010, a les 9:12\nJoan: sí, la vida com un aprenentatge. Però l'aprenentatge implica també assumir els fets atzarosos, imponderables. El que no podem preveure, tant pel que fa als aspectes dels quefers quotidians que ens envolten, com per la diversitat en la manera de ser de la gent. (A cops passa que un es llança impetuosament i no s'adona que esquitxa, o potser sí però li sembla que l'esquitxada no és res.)\nLURDES ESTRUCH 22 d’abril de 2010, a les 9:21\nPilar: (sí, ve a seu una mica de mena filosòfica.)\nI hem d'assumir l'imponderable més que menys en tot, i cal ser fidel a un mateix perquè sinó no es pot viure d'una manera mínimament plena. El que passa és que de vegades topes amb els altres que s'afecten d'una actuació massa impetuosa, potser: i aquests són els límits. I de vegades tens del tot present de no passar-te i et sembla que no ho fas, però igualment afecta negativament un altre (o alguna cosa, xD). (L'ideal suposo que és tenir la pau amb un mateix, i si a un li sembla que ha fet el que havia de fer (o el que podia), no encaparrar-s'hi gaire.)\nLURDES ESTRUCH 22 d’abril de 2010, a les 9:52\nAnna: sí, són 2 línies però que en darrera instància sovint es troben.\nUn pot mirar de polir l'aspecte caracterològic que el fa topar, o no gaire, o segons com amb els altres, però pot passar que igual una cosa que un faci, o digui, afecti negativament algú altre, i no haver-hi fet cabal: per haver-hi badat, o per simple desconeixement del geni de l'altre al complet. Llavors per a un mateix aquest desconeixement és igualet (o força semblant) a un fet atzarós, per la força amb què sobta. Jo he mirat d'ironitzar-hi una mica (o relativitzar-ho) en el poema.\nLURDES ESTRUCH 22 d’abril de 2010, a les 10:23\neo, Teresa... :\nsuposo que és una mica allò d'anar a escatir si l'"atzar", l'imponderable, el que no es pot arribar a preveure pq al final és "qui decideix" (o sigui les coses acaben de passar poc o molt com volen), està determinat o no, mínimament "comanat" (per una "voluntat" transcendent, déu, o una de panteista provinent de la mateixa força de la natura i la humanitat, per exemple).\nI a vegades hi dónes voltes quan veus que les coses de la vida enllacen les unes amb altres meticulosament: la diversitat biològica (l'instint animal que va a cercar just el que li cal i de bon principi hi és... O el fet d'enamorar-se, per exemple), o els fets que es van concatenant atzarosament però amb un sentit mínimament lògic que hi puguem veure...\nI penses: "qui ho comana", per dir-ho d'alguna manera: d'aquí el "deu Atzar" del poema.\nLURDES ESTRUCH 22 d’abril de 2010, a les 10:30\nMoltes gràcies, Torredeflot! : m'afalaga que el trobis breu i inquiridor perquè era la idea que en tenia de com havia de ser.\nDesprés la liquidesa en dir-ho és el que hi fa el fet. (Jo m'he pensat bastant els mots "beneït", espontaneïtat", "privilegiat" per diferents de la resta, per exemple, però he dit el poema de cap a cap unes quantes vegades i al final m'ha semblat que tirava. m'hi dec haver acostumat, hehe...)\nLURDES ESTRUCH 22 d’abril de 2010, a les 10:52\nAnna: Jo no m'ho miro tan prosaicament (almenys d'hàbit), ja n'hem parlat.\nA mi em fa l'efecte de vegades de trobar-hi ànima (per dir-ho d'alguna manera) en les coses, o un sentit màgic últim, que permet veure'n el que hi ha de bell. o de bo. ni que sigui un bri.\n"Passa i ja està". Però de vegades enllaça específicament en cadena (per a bé o per a mal, o a mitges).\nLURDES ESTRUCH 22 d’abril de 2010, a les 11:06\nMoltes gràcies, Jordi! celebro que t'agradi.\nEl "si-vu-plé" se'm fa (molt mal m'està dir-ho) una versió molt i molt vulgar d'aquell procediment carnerià de ficar en un lloc concret del poema el mot més quotidià o d'anar per casa, i després sentir que "hi va" i ja està. ("el noi de Viladrau", per exemple, m'ho invento: ara no em ve el cap el gentilici que és. Un cop el sents, sents i saps que és l'"únic" gentilici que hi escau).\n(i ja sé que queda com un recurs molt fàcil, la francesada, però en llegir-ho m'hi sonava clavat, i per això l'he mantingut.)\nEl "tot pot ser" i l'"i què més" i acaben fent la mateixa funció.\nmercè trias 25 d’abril de 2010, a les 20:49\nPrecís, concís, i encertat aquest Atzar...i es que per atzar moltes coses a mi hem passen, dons no voldría pensar que pugués aber-hi algú que m'agués cap girat la vida expressament, si no es el Sr. Atzar...\nCom sempre les meves paraules son les germanes petites de tot el que es parla aqui. Peró no vull deixar de dir-te, el plaer que tinc de poguer tancar els ulls i llegir sense veure tot el que dius, si-vu plé, no deixis mai les "golfes"....\nLURDES ESTRUCH 26 d’abril de 2010, a les 10:26\nMercè, guapíssima! El que va superbé amb l'atzar és quan el sents màgic, és a dir que et passen unes coses oportunetes a fi de bé i curioses, o divertides, i que no t'expliques. No? És com si paréssim compte, tot d'una, de la meravella de viure. (Però hi ha de tot, es clar.)


Opus Dei - Resultats de l'etiqueta: Dora del Hoyo\nAjuda en l'empresa\nNecessitava contractar noves persones i vam començar un procés de selecció. La primera entrevista va ser a una noia que era exactament el que necessitava. Vaig encomanar a la Dora que la candidata es decidís a acceptar l'oferta...\nUn casament i una curació\nEns dirigíem cap a missa des del meu apartament, quan la mare va ensopegar i va caure a terra, amb la mala sort de donar-se al cap amb la cantonada d'un edifici de maó vist. En aquest moment passava per allà una senyora, que havia vist a missa amb certa regularitat, i em va ajudar a aixecar-la del terra i portar-la al servei d'urgències de l'ambulatori. Afortunadament, aquest cop només va quedar en un ensurt.\nDora del Hoyo 26/09/2012\nPregar a Dora del Hoyo\nDora del Hoyo 07/08/2012\nBiografia de Dora del Hoyo\nDora del Hoyo 13/07/2012


CACiS | Clàudia Egea - CACiS\nProjectes relacionats amb el medi i el paisatge\n2 d'abril al 8 de maig , 2019\n“El projecte es referencïa i parteix de l’experiència subjectiva, que es defensa com aquella que és honesta i coherent amb la interacció conscient i inconscient del cos en l’entorn, amb tot el que això implica. S’explora la generació de coneixement enfocat a la supervivència i lligat a la composició d’un estat d’equilibri en un àmbit d’afirmació del canvi.\nPartint de la situació subjectiva i vivencial de silenci, de pau o no provocació ni reacció… tota creació esdevé en un context marcat per la serenor sense provocar més estimuls generant obres o intervencions. Fugint de la narrativa d’un món que es presenta a través de relats com extern, aliè, determinat pels objectes i els fenomens. No es treballa en més discursos o fragmentacions simbòliques, més històries o més narracions. Això seria un fet secundari. Consisteix en un procés de buidar, de crear espai. Aquest és el treball principal, primordial.\nSense necessitat de formar obres perdurables o amb entitat pròpia, l’entitat artística comença en el present com un aprenentatge, com a continent d’un passat i torna al present referencian-se amb sensacions, emocions i pensaments comuns a patrons de vida concrets que dirigeixen o influencïen el futur.\nEl compromís concret pel que fa doncs a la producció consisteix en:\nEntendre i comunicar algun aspecte interessant i significatiu d’aquesta vivència en l’observació dels cicles vitals tant interns com externs.\n• Cada dia es crearà una imatge o reflexió que doni informació sobre l’experiència del naixement, del desenvolupament i la mort.\nEs basarà en la simplicitat, que és el més difiçil i la via que pot activar més potencial\n• La idea apresa de personatge i biografia serà qüestionada i desmuntada.\n• Es crearà al final un mosaic on es podrà mirar l’evolució d’aquest desenvolupament, les preguntes i respostes que han sorgit en el procés, on han derivat, les causes que les han motivat…\n• Tot per derivar en una consciència de les versions i determinacions del cos i de la ment en l’entorn, i la pregunta per la convivència en una única història. Finalment, la pregunta pels seus factors de condicionament o els límits de la seva composició harmònica.”


Un petit incendi causa danys materials en una perruqueria de la capital - FÒRUM.ad\nUn petit incendi causa danys materials en una perruqueria de la capital\nEl 04/09/12 15:05\nEls Bombers han extingit aquest dimarts a primera hora del matí un petit incendi en una perruqueria del número 31-34 del carrer Na Maria Pla d’Andorra la Vella. L’avís s’ha rebut passades les 7 del matí i el foc s’ha donat per extingit en pocs minuts.\nEl succés, que ha provocat molt de fum, ha causat diversos danys materials però no s’ha hagut de lamentar cap ferit, tot i que la propietària de l’establiment ha hagut de ser atesa per un atac d’angoixa. En les tasques d’extinció hi han participat tres dotacions de bombers amb un camió de foc, un camió escala i una ambulància.\nNotícia Anterior: Els cicles de Música al carrer d’Escaldes apleguen més de 12.000 persones\nSegüent Notícia: Toni Sánchez baixa en 1’5 segons la seva marca en els 50m lliures als Paralímpics\nGràcies per la vostra col·laboració. Precisament aquest espai està per això, per poder ampliar les notícies amb les vostres aportacions, tot i que alguns l’aprofitin per criticar sense aportar res de positiu. Com diu al peu de cada notícia: “Amplieu, corregiu o comenteu l’article”. A més des d’avui també podeu enviar fotografies.\nAmic “No se res” l’informació l’ha donat Bombers i només comptabilitzen el seu personal…. Es obligació del periodista contrastar i completar informacions.., ara bè… perquè buscar mès si es pot fer un Control C + Control P ??…..\ni una patrulla del cos de policia, i dues mes dels agents de circulació i un motorista de ells clar\nun agent comunal ha ates des del primer moment a la dona que “pobre” patia dit atac, mentres els companys delimitaren un perimetre de seguretat per desviar el transit i minimitzar les molesties que el fet pugues ocasionar.\nah … al lloc també s’ha personat el SUM qui ha prestat suport i ha asegurat que la dona estes be.\nno se res


Arxius de olor de tardor | Diari La República Checa\nREDACCIÓ29 Abril, 2015\nArmand MEDINA, Educador i amant de la lectura\nAbans de dormir sempre faig un petó\nL’Armand Medina, a primera vista, sembla tímid i home de poques paraules. Res més allunyat de la realitat. És discret i té molt sentit de l’humor. A l’Armand li agrada la muntanya i la natura. És educador i un apassionat per la lectura. L’escriptor portuguès Antonio Lobo Antunes és un dels seus predilectes. A la taula, diu, no pot faltar un bon vi i una conversa interessant.\nREPÚBLICA CHECA – Un record de la teva infantesa.\nARMAND MEDINA – La sensació de peus mullats pujant a l’autobús per anar a casa\nArmand Medina és educador\nRC – El teu paisatge\nAM – Qualsevol camí de muntanya per sobre dels 3.000 metres\nAM – Volem i no creiem en els representants polítics\nAM – Cap, deso al mateix armari la roba d’hivern i la d’estiu\nRC – Una ‘pijada’ típica de la Tardor\nAM – Un mocador al coll\nRC – Què podem aprendre amb els més menuts?\nAM – Gairebé tot el que conté la vida\nAM – Una bona llar de foc\nAM – Anar a córrer pel bosc\nAM – A… tu\nAM – Qualsevol cosa que desitgis\nAM – Vi i conversa, per aquest ordre\nAM – Les ulleres\nAM – No em porto\nAM – El que realment no diuen d’ella\nAM – No recordo cap cançó, però sí recordo un amor.\nAM – El moment en el que siguin confessables ho diré\nRC – La darrera cosa que fas abans d’anar a dormir?\nAM – Fer un peto\nAM – Les exigències de discursos idiotes\nAM – Amb l’escriptor lusità Antonio Lobo Antunes\nAM – Em diuen que em desitgen\nAM – Cap de les dues, en tinc prou amb l’e-mail\nAM – Ni aconsellar-lo ni exigir-li res, compartir el silenci.\nREDACCIÓ4 Desembre, 2014\nOLOR DE TARDOR: Antonio LÓPEZ, alcalde d’El Catllar\nAntonio LÓPEZ, alcalde d’El Catllar\nM’agrada molt ser alcalde\nAntonio López és alcalde d’El Catllar des del passat 20 de juny. Li agrada ser alcalde i estima la política, malgrat el desprestigi que té en aquests moments. Li agrada observar els paisatges del riu Gaià, observar els canvis de tonalitats pròpies de la tardor. El color vermell té molt de significat per a ell. Un dia romàntic a la tardor seria ideal amb la seva dona en una casa rural, amb el foc a terra que, segons López, és més acollidor.\nREPÚBLICA CHECA – Què és per a tu la tardor?\nANTONIO LÓPEZ – Colors. Diferents tonalitats de color vermell\nRC – Plat típic d’aquesta època?\nAL – Rovellons\nRC – Castanya o carabassa?\nAL – Castanya\nRC – Un secret inconfessable?\nAL – Sóc una persona transparent, no tinc cap secret inconfessable\nRC – Canvi d’armari?\nAL – El fa la meva dona\nRC – Quina peça de roba que no pot faltar al teu armari?\nAL – Per la feina, l’americana. En aquest sentit, no sóc massa presumit\nRC – Foc a terra o calefacció?\nAL – Depèn. Durant el dia calefacció, és més còmode. Però caps de setmana, a casa, foc a terra. És més acollidor\nRC – Paisatge idíl·lic d’El Catllar?\nAL – El riu Gaià, indiscutiblement. Els arbres ara estan canviant les fulles, hi ha molts colors…\nRC – A quin municipi aniries a viure si no fos El Catllar?\nAL – M’adapto molt bé, però possiblement Tarragona ciutat o la meva terra, Almeria\nRC – Alguna “pijada”?\nAL – Les ulleres. En tinc 4 models diferents. M’agrada canviar-les\nRC – Mes de l’any preferit?\nAL – Setembre. No fa calor ni fred. A més, per anar de vacances és ideal\nRC – Família?\nAL – Tota la meva vida\nRC – Amistat?\nAL – Per desgràcia es poden comptar amb els dits de la mà. S’ha de diferenciar entre amistats i coneguts\nRC – Què no podries suportar?\nAL – La gent hipòcrita. Aquells que per davant et somriuen, i per darrere et “claven” el punyal\nRC – T’agrada ser alcalde?\nAL – Molt. M’agrada ser alcalde i m’agrada la política, tot i estar desprestigiada en aquests moments. La política per a mi és un servei a la ciutadania\nRC – Corrupció?\nAL – Un mal que tenim en tota la societat\nRC – Pícnic o barbacoa?\nAL – Depèn del lloc, però sóc més de brasa\nRC – Un dia romàntic a la tardor…\nAL – Acompanyat de la meva dona en una casa rural, amb foc a terra\nRC – Una fruita?\nAL – La mandarina i la taronja\nRC – Quin partit escolliries que no fos el PSC??\nAL – En el moment en què no estigui a gust en el meu partit marxaré. No canviaré mai de partit ni d’ideologia. Molts han canviat per la qüestió sobiranista, per exemple. Jo no ho faré\nRC – És important la fidelitat?\nAL – Molt, en tots els aspectes. Tant en política com fora d’aquesta\nOLOR DE TARDOR: Jordi SIERRA, subdelegat del govern espanyol a Tarragona\nJordi SIERRA, suddelegat del govern espanyol a Tarragona\nEm quedo amb cara de moniato quan intenten manipular-me\nJordi Sierra és el representant del govern liderat per Mariano Rajoy a Tarragona. Malgrat desenvolupi un càrrec de gran influència, és un polític atípic. És discret i diplomàtic. Hi ha qui asseguri que és un dels tarragonins més glomorosos de la ciutat. Li agrada estar en família i recollir bolets, però amb precaució. Pel ‘subdelegat’ és de bojos perdre el temps amb coses que, realment, no tenen importància\nREPÚBLICA CHECA – La Tardor fa olor a …\nJORDI SIERRA – Terra mullada i foc a terra.\nJordi Sierra, subdelegat del govern a Tarragona\nRC – Quina paraula utilitzes per identificar la Tardor?\nJS – Serenitat\nRC – Sols comprar castanyes?\nJS – Sí, als estudiants, però se les demano sense torrar\nRC – Un àpat que porti castanyes o moniatos…\nJS – Pollastre amb crema de castanyes\nRC – Com ha de ser una vetllada de tardor?\nJS – En família o bons amics, d’aquells que en tens pocs\nRC – Una companyia per seure al sofà i veure ploure?…\nJS – La meva dona des de fa 22 anys.\nRC – Quins canvis fas a l’armari que per aquesta estació de l’any?\nJS – No faig cap canvi, nomé amago les mallorquines i busco les botes de muntanya\nRC – És una pijada de tardor fer…\nJS – Enquestes de tardor?\nRC – Dorms amb pijama i mitjons?\nJS – Pantalons curts a l’estiu i a l’hivern\nRC – Una cançó per una tarda de diumenge?\nJS – “Today your love, Ttomorrow the world” de los Ramones\nJS – La platja de la Savinosa\nRC – T’agrada el conte de la Castanyera?\nJS – Sí, la castanyera em recorda a la meva avia\nRC – Et quedes amb una cara de moniato quan…\nJS – Intenten manipular-me\nRC – Has anat mai a cercar bolets?\nJS – Sí, però no els agafem si no hi vaig amb un expert.\nRC – Com vendries Tarragona a l’exterior?\nJS – La millor ciutat per viure tot l’any\nRC – La paraula independència et fa recordar…\nJS – La meva joventut\nRC – Un complement que sempre portes?\nJS – Malauradament, el rellotge\nRC – Canvies de perfum?\nJS – No mai, m’ho regalen per Reis cada any\nRC – És de bojos…\nJS – Donar importància a les coses que no en tenen\nRC – Per a tu els partits són…\nJS – 22 tios en pantaló curt darrere una pilota i un de negre que sempre esta enfadat.\nRC – La pregunta que no t’han fet mai?\nJS – Aquesta\nRC – Quant gastes de calefacció?\nJS – No gaire\nOLOR DE TARDOR: Albert ABELLÓ, president de la Cambra de Comerç de Tarragona\nAlbert ABELLÓ, president de la Cambra de Comerç de Tarragona\n‘TARRAGONA dTAPES‘ ÉS UNA PIJADA DE TARDOR\nOcupa la presidència de la Cambra de Comerç i intenta mantenir la institució al marge de la política. Sol dir les coses tal com ragen, encara que sàpiga que les seves opinions podem molestar alguna classe política i alguns grups lobies. Albert Abelló ha donat una important empenta a ‘la imaginació’ de la Cambra. És una persona que guanya molt a distàncies curtes. Té el sentit de l’humor força acurat. Diu que el ‘Tarragona dPintxos’ és una pijada d’estiu. Ah, per cert, és una iniciativa de la Cambra de Comerç.\nREPUBLICA CHECA – Una paraula que la identifiquis amb la tardor.\nALBERT ABELLÓ – New York\nAA – Tardor = merda, comença el cole\nAA – Contemplar Tarragona des de la Torre de l’Arquebisbe a primera hora del matí.\nAA – Sant Jordi és el dia mes bonic del any, per tant l’abril\nAA – Tinc armari? Pensava que era tot de la meva dona…\nRC – Una ‘pijada’ típica de la Tardor?\nAA – La primera edició del “Tarragona dpintxos”\nAA – Espera un moment que busco al Google\nAA – L’únic decent que es pot fer amb una castanya és un “marron glace”\nAA – Pensar ” avui es el millor dia”\nAA – Groc. M’agraden els colors discrets…\nAA – Plans a llarg termini… Serem tots morts…\nAA – Com a mínim una cadira\nAA – Un somriure\nAA – Molta misèria…\nAA – ‘Esto que vas a ver no te lo vas a creer… Estas preparado, uno…dos…tres’ (això amb diferents idiomes)\nRC – Quan inauguraran el mercat?\nAA – Segons Ballesteros, …ahir\nAA – Tocar la guitarra, veure al Madrid a tercera divisió, i llegeix… la resposta de la darrera pregunta\nRC – L’Amistat és…?\nAA – Molt bonica fins que s’acaba\nAA – Un poligonero passejant amb la seva merda de cotxe i la música a tota pastilla per la Rambla\nAA – Encara que fos sota una pedregada, aferrat amb la Cameron Diaz, m’agraden molt les seves mans i el seu somriure


Trobada Comarcal Miniatletisme – 19 feb 2020 – Consell Esportiu del Pallars Jussà\n9 de febrer de 2020 Posted in Atletisme\nUn any més, La Pobla de Segur acollirà la TROBADA COMARCAL DE MINIATLETISME. L’activitat tindrà lloc el proper dimecres, 19 de febrer.\nUs fem a mans document EXCEL que cal utilitzar per formalitzar les inscripcions dels participants a la trobada comarcal de miniatletisme. Cal enviar full inscripció a cepjussa@pallars.com (abans 12 febrer)\nTambé necessitem el nombre d’alumnes i professors acompanyants per correu electrònic per tal de poder lligar les places de transport (abans del proper dimecres, 12 de febrer).\nEl transport serà gratuït i l’activitat està dirigida als alumnes de 3r i 4t de primària.\nfull inscripció excel – planol – proves\n38a Olimpíada FlamicellCURS D’AUXILIAR DE JUTGE D’ATLETISME