Principis de Marketing TEMA 1-7  | Principis de Màrekting (ESRP) | Unybook\nPrincipis de Marketing TEMA 1-7 (2017)\nPrincipis de Marketing TEMA 1-7\nAsignatura Principis de Màrekting\nSubido por mklocke78\nSemestre I PRINCIPIS DE MARKETING El màrqueting busca de generar una relació d’intercanvi a través de productes o bens (materials), serveis (assegurances, classes particulars, assessories) o idees (teories, projectes, estratègies de comerç).\nPer sobre d’aquest tres grups, trobem les marques. El màrqueting tradicional sempre ha estat centrat en els productes, però quan venem un producte també trobem el servei que ens proporciona aquest producte. Això dona com a resultat una relació entre producte, servei i idea.\nMés enllà de comprar qualsevol d’aquest tres factors, trobem l’experiència. És a dir, es tracta de que el producte, servei o idea acompleixi amb la seva funció en la seva totalitat. Quan parlem d’experiència, parlem de l’estudi que fa la marca per generar experiència i així ser la principal marca del mercat. El màrqueting és l’actitud que ha de tenir l’empresa per ser la principal empresa del mercat. Cada cop trobem clients més exigents, demanen més per menys.\nEl màrqueting treballa amb allò tangible i intangible. Les marques centren cada cop més els seus esforços en allò intangible, ja que el seu objectiu és aconseguir ser la principal marca del mercat a través de les emocions. Per exemple, si volem vendre un bitllet d’avió, allò intangible faria referència en el tracte de la companyia, la puntualitat, la qualitat del servei... La relació entre client i empresa es genera a través dels elements intangibles, a través de les emocions per ser les preferides dels consumidors i finalment generar experiència la qual és la principal força de venta d’un producte. Les xarxes socials han modificat la relació entre client i empresa.\nHistòricament el màrqueting tenia l’objectiu de satisfer les necessitats. El següent pas consisteix en acomplir els desitjos dels consumidors.\nEl màrqueting té dues funcions: identificar els desitjos i satisfer-los. El màrqueting necessita professionals que tinguin connexió amb allò que es vol vendre. Quan parlem d’identificar i satisfer els desitjos, parlem de preveure les necessitats dels consumidors a través de les xarxes socials fent prediccions d’allò que busca el client. El màrqueting del futur són tendències que tenen els consumidors que s’han d’integrar perquè les marques sobrevisquin.\nInstruments per aconseguir èxit del màrqueting: 4P’s 1. Preu El preu es la gran variable instantània que treballa el màrqueting. Les decisions respecte el producte defineixen la marca. Son variables immediates. Els preus marquen el que podem pensar sobre la marca. No sempre busquem comprar productes de baix cost ja que aquest factor pot posar en dubte la imatge d'aquest producte. El preu te un component psicològic que ens afecta directament. El preu ubica la marca respecte la competència. El preu depèn del moment de vida del producte, es a dir, variarà segons el temps que porti aquell producte en el mercat. El preu es una variable del màrqueting molt clara que adopta canvis molt immediats. Te un gran impacte en les ments dels consumidors. Els preus son modificats per les comptes d'explotació, es a dir, des del control de les ventes.\n2. Producte Es parla de qualitat, components, origen... El màrqueting basat en el producte es el màrqueting dels anys 80/90 i la seva estratègia es vasa en la qualitat de les marques de consum i els anys de garantia. Ex: anunci de Toyota (7 anys de garantia). Aquestes accions de màrqueting es basen en la qualitat del producte. Avui dia aquestes estratègies ja no funcionen igual, ja que a l'hora de triar un producte no apliquem aquestes característiques establertes. Un altre dels factors importants en la tria del producte es saber l'origen d'aquest.\nEl posicionament de les marques consisteix en que les marques busquen ser les preferides dels consumidors. Aquestes han d'estar ben posicionades, sinó es trobarien en la indiferència. Ha d'existir l'objectiu de trobar un bon ancoratge per ser-hi present en les ments dels consumidors.\nTothom busca que les seves marques tinguin èxit i un bon posicionament el qual ha de ser únic i Semestre I diferent a demés d'autèntic. El posicionament fa referencia a la decisió mes important de qualsevol marca del mercat. La marca ha de destacar respecte les demés diferenciant-se en alguna qualitat. Sinó estaríem competint en una igualtat de condicions, això vol dir competir pel preu la qual cosa fa que baixin els marges de la marca respecte el producte. Per exemple Apple es diferent per elements subjectius. Trobem una diferencia clara basada en elements emocionals.\n3. Promoció Quan parlem de promoció, fem referència a les relacions públiques. Tot allò que fan les marques, comunica i el que no es fa, també. El mercat no respecta el temps i el com una marca vol comunicar un producte, servei o idea. Comunicar o no comunicar no es decisió de l’empresa, ja que això ho controla el mercat. La comunicació és un element de gestió. Comunicar és una exigència i una necessitat. Quan parlem de comunicació, parlem de diferents elements que intervenen en ella com ara les relacions públiques (generen un interès en la empresa patrocinant esdeveniments, actes benèfics o oferint contingut informatiu als mitjans), la promoció de ventes (consisteix en atraure els clients amb ofertes, mostres gratuïtes, regals, presentacions, concursos i expositors en el punt de venta), el màrqueting interactiu (estableix una relació de llarga durada amb els clients mitjançant una conversació, bàsicament online), el màrqueting directe (envia ofertes i informacions sobre el producte directament al consumidor potencial per correu o correu electrònic), la publicitat (produeix anuncis a través dels mitjans intentant arribar al target del mercat) i la venta personal.\n4. Distribució Consisteix en el conjunt de moviments per aconseguir fer arribar el producte als consumidors.\nEngloba el com arriba i les condicions en les que arriba el producte. La distribució també forma part de la imatge que dona l'empresa (puntualitat, qualitat,...) Són tècniques de distribució que definirà la imatge que pot transmetre l'empresa. Parlem de que en funció de quin sigui el mercat en que treballa l'empresa, aquesta pot ser mes llarga o mes curta. Es a dir, no es el mateix una empresa tradicional que d'altres en que hi hagin menys intermediaris els quals poden facilitar o no aquesta.\nAmb aquests tres elements podem assegurar l’èxit dels productes o serveis. La relació d’intercanvi entre empresa i client, el que nosaltres venen guanya respecte el que venen les altres empreses. Avui dia els productes son menys rellevants, però allò que venem ha de ser allò escollit pels consumidors.\nQuan parlem de comunicació o promoció, parlem de publicitat i relacions públiques. El màrqueting no deixa de ser l'actitud que engloba diferents elements com els tres factors que el defineixen: preu, producte, distribució i promoció. Per sota d'aquests tres elements trobem la publicitat i les relacions públiques.\nTEMA 2 PRINCIPIS DE LA DIRECCIÓ COMERCIAL Fins ara la direcció de màrqueting buscava vendre cada cop més, la qual cosa feia que es depengués del director comercial (responsable principal). Avui en dia el màrqueting busca vendre més però a més a més construir una marca, generar experiències, ser la marca preferida dels consumidors, generar elements emocionals... Avui en dia la direcció de màrqueting està al mateix nivell que el director comercial, o direcció general.\nQuan parlem de direcció comercial parlem de polivalència en els diferents departaments. El director de màrqueting ha de tenir un perfil totalment flexible, ja que s’ha d’adaptar totalment als diferents càrrecs de l’empresa.\n- Tasques de la gerència Es tracta d’una unitat de negoci lligat a la marca, una cadena completa de valors. A partir d’ara trobem diferents directors per unitats de negoci. Les estructures han estat modificades ja que la Semestre I marca domina i ordena el conjunt de les estructures. La major responsabilitat recau sobre el director de màrqueting, el qual te la major capacitat de decisió. Quan parlem d’unitats de negoci basades en les marques, parlem d’un client més exigent tot i que les estratègies de les marques sempre seran diferents segons el públics que va enfocada la marca tot i que l’objectiu sempre serà fidelitzar els clients.\nAvui dia la tasca principal d’una marca és la comunicació, és a dir, les xarxes socials. Es tracta d’estar en la immediatesa. Les marques s’estan convertint en potents formules de comunicació, són els majors rivals dels mitjans de comunicació. Hi ha una obsessió de les marques en traslladar informació. Les grans marques es converteixen en generadors d’informació perquè és l’única forma que tenen per aconseguir liderar el mercat això provoca una pèrdua de força per part dels mitjans de comunicació.\nFinalment també trobem una gestió tradicional, ja que els ancoratges del màrqueting segueixen sent els mateixos, però per sobre trobem la comunicació i les xarxes socials.\nQuan parlem de gestió de màrqueting, hem de fixar-nos en els valors constitutius de l’organització. Aquests són els principis de l’empresa en el moment de la seva creació. L’objectiu és contestar una sèrie de preguntes com: quin és el nostre negoci?, qui és el nostre client?, què valoraran els nostres clients? Aquesta és la missió de l’empresa així com els seus valors constituents, la base de tota marca.\nLa visió defineix els objectius que pretenem aconseguir en un futur. Contesta a una sèrie de preguntes com: què vull aconseguir?, on vull ser en un futur?, a quin públic em dirigeixo?, ampliaré la meva zona d’actuació? Els valors de l’empresa són principis ètics sobre els que trobem la cultura de l’empresa i ens permet crear les pautes de comportament.\nEls valors, són la personalitat de l’empresa i no poden convertir-se en una expressió de desitjos dels dirigents, sinó que han de plasmar la realitat.\nLa missió i els valors de l’empresa tenen com a objectiu la creació de les estratègies de les marques.\nEl conjunt de les decisions ha de tenir el caràcter del màrqueting. Les empreses del futur són empreses que venen amb aquesta orientació i aquesta determinació.\nLa cultura de l’empresa és allò més íntim amb el que te a veure amb la construcció del màrqueting d’una organització. Ens referim a la seva personalitat, allò que ens transmet a nivell visual.\n- Tasques de direcció de màrqueting El màrqueting holístic consisteix en el desenvolupament, el disseny o implementació de programes, processos i activitats de màrqueting que reconeix que tot importa quan es tracta de màrqueting i que una perspectiva amplia i integrada és necessària freqüentment.\n▪ ▪ ▪ ▪ ▪ Desenvolupament de les estratègies i plans de màrqueting.\nCaptar les perspectives de màrqueting: avaluar contínuament el seu potencial de mercat i pronosticar la demanda.\nConnexió amb els clients: entenent els mercats, fent una bona segmentació dels mateixos.\nGeneració de marques fortes: desenvolupar una estratègia de posicionament, prestant atenció als competidors.\nEstratègia de valor en els productes.\nSemestre I ▪ ▪ Comunicació del valor: establint eficients programes de promoció de vendes, publicitat, esdeveniments i relacions públiques.\nCreació de creixement de llarga durada.\n- La planificació estratègica La planificació estratègica és el pla general que permetrà a l’empresa sobreviure i créixer a llarg termini, tenint en compte les seves oportunitats, els seus objectius i els seus recursos.\nA partir de la planificació estratègica s’estableix la resta de la planificació de l’empresa, com els plans anuals i els plans a llarg termini que tenen a veure amb els negocis actuals de l’empresa.\nLa planificació estratègica parteix de la definició que s’hagi realitzat del propòsit general, de la missió i la visió de l’empresa.\n- Estratègia És tota acció concreta desenvolupada per aconseguir un objectiu proposat, tracten de desenvolupar avantatges competitives recolzant-se en un o diferents instruments de màrqueting.\nEx: Mercedes. La organització ha canviat respecte l’estratègia de venta.\n- Planificació de màrqueting El conjunt d’activitats d’anàlisi i planificació té com a resultat el pla de màrqueting que constitueix la guia pel desenvolupament de la estratègia comercial. L’elaboració d’un pla de màrqueting assegura que les decisions es prenguin de forma sistemàtica seguint el programa preestablert.\n- Disseny d’una cartera de negocis Orientats per la declaració de la missió de l’empresa i els seus objectius, els directius han de planificar el conjunt de negocis als que es volen dedicar.\nEl procés ha de partir de l’anàlisi dels seus actuals negocis i decidir quin d’ells ha de rebre una major, menor o ninguna inversió.\nEl primer pas és identificar els negocis clau de l’empresa: unitats estratègiques de negoci.\nSemestre I Missió Valors Visió ESTRATÈGIA SEAT Benidorm Ibiza Cartera de negocis Altea León Pla de màrqueting Pla de màrqueting Pla de màrqueting Pla de màrqueting RESULTATS Ventes Màrqueting - Unitat de negoci És una unitat de l’empresa que té una missió i uns objectius independents a altres àrees de negoci, cosa que permet que tinguin la seva pròpia planificació.\nUna unitat de negoci pot ser una divisió de l’empresa, una línia de productes o negoci.\nEn l’anàlisi de la cartera ha d’establir-se l’atractiu de cada una de les unitats estratègiques de negoci i decidir quin recolzament mereix cadascuna.\nSemestre I Les línies de negoci han de ser coherents pel pas del temps. Les empreses innovadores i líders de mercats tenen moltes línies de negoci en les “integracions” ja que quan aquesta sigui una “estrella”, haurà sigut un èxit en el mercat. Les empreses intenten que des de “vaca” passen a ser “estrelles”. Les dues grans maneres de ser un èxit en el mercat, dependrà de la força d’innovació de l’empresa.\n- Tipus d’estratègies ▪ Estratègia de creixement MERCATS EXISTENTS ESTRATÈGIES DE PENETRACIÓ DE MERCAT ESTRATÈGIES DE DESENVOLUPAMENT DE MERCATS O SEGMENTACIÓ NOUS ESTRATÈGIES DE DESENVOLUPAMENT DE PRODUCTES O DIFERENCIACIÓ ESTRATÈGIES DE DIVERSIFICACIÓ Centrada en incrementar la pressió comercial en els mercats en els que ja opera l’empresa, amb els productes que actualment conformen la seva cartera.\n➢ Estratègia de desenvolupament del producte Consisteix en crear productes nous en els mercats actuals de l’empresa.\n➢ Estratègia de desenvolupament del mercat Consisteix en detectar nous mercats, nous segments als que dirigir-se o nous canals de distribució.\n➢ Estratègia de diversificació Es tracta de la opció més complexa de creixement, consisteix en tractar de desenvolupar nous productes en nous mercats.\n▪ Estratègia de segmentació Un segment de mercat és un conjunt d’individus amb unes característiques similars, aquests segments poden formar-se sobre la base de molts criteris ja que cadascú pot posar els criteris que vulgui o li interessi. L’estratègia de segmentació permet posar en relleu les oportunitats de negoci existents o generar nous negocis, contribueix a establir les prioritats ja que podem conèixer el que busca el client, facilita l’anàlisi de la competència i finalment facilita la cerca de productes o serveis segons les necessitats específiques dels clients. Les segmentacions més precises són aquelles que ens permeten conèixer als clients i que l’empresa tingui un èxit important. La segmentació té com a objectius aconseguir tenir una relació exitosa entre el client i els productes de l’empresa.\n▪ Estratègia de posicionament Es tracta de buscar terrenys d’identificació de cada marca en els consumidors. Consisteix en identificar una sèrie de valors que podem associar a una marca de manera inconscient. És una obsessió pel posicionament que tenen les marques per marcar territori en una sèrie de valors com seria per exemple la seguretat en el cas de la marca Volvo.\nSemestre I ▪ Estratègia competitiva L’estratègia que més es comparteix és l’estratègia de posicionament. És tracta de treballar la supervivència de l’empresa, perquè en cas de no marcar la diferència i no fer-e lloc en el mercat, l’empresa haurà fracassat.\nTEMA 3 SEGMENTACIÓ DE MERCATS El mercat és un lloc físic o virtual en el que es produeix el trobament entre la oferta i la demanda.\nDes del punt de vista del màrqueting, el mercat engloba el conjunt de persones amb unes característiques similars que necessiten, desitgen i tenen la capacitat legal i econòmica per comparar un producte i servei determinar. És a dir el mercat és tot allò que està entre el client i l’empresa.\nClassificació dels mercats.\n- Competència perfecta.\nMonopoli. Es produeixen en aquells mercats o economies que no estan desenvolupats.\nMonopsoni Oligopoli. El mercat es reparteix entre diferents empreses.\nCompetència mono política. Una empresa controla d’una forma única el mercat i marca una sèrie de barreres pels clients.\nEls mercats també es poden classificar segons el què es comercialitza.\n- Mercat de consum. És el mercat habitual, del dia a dia.\nMercat de servei. Es tracta de mercats de serveis com el metro, el metge...\nMercat industrial. El producte entra com a matèria prima i surt com a producte final, es produeix una manipulació.\nEls mercats també es poden classificar segons l’àmbit geogràfic.\n- Mercat local. És el més proper que tenim en funció de cadascuna de les empreses.\nMercat regional. Es tracta d’un mercat on es troben empreses que tenen una sèrie de característiques amb la regió on es troba l’empresa.\nMercat nacional. Es una àrea geogràfica que està delimitada per l’Estat.\nMercat internacional. Engloba el mercat mundialment.\nEls mercats es poden classificar segons l’intercanvi.\nLicitacions. Es tracta de proposar una sèrie de ofertes que marca l’empresa.\nRelació. És el més emprat habitualment, en aquest cas s’estableix un preu i el consumidor paga.\nContractuals. Es fixa un preu entre l’empresa i el consumidor i queda declarat en un contracte.\nFranquícies. Es tracta d’un mercat entre el contractual i el de relacions. Existeix una empresa que aconsegueix beneficis a través de diferents comerços que pertanyen a petites empreses.\nL’entorn: macro entorn.\nDimensions: demogràfiques, econòmiques, socials o culturals, legals o polítiques, tecnològiques i mediambientals. Es tracta de controlar el mercat sabent a qui ens dirigim. No delimitar el mercat Semestre I comporta un problema. El macro entorn són els elements externs a nosaltres que ens impacten i ens condicionen, variables que des de fora ens afecten i únicament el què hem de fer és adaptarnos. En el macro entorn ens pot condicionar la demografia ja que pot impacta en el negoci en un territori concret. Els factors econòmics impacten de manera important ja que depenent de l’economia del territori condicionarà l’èxit o el fracàs de l’empresa. A nivell sociocultural podem dir que segons el lloc on es trobi l’empresa els hàbits o costum seran diferents que d’altres regions on es pugui trobar. En temes legals i polítics parlem de la situació política en què es trobi el territori condicionarà l’empresa ja que aquesta decidirà si s’estableix allà. Per altra banda els camps legals condicionen les economies i les empreses. La tecnologia i el medi ambient també impacten en la economia ja que les tecnologies estan en constant desenvolupament i pot afavorir a les empreses així com transformar els mercats totalment.\nEs tracta de factors que no controlem però poden influir en l’empresa i condicionar el seu èxit o el seu fracàs. Els negocis, les economies i els mercats han d’estar preparats per tots els canvis i transformacions possibles que es pugin produir ja que avui en dia hi ha un canvi constant. El màrqueting diu que hem de conèixer els canvis que es produeixen per intentar adaptar-nos.\nElements que impacten al mercat des del macro entorn: - Economia.\nDemografia Canvis polítics i jurídics Medi ambient Temes socials L’entorn: micro entorn.\nEngloba una sèrie de factors que cada cop tenen més importància: subministradors, intermediaris, competidors, institucions i clients.\n- Criteris de segmentació. La segmentació del mercat suposa dividir el mercat en petits grups de consumidors que comparteixen unes característiques, conductes i necessitats.\nD’aquesta manera, podem aplicar a cada segment de mercat les estratègies de mercat més adequades, amb l’objectiu de crear major valor pel client. Es tracta d’un mercat que està en constant canvi. La segmentació és una reducció d’aquest mercat ja que seria impossible treballar en tota la seva amplitud. El control sobre un mercat més petit ens podrà permetre adaptar-nos més fàcilment als canvis tan constants que es produeixen.\nLa segmentació ens permet conèixer millors als mercats i ser més eficients.\n▪ Segmentació demogràfica.\n▪ Edat ▪ Gènere ▪ Família ▪ Cicle familiar ▪ Ingrés ▪ Ocupació professional ▪ Educació primària ▪ Generació ▪ Nacionalitat ▪ Religió ▪ Avantatges de la segmentació.\n▪ Permet descobrir noves oportunitats.\n▪ Millora l’aprofitament dels recursos del màrqueting.\n▪ Fixació d’objectius amb major nitidesa.\n▪ Permet l’adaptació del producte a les exigències del cloent.\nSemestre I - - - - Mercat META i posicionament. El mercat META queda definit pel segment o segments de mercat als que l’empresa decideix dirigir-se. Un cop identifiquen els consumidors d’aquest mercat l’empresa busca un posicionament clar respecte als productes de la competència. Per a que es produeixi aquest posicionament, parlarem de dues fases: ▪ Identificar els segments ▪ Seleccionar aquells mercats als que es dirigirà.\n-NICHOS de mercat. En algunes ocasions la segmentació de mercat ens condueix a petits grups amb necessitats i desitjos específics. Es tracta d’un número suficient com per ser rentable. Són espais aprofitables per petites i mitjanes empreses.\nEl comportament del consumidor. El comportament del consumidor es refereix al conjunt d’activitats que porta a terme una persona des de que té una necessitat fins al moment en que es produeix la compra. Es tracta d’entendre a aquest consumidor i identificar les fases per les que passarà aquest fins l’últim moment en que adquireix allò què busca. El màrqueting busca està present en la evolució del comportament que el consumidor tindrà. El mercat canvia com els consumidors i per això és molt important l’ús de la segmentació. El mercat canvia perquè els elements macro i micro afecten a més a més que el consumidor canvia constantment.\n▪ Satisfacció ▪ Dissonància cognitiva ▪ Insatisfacció TEMA 4 INVESTIGACIÓ DE MERCATS I SISTEMES DE INFORMACIÓ La investigació comercial és la cerca i anàlisi sistemàtic de informació rellevant per a la identificació i solució de qualsevol problema en el camp del màrqueting. Es tracta d’un instrument de informació i anàlisi que facilita les decisions del màrqueting. La informació comercial és sistemàtica, regular. Obtindrem de manera regular una sèrie de claus que ens ajudaran a entendre com treballar en el nostre projecte de màrqueting.\n- - - Requisits de la informació ▪ Reduir la incertesa.\n▪ Susceptible d’influir en la decisió.\n▪ Justificar el seu cost.\nLa investigació comercial és la funció que ▪ Enllaça el consumidor, el client i el públic en general amb el comercialitzador.\n▪ Genera i avalua accions de màrqueting.\n▪ Posa de manifest el rendiment del màrqueting.\n▪ Millora la comprensió del màrqueting com un procés.\n▪ Especifica la informació requerida per abordar les qüestions.\n▪ Dissenya el mètode per recollir la informació.\n▪ Dirigeix produeix el procés de recollida.\n▪ Analitza els resultats.\n▪ Comunicació de les troballes i els seves implicacions.\nFases de la investigació comercial ▪ Disseny de la investigació.\n▪ Obtenció de la informació.\n▪ Tractament i anàlisi de dades.\n▪ Interpretació dels resultats i presentació de les conclusions.\nSemestre I La innovació tracta de treballar en la informació comercial, introduint canvis en els productes que produiran un increment en els preus d’aquests. En les empreses de distribució trobem innovació quan introdueixen novetats o productes nous.\n- Tipus d’estudis de investigació comercial ▪ Estudis exploratoris. Es pregunta sobre temes que creus que importen als consumidors. Es tracta d’explorar informació i veure si podem innovar en alguna cosa.\n▪ Estudis causals. Es tracta de demanar un estudi que justifiqui la promoció del nou producte. Ex: Realitzar un informe que investigui com el sucre és dolent per la salut.\nFonts d’informació en màrqueting: Secundàries ▪ Internes: historial de ventes, reclamacions dels clients, ratis financers...\n▪ Externes: estalvien costos, no s’adapten amb exactitud al problema que s’ha d’investigar.\nFonts d’informació en màrqueting: Primàries Les dades primàries s’obtenen expressament per a la investigació a realitzar, solen identificar-se com estudis “ad hoc”. Es divideixen en: fonts primàries qualitatives i quantitatives.\nLes qualitatives poden ser directes o indirectes les quals poden ser individuals o col·lectives. Podem centrar-nos en el problema o en les persones, centrant en les experiències viscudes per l’individu, tractant de provocar a l’entrevistat una auto exploració.\n▪ Estudis descriptius. Són similars als exploratoris, però aquí parlem d’englobar i generalitzar els productes. En tots dos casos es busca claus de millora i innovació per generar valor.\n▪ Les fonts primàries quantitatives tracten de quantificar donant informació dels resultats, partint d’unes mostres estadístiques que permetin extrapolar a tot l’univers de persones la qual volem estudiar.\nL’enquesta. L’enquesta és un instrument de la investigació de mercats que consisteix en obtenir informació de les persones enquestades mitjançant l’ús de qüestionaris dissenyats prèviament per a l’obtenció d’informació. Consisteix en una interrogació i poden ser verbals (entrevista) o escrites (qüestionari).\nL’objectiu final és recaptar informació necessària per a una investigació. Les enquestes poden ser estructurades, quan està composta per llistes formals de preguntes que se li formulen a tots per igual; o no estructurada, quan permeten a l’enquestador anar modificant les preguntes en base a les respostes que doni l’enquestat. Les vies per realitzar una enquesta són: ▪ Enquesta personal ▪ Enquesta per correu ▪ Enquesta telefònica ▪ Enquesta per correu electrònic El qüestionari és una eina fonamental per realitzar una enquesta. Les característiques que ha de complir són: ▪ Rigor ▪ Precisió ▪ Llenguatge clar ▪ Evitar ambigüitats d’interpretació ▪ Evitar orientar les respostes del subjecte en una determinada direcció Semestre I La mostra és un conjunt d’elements d’una població o univers del qual es requereix obtenir informació. Les enquestes han d’utilitzar mostres adequades.\n▪ Mostra aleatòria ▪ Mostra no aleatòria Anàlisi de les dades.\n▪ Edició ▪ Codificació ▪ Gravació de dades ▪ Anàlisi de dades Sistema de informació de màrqueting (SIM) Són de caràcter intern que avaluen i controlen diversos àmbits. Són l’origen.\n▪ Subsistema d’informes interns. Parlaria de l’evolució del preu, de la qualitat...\n▪ Subsistema de la investigació de mercats. Parlaria del nombre de devolucions, reclamacions...\n▪ Subsistema analític del màrqueting. Parlaria de les pràctiques que hem dut a terme que puguin afectar al preu, o altres factors i com això pot afectar a l’empresa de manera que reflexionaríem i ens replantejaríem de tornar o no a dur a terme aquestes pràctiques.\n▪ Subsistema d’intel·ligència del màrqueting. Hem de prendre decisions internes o externes.\nTEMA 5 PRODUCTES, SERVEIS I GESTIÓ DE MARQUES L’objectiu del màrqueting sempre serà generar valor sobre productes (tangibles), serveis o assessories (intangibles). El màrqueting fa servir tres instruments: preu, distribució i promoció.\nEL PRODUCTE El producte és qualsevol bé (tangible) o servei (intangible) que reuneix una sèrie de característiques i s’ofereix al mercat per la seva adquisició, ús i consum, com a forma de satisfer els seus desitjos o necessitats. Així, en el producte podem observar dimensions. Tot i que un producte sempre serà un element tangible dins el grup de productes que engloba així mateix els serveis i les assessories, els quals seran elements intangibles.\nPer generar valor sobre els productes tangibles, introduirem característiques en aquest producte i en el cas dels intangibles, trobarem dos apartats que seran un apartat visual (introducció del naming o eslògan) i un apartat verbal (tipografia, colors...).\n- El conjunt de característiques o atributs físics dels productes. Parlem de elements tan físics com emocionals.\nLes necessitats que cobreix. Productes fabricats per satisfer a les necessitats dels clients.\nProducte augmentat: • • • • Entrega i crèdit Servei posterior a la venta Garantia Instal·lació Semestre I Els productes es poden classificar segons: - - Segons durada ▪ De consum immediat ▪ De consum llarga durada Segons el moment de compra ▪ De conveniència Són obtinguts en el moment i lloc indicat (concert, llaunes de cervesa) ▪ De comparació Es comparen diferents marques per realitzar la compra ▪ D’especialitat Es busca un producte en concret ▪ No buscats Són productes comprats per impuls, no són previstes (anar al cinema i comprar crispetes) La marca per identificar el producte Tota marca està composta pel seu nom i per un logotip.\nIdentitat de la marca: ▪ Verbal.\nNaming – Base Line de Posicionament El nom cada cop té més importància en el màrqueting del producte, és un dels elements que avui dia poden marcar més la diferència a l’hora de posar en marxa un producte o servei. El naming és un dels elements fonamentals del màrqueting que te que tractar-se des de la oportunitat estratègica. Amb Internet i el màrqueting digital, el nom ha de ser estudiat per tal de saber com podria aparèixer al buscador. Finalment parlem d’un nom que té a veure amb la competència d’aquell producte.\nSímbols Logotip Games cromàtiques Tipografies Colors, música, estil visual, element gràfic To de veu, tipografies Textura, olor, firma, diccionari, lay out, qualitats, personatge, fotografies, localitzacions *S’organitza de manera que els elements que trobem primers són els més importants dins el factor visual* Semestre I Es tracta d’elements intangibles i te a veure amb la construcció de la identitat del producte.\nTangible  Benefici bàsic + característiques PRODUCTE Intangible  Verbal + Visual (nom, eslògan) (símbol, logotip, tipografia) Quan parlem d’un producte després del 2005/2010 només es treballava amb els elements tangibles. Amb l’aparició de les tecnologies amb altres factors, els elements intangibles han guanyat molta importància. Als anys 80 el màrqueting es basava només en les característiques dels productes així com el benefici bàsic. L’objectiu del màrqueting és generar valor a través d’un producte amb els elements tangibles o intangibles. Avui dia els elements tangibles farien referència a només un 20% del producte i els intangibles correspondrien a un 80%.\nL’eslògan de posicionament construeix la identitat verbal de la marca. El nom i l’eslògan de posicionament construeixen la identitat verbal dels intangibles.\nCaracterístiques de la cartera del producte (elements tangibles) - Amplitud, és l’amplitud del catàleg.\nProfunditat, es tracta de fins on arribarà l’empresa el seu producte.\nEs tracta de dos elements vitals de les característiques d’un producte.\n- Coherència de la gama, ha d’existir una coherència entre el producte i la segmentació que establim.\nLongitud de la gama, fa referència al nombre de models de producte que estaran al mercat.\nCicle de vida del producte Introducció  Creixement Maduresa  Declivi Estratègia del cicle de vida del producte No tots els productes segueixen el mateix cicle de vida, alguns s’introdueixen i moren ràpidament o passen molt temps en la etapa de maduresa. Alguns poden ser reinventats després del declivi. El cicle de vida pot canviar segons la actuació dels competidors d’altres empreses. Finalment en aquest cicle de vida incideix la moda i els estils.\nEn funció del nostre producte, del nostre mercat i dels nostres competidors, el cicle de vida serà més ràpid o no.\nELS SERVEIS Quan parlem de serveis, parlem d’un bé intangible sobre els que és recomanable aplicar estratègies de materialització (característiques o introducció d’elements tangibles) perquè puguin ser apreciats. Hi ha diferents tipus de serveis: Característiques dels serveis - Intangibilitat. Un servei no pot tenir característiques físics.\nVariabilitat. És clarament variable.\nSemestre I - Perible. Té un principi i un final.\nAquestes característiques són importants perquè les definicions de tangibilitat i intangibilitat provenen d’aquestes característiques.\nQuan parlem de serveis, parlem d’una característica molt important com és la qualitat d’aquest servei. És tracta d’una característica de vital importància.\nPodem seguir diferents estratègies de màrqueting per donar valor al nostre servei: - Tangibilitat del servei Identificar el servei IMP Fixar el preu en funció del valor rebut Realitzar venta creuada Utilitzar mitjans de promoció personal Diferenciar per qualitat del servei IMP Crear una sòlida imatge corporativa Industrialització del servei Singularitat del servei IMP Contrarestar la naturalesa perible del servei LA MARCA Segons Kotler, la marca és un nom, un terme, un signe, un símbol, un dibuix o una combinació d’aquests elements, la finalitat dels quals és identificar els articles o serveis d’un grup de venedors i diferenciar-los dels productes o serveis que trobem en la competència.\nAvantatges competitius de la marca Són elements que ens permeten competir i ser diferents de la resta.\nTipus de marca - Segons els components Segons la cobertura i fins on arriben els productes Específica del producte Envàs i etiqueta Funció Objectius Protegir físicament el producte Ajudar al canal de distribució Potent instrument de diferenciació del Adaptar-se als canvis d’hàbits producte Promocionar i comunicar, suport que no pot Còmodes copiar la competència Pràctics Packaging El packaging implica dissenyar i produir el recipient d’un producte. És un dels instruments més potents a l’hora de treballar el màrqueting del producte.\nDesenvolupament de nous productes Etapes de desenvolupament d’un nou producte: - Generació de idees Semestre I - Crebat de idees Desenvolupament i test del concepte Disseny de l’estratègia de màrqueting i anàlisi econòmic Desenvolupament del producte Test del prototip Test del mercat Comercialització del producte La innovació és la principal fórmula del màrqueting i així generar valor del producte o servei. El percentatge de la innovació d’un país és un dels factors més importants per les empreses ja que si no es genera valor, el sistema no creix i no es desenvolupa.\nTEMA 7 DISTRIBUCIÓ I GESTIÓ DE CANAL La distribució ens parla d’aconseguir generar valor. Avui en dia la distribució és una forma de generar valor i diferenciar-nos de la resta de mercat. Avui dia ens trobem en un moment històric respecte aquest instrument ja que un 40% (AMAZON) del que comprem avui dia, la manera en que es realitza la distribució canviarà de cara al futur. Un alt percentatge de botigues desapareixeran i la resta patiran una transformació. Gairebé el 100% de la forma tradicional en que els productes arriben als consumidors es modificarà de manera que desapareixeran o evolucionaran. Parlem de petits, mitjans i grans comerços.\nL’instrument de la distribució mai ha estat tant important com avui en dia.\nLa distribució comercial La distribució comercial abasta a totes aquelles activitats destinades a posar el producte a l’abast dels consumidors en el moment i lloc on aquests desitgen adquirir-los. Amazon és una empresa que segmenta la maneres que un producte arriba al client ja que ofereix diferents opcions (premium, estàndard) una fórmula amb la qual podem aconseguir els productes amb menys temps possible, de la manera més immediata possible segons els interessos dels clients.\nFuncions de la distribució: ▪ ▪ ▪ ▪ ▪ ▪ ▪ Tenir el producte a disposició del consumidor en el temps adequat.\nTenir disponible el producte en el lloc requerit.\nFacilitar la eficiència de l’intercanvi.\nAdequació de la oferta a la demanda.\nCreació de estoc dins d’una mateixa classe de producte.\nEstandardització de les transaccions.\nSubministres de serveis als clients.\nSemestre I Funcions específiques de la distribució: La cadena de distribució engloba tot el procés, des de la materialització del producte fins a les devolucions del mateix producte. Es tracta d’un conjunt de transaccions.\nCanals de distribució. Tipus de canals Cocacola és un clar exemple de distribució ja que pot permetre múltiples intermediaris ja que ofereixen un producte únic.\nTrobem diferents nivells de distribució d’un producte, segons el grau de poder de l’empresa així com la quantitat de intermediaris que actuen en aquesta distribució. Totes les empreses han de repassar la seva distribució per poden examinar on generar valor.\nTipus de majoristes: ▪ ▪ ▪ ▪ ▪ Segons el sector de la activitat. Hi ha empreses que són aglutinadores de productes d’una mateixa activitat, com un ferreteria. Reben productes de diferents fabricants de ferreteria i aquesta s’encarrega de distribuir-les als minoristes.\nSegons la relació de propietat. Parlem d’un majorista que distribuirà productes propis, d’un mateix sector i complementaris. És important remarcar que la propietat és del mateix majorista. Sector industrial.\nSegons la localització. Si ens trobem en una zona mal connectada, el majorista aglutinarà diferents productes de diferents sectors.\nSegons el desenvolupament de la seva activitat. Està unit al primer tipus de majorista.\nAquest oferirà productes segons la activitat.\nSegons la transmissió de propietat. Oferirà productes segons l’interès del client, ja que es tractarà d’un propietari únic.\nSemestre I Minoristes. Els minoristes són aquells que venen als consumidors. Parlem per exemple del comerç independent com una fruiteria, una botiga de telefonia, una autoescola... També podem parlar de franquícies, es tracta de productes que sabem que podem vendre com Pans & Company, Mc Donalds, Burger King... Es tracta d’un model de negoci amb fàbrica i producte que administra el procés de venda a través d’un subministrament econòmic anual així com un benefici. El comerç associat és aquell que s’associa amb altres comerços independents que s’adjunten per tenir més força. Finalment trobem el comerç integrat que és aquell que es troba sota un macro comerç com seria un mercat, per exemple El Mercat del Ninot.\nModalitats de distribució.\n▪ ▪ ▪ ▪ Exclusiva. Es produeix quan el fabricant dona la distribució del seu producte a un únic minorista per zona o per àrea. Ex: Marca de cotxe.\nSelectiva. És aquella en la fàbrica li diu a un minorista molt concret que serà el venedor dels productes en una zona molt concreta. Ex: Rellotges, perfums...\nIntensiva. Un fabricant busca un major nombre possible de minorista per arribar al major nombre possible de consumidors. Ex: Marques de gran consum.\nExtensiva. Parlem d’un únic minorista que busca consumidors determinats però a nivell geogràfic general.\nQuan hi ha un canvi de modalitat de distribució, hi ha un canvi en les característiques del producte. Estem diferenciant el producte.\nDisseny i gestió del canal de factors condicionats ▪ ▪ ▪ ▪ ▪ Característiques del mercat. Influeixen en la modalitat en que treballarem.\nCaracterístiques del producte. Segons la seva característica marcarà el model de distribució que triem.\nCaracterístiques dels intermediaris.\nCompetència. Ens influeix a l’hora de condicionar el mercat de distribució que adoptem.\nObjectius de la competència comercial.\nEstratègies de distribució: PUSH-PULL La estratègia de push fa referència a llençar el producte al mercat esperant a que el client el demandi. Ex: tablets, televisions. Exposen estratègies en certs moments de l’any com és ara el Nadal. Es tracta de productes que estan tot l’any però tenen deferents ofertes segons el moment de l’any. La estratègia pull comunica del fabricant al client.\nLogística La logística compren el conjunt d’activitats i procediments pràctics que tenen com a finalitat que tots els recursos necessaris per aconseguir un fi estiguin disponibles en el moment i quantitat precisa al mínim cost. Per realitzar la distribució, necessitem logística.\nFuncions de la distribució física: ▪ ▪ ▪ ▪ ▪ ▪ Processament dels productes Maneig de materials Embalatge Transport del producte Emmagatzematge Control d’inventari Semestre I Criteris d’avaluació del transport: ▪ ▪ ▪ ▪ ▪ ▪ ▪ ▪ Cost Rapidesa Capacitat Disponibilitat Freqüència Fiabilitat Flexibilitat Servei ...\nPrincipis de sociologia - Tema 1. Principis de Sociologia (2016) Apunte\nPrincipis de Marketing - Tema 1 - Conceptes fonamentals del marketing (2014) Apunte\nPrincipis de Marketing - Tema 2 - El marketing sectorial (2014) Apunte\nPrincipis de sociologia - Principis de sociologia (2015) Apunte\nPrincipis de Marketing - Tema 8 - Eines bàsiques de marketing (2014) Apunte


La banda de Barcelona presenta el seu tercer treball, gravat en un sol dia i en directe. Pop, afro, soul, latin al servei d'unes cançons que descriuen certeses i les qüestionen. Falciots Ninja, es recol·loquen a cavall entre l'indie i el mestissatge. Actualment es troben en procés de preparació del nou disc, que es gravarà a l'estiu i sortirà a la tardor. La banda està formada per músics que participen en projectes com Guillamino, Bearoid, Sopa de Cabra, MiNE!, Xarim Aresté, La Marabunta i molts més.\nnom del grup: FALCIOTS NINJA\nAlbert Rams: guitarra i veu\nGerard Cantero: baix\nRicky Malo: bateria\nJesús Fayos: trompeta


Oferirà 8 propostes del 7 de març al 2 de maig al Teatre Ateneu\nper Marta Romera 04/03/2021 19:20h\nTàrrega amplia la programació teatral amb dos nous cicles adreçats a públic jove i familiar | LleidaDiari.cat\nCreix la programació d'arts escèniques al Teatre Ateneu de Tàrrega. Del 7 de març al 2 de maig, la Regidoria de Cultura portarà fins a l'emblemàtica sala un total de vuit propostes englobades en dos nous cicles dedicats a espectacles familiars i a muntatges de creadors emergents per a públic jove.\nAixí, juntament amb els concerts del Tàrrega Sona i les representacions del 32è Concurs de Teatre Ciutat de Tàrrega, es reforça l'aposta de la capital de l'Urgell en favor del sector cultural, colpejat seriosament per la pandèmia. «Tot i la difícil situació actual, no ens aturem i continuem promovent l'activitat d'artistes i creadors, fent arribar les seves propostes a un ampli ventall de públic», ha afirmat avui en roda de premsa el regidor de Cultura, Carlos Vílchez.\nPer la seva part, l'alcaldessa Alba Pijuan Vallverdú ha posat l'accent en "la importància d'atraure públic infantil i juvenil, que ha de ser el públic adult del demà garantint la continuïtat de la capitalitat teatral de Tàrrega". L'alcaldessa també ha destacat la temàtica social i pedagògica que uneixen les noves programacions. Per afavorir l'assistència d'espectadors, el preu de les entrades és molt assequible: 5 euros (Disco per xics, 3 euros). Al mateix temps, es garanteix la seguretat del públic amb l'aplicació dels protocols sanitaris (reducció de l'aforament al 50%, circuits d'entrada i sortida, ús obligatori de mascareta i gel hidroalcohòlic, desinfecció de l'espai).\nEl cicle d'espectacles familiars aixecarà el teló el diumenge 7 de març (18 h) amb una peça provinent del circuit de Fundació La Xarxa: L'Hort de Can Pitrocs de la companyia segarrenca La Guilla Teatre. Plasmat a través del teatre de màscares i titelles, el muntatge narra una història de valors humans i ecològics.\nEl diumenge 21 de març (12 h i 18 h) arribarà Disco per Xics de Fadunito Produccions, un dels plats forts del passat Carnestoltes que s'ajornà a causa de les restriccions sanitàries. Barrejant música, text i arts visuals, els intèrprets interactuen a través de les noves tecnologies, pantalles led i efectes visuals.\nEn aquest cicle també s'integra una de les propostes del Tàrrega Sona, el concert – espectacle per a nadons de Cia Pels Més Menuts, que torna al Teatre Ateneu adaptant fragments de coneguts musicals. L'agrupació dissenya un colorista univers de fantasia i màgia per als infants amb títols tan cèlebres com El Mag d'Oz, El Rei Lleó, Mar i cel o West Side Story. Serà el diumenge 28 de març (17 h i 18:30h).\nL'agenda d'espectacles familiars es clourà el diumenge 2 de maig\nL'agenda d'espectacles familiars es clourà el diumenge 2 de maig (18 h) amb el moviment i els audiovisuals de Roseland Musical. Els infants gaudiran de projeccions en 3D que divulgaran de forma amena una de les ciències més antigues de la humanitat: la geometria (aquest és també el títol del muntatge). Un cercle, un quadrat i un triangle són tres figures destacades d'aquesta fascinant creació que també integra dansa contemporània, acrobàcies i hip-hop.\nEls botiguers lleidatans que poden sumar-se a una app que facilita el 'tax-free'\nLes Garrigues homenatja les dones de la comarca pel 8M


2n i 3r: de novembre 2016\nCom ja sabeu, el projecte de ciències va relacionat sobre el Cel i la Terra. Aquest primer trimestre les quatre classes (Biòlegs, Metges, Astrònoms i Meteoròlegs) estem descobrint què és un científic, quina feina fa i quins són els passos del mètode científic. Mitjançant investigacions i experiments estem coneixent com es va formar la Terra, quin és el seu origen i quines són les seves capes. Per fer-ho estem utilitzant molt les eines TIC (ordinadors, iPads, internet...) i el treball en grup cooperatiu.\nUs deixem amb un tastet fotogràfic que reflexa la feina que anem fent.\nProjecte Ciències 2n-3r (16-17) - Kizoa Editar Videos - Movie Maker\nPublicat per Annexa a 13:19:00 Cap comentari:\nSetmana de la ciència: EL CANVI CLIMÀTIC\nAquesta setmana l'hem dedicat a la ciència. Hem pogut descobrir moltes coses sobre el Canvi Climàtic: què és la meteorologia, el clima, la capa d'ozó, els rajos ultraviolats, l'efecte hivernacle o el reciclatge. També hem après com està afectant aquest canvi a la Terra i què hi podem fer nosaltres. Ara ja sabem que la Terra comença a "tenir febre", s'està escalfant massa, que estem enviant massa fums nocius a l'atmòsfera i que està a les nostres mans fer-hi alguna cosa.\nHa sigut molt interessant, hem après un munt de coses!\nVolem fer una dedicació molt especial a tots aquells pares i mares i gent externa a l'escola que han vingut al nostre cicle a col·laborar i ensenyar-nos coses. Sense ells, aquesta setmana no hagués estat possible.\nTaller de Reciclatge: Mònica Cabezas, Consol Hidalgo, Salomé Carmona, Lourdes Oliva i Montserrat Serarols.\nXerrada sobre l'efecte hivernacle: Mercè Carreras.\nXerrada sobre Meteorologia: Mònica Herrero, del Servei Meteorològic de Catalunya.\nTallers del cicle de l'aigua, la clorofil·la, les begudes amb sucre i els planetes: alumnes de la Universitat de Girona.\nA totes vosaltres, moltíssimes gràcies per la vostre estimable participació. Us estem molt agraïts!\nUs deixem amb un recull fotogràfic perquè vosaltres també pugueu gaudir de la setmana!\nSetmana Ciència 2n3r (Canvi climàtic 16-17) - Kizoa Editar Videos - Movie Maker\nPublicat per Annexa a 1:42:00 Cap comentari:\nUna part de la matèria de matemàtiques la realitzem a través d'unes tasques que anomenem Espais Matemàtics. Són una sèrie d'activitats manipulatives, experimentals i vivencials que tenen per objectiu facilitar l'aprenentatge de continguts com numeració, càlcul o geometria. Per fer-ho, utilitzem material manipulatiu creat pels propis mestres, així com també els reglets o els àbacs.\nELS ÀBACS: NUMERACIÓ I CÀLCUL\nNUMERACIÓ AMB RETOLADORS VILEDA\nTARGETES PER NUMERACIÓ I CÀLCUL\nREGLETS PER NUMERACIÓ I CÀLCUL\nA través d'un pla de treball, els alumnes poden escollir cada dia quina d'aquestes tasques fer i tenen unes quantes sessions per poder realitzar-les totes. Aquesta metodologia ens ajuda a que l'aprenentatge d'aquests continguts sigui més lúdic, significatiu i entenedor. També fomenta el fet que cada alumne, independentment del seu nivell, pugui realitzar la tasca, ja que cada espai està pensat perquè cada alumne se'l faci al seu nivell.\nUs deixem amb un tastet perquè pugueu veure com ho treballem.\nEspais de Matemàtiques - Kizoa Editar Videos - Movie Maker\nPublicat per Annexa a 10:21:00 Cap comentari:


XarxaLlull: Blog de la Revista Llengua i Dret. Article de Josep Vidal Arráez\nBlog de la Revista Llengua i Dret. Article de Josep Vidal Arráez\nper Info Llengua - Tuesday, 20 January 2015, 12:48\nDins el marc de la Revista de Llengua i Dret que publica l'Escola d'Administració Pública de Catalunya, ens fem ressó de l'article de Josep Vidal Arráez, professor de llengua i cultura catalanes a la Universitat de Tolosa Jean Jaurès, que s'ha publicat al Blog de la Revista de Llengua i Dret. L'article, titulat "El català en l’Administració de justícia a Catalunya, un repte pendent", tracta sobre la dificultat per aconseguir una normalitat en l'ús de la llengua catalana a l’Administració de justícia.\nEl Blog de la Revista de Llengua i Dret complementa l’edició semestral de la Revista amb apunts d’anàlisi de temes d’actualitat, articles d’opinió i notícies rellevants dels àmbits de què tracta la Revista.\nLa Revista de Llengua i Dret, Journal of Language and Law, de periodicitat semestral, publica estudis acadèmics sobre el llenguatge administratiu i jurídic, el dret lingüístic, la política lingüística i la sociolingüística. L'Escola d'Administració Pública de Catalunya n'és l'entitat editora.\nRevista de Llengua i Dret, 62\nTots els números de Revista de Llengua i Dret


Retorn de les trobades: enquesta per començar un procés de generació de propostes a nivell metropolità - Validació del procés - Participem per millorar la gestió de l'aigua a l'AMB - (CO)INCIDIM\nDesplegar Validació del procés\nRetorn de les trobades: enquesta per començar un procés de generació de propostes a nivell metropolità\nFa 15 mesos el Moviment per l’Aigua Pública i Democràtica, Enginyeria Sense Fronteres, Ecologistes en Acció, Platoniq, la Taula de l’Aigua de Terrassa i el Grup Impulsor del Parlament Ciutadà iniciavem el disseny d’un procés de participació metropolità per abordar les carències del sistema de governança de l’aigua de l’Àrea Metropolitana de Barcelona (AMB).\nDurant aquest temps, i després de diverses trobades amb diferents organitzacions del territori, ens hem adonat que son moltes i diverses les lluites i demandes que ens trobem en l’àmbit metropolità. És per això que, des de l’aigua, ens hem acostat a moltes organitzacions per conèixer les seves lluites, interessos i propostes per fer de l’AMB un territori viu, organitzat, dinàmic i legítim. Gràcies a aquest procés, hem pogut co-organitzar i participar de l’Assemblea de SOS Baix Llobregat i l’Hospitalet i la primera Àgora dels moviments socioambientals del Besòs.\nDesprés d’unes jornades tan intenses, enriquidores i motivadores com les del Llobregat i el Besòs no podiem sinó seguir imaginant maneres de donar continuïtat a les lluites compartides.\nPretenem seguir teixint complicitats a partir de la reflexió conjunta. Ens proposem enfortir les xarxes i potenciar-les per tal d’incidir de manera més efectiva sobre aquelles realitats que volem transformar a l’AMB\nAmb aquests propòsits com a horitzó, ens hem posat a treballar sobre les intervencions fetes per totes vosaltres en les diferents trobades i espais. A partir dels continguts, compartits, de les vostres experiències en diferents àmbits, hem agrupat els temes que constitueixen l’objecte de la vostra reflexió i de la vostra acció com a entitats.\nFruit d’aquesta classificació, evidentment subjectiva, ens aventurem a proposar tres eixos temàtics que ens semblen que recullen les diverses lluites que tenim a l'AMB. Us els compartim a continuació amb una condició, que ens aviseu si l’objecte de les vostres lluites no està contemplat. Perquè volem incloure’t.\nEix 1. Conservació del medi: fauna, flora, gea, habitats\nEix 2. Ordenació del territori: medi urbà, urbanisme, mobilitat, energia\nEix 3. Gestió i governança dels béns comuns\nLa idea d’agrupar els temes concrets en categories més amples respon a dos objectius:\nIncloure la multiplicitat d’experiències compartides i fer-ho aconseguint passar del format “llistat d’experiències” al format “grups d’experiències”, molt més complex en quan abstreu les propietats compartides per conformar els grups en qüestió.\nPrendre consciència de les variables que compartim com a grup més ample i, en conseqüència, afavorir espais de reflexió i d’acció conjuntes que ens permetin articular, potenciant-los, els objectius propis de cada entitat, les propostes sorgides de cada moviment.\nI és en aquest context que us fem una demanda que es concreta en respondre les sis preguntes de l’enquesta. Amb les vostres respostes volem tancar aquest primer procés participatiu, amb l’objectiu d’obrir un nou camí cap a la construcció d’un Parlament Metropolità Ciutadà.\nEsperem haver-te motivat el suficient perquè t’incorporis/us incorporeu a la construcció d’una proposta d’actuació conjunta, capaç de generar espais de reflexió per eixos, d’habilitar temps per compartir les idees sorgides de cadascun d’ells i d’imaginar accions conjuntes que transformin els aspectes de la realitat que ens ha ocupat i que volem modificar.\n1. De quina organització, entitat, moviment ets? * El camp no pot estar en blanc Hi ha massa opcions seleccionades\n2. Tens un correu electrònic on et/us puguem contactar? Hi ha massa opcions seleccionades\n3. En quin dels eixos temàtics proposats consideres que té cabuda el treball de la teva entitat, el teu moviment? *\n4. Si haguessis de triar unes quantes paraules clau que expliquessin, de manera resumida, el contingut del vostre moviment, les línies mestres de la vostra entitat, quines seleccionaries?\n5. Creus pertinent treballar aquests eixos en l’àmbit metropolità? *\nNo ho tinc clar/mostro els meus dubtes\n6. Tens algun comentari, suggeriment o aportació que vulguis fer?\nEstic d'acord a participar voluntàriament en aquesta enquesta i que les dades siguin utilitzades de forma anònima amb finalitat d'investigació, diagnòstic i difusió.


Acampar a la vall de Schladming amb nens petits i educar-los en la frugalitat (sí, tal com sona) – |REVISTA|KAMPA|\nNo fa gaire em van preguntar: «com pot ser que els algoritmes no ens hagin avisat del comportament del mercats?». La meva resposta robòtica va ser: «perquè hem basat els algoritmes en dades històriques, però això no havia passat mai».\nNo es pot preveure el que no es coneix\nObservem patrons que es repeteixen, se’ns amunteguen en la memòria i ens ajuden a autocompletar: quan passa A, farem B si hem vist molts cops que B segueix A i tot va bé. Sense ser-ne massa conscients passen les hores, i qui dia passa, anys empeny. \nPer contra, artistes, inventors, i a vegades nosaltres mateixos quan cridem «eureka!» a la banyera, creem coses noves. Ara bé, la generació completament original és excepcional: el progrés se sol apuntalar sobre l’associació de conceptes. Per tant, tenir al cap una biblioteca àmplia i variada d’experiències és una recepta raonable per a estimular la inspiració.\nEls fills tampoc poden preveure el que no coneixen\nCom a pare vull contribuir a ampliar la biblioteca d’experiències dels meus fills, pensant en la seva inspiració futura. Perquè em desespero quan veig que els fills, algoritmes biològics al cap i a la fi , són incapacos de fer moltes coses trivials, sobretot durant les vacances.\nÉs precisament en aquests dies anormals quan els algoritmes-fills projecten la seva experiència en escenaris i col·lectius sovint desconeguts. Els resultats poden anar del còmic al frustrant, i acabes entonant una interpretació moderna del «Pare perdona’ls, que no saben el que fan.» \nDes d’aquest angle, vull compartir sense cap pretensió el meu experiment. Donat que vivim immersos en un dia a dia d’abundància perenne, amb les butxaques, les neveres i els calaixos plens i reomplerts a la velocitat del clic, vam decidir dormir durant dues setmanes seguides a una cota mitjana alpina.\nVam discutir de manera activa què trobavem a faltar i quins esforços calia fer per aconseguir aigua, un lavabo (o entorn de funcionalitat equivalent, E.F.E.), i com minimitzar la compra de menjar, també els preus i el valor de les coses, i que tot capigués de forma digna a les motxilles.\nLa potència pedagògica de l’escassesa\nAixí he comprovat el paper poderós de l’escassesa en la pedagogia dels nens petits. Allò de «d’on no n’hi ha no en raja» és difícil de pair quan tens sempre la panxa plena. Un altre aspecte inesperat, l’adrenalina digital, també l’hem abandonat aquest dies a l’herba de la vall de Schladming. En comptes d’això hem experimentat l’adrenalina gravitacional d’algunes caigudes i de vertígens en alguns camins. Ningú va prendre mal ni va passar gana, i al tercer dia ningú enyorava el YouTube.\nAbans que les opinions instantànies omplin la sala, proposo dues preguntes amb impacte professional i ecològic.\nLa pimera: com pretenem que els fills aprenguin a valorar i gestionar recursos (des de diners fins al pa) si sempre estan exposats a l’abundància? Des del punt de vista algorítmic és poc probable que es desenvolupin habilitats de gestió si mai hi ha escassesa. A Linkedin els valoren prou bé, els «project managers» joves.\nLa segona: com vols inculcar que s’estalviï aigua si l’aixeta sempre raja a casa i a l’hotel? No falten les notícies de sequera, canvi climàtic i els impactes en el medi i l’agricultura, inclosa la fam.\nNo hem salvat el món, però alguna cosa hem après. Estic convençut que visualitzar que l’aigua que queda són dos litres aportarà una experiencia i farà emergir espurnes de consciència sobre la necessitat de ser frugals amb l’aigua. El mateix que comprar fuet i formatge a diversos dies vista, mentre els diners de la cartera van minvant.\n Yuval Noah Harari, Homo Deus.\nAnterior Entrada anterior: František Skála, il·lustrador\nSegüent Entrada següent: newsletter 21/07-8


Natalia de Molina: “Existeix una violència intrínseca contra les dones”\nEstrena el 13 de maig\nL’actriu estrena pel·lícula i explica les seves vivències d’assetjament sexual\nA Natalia de Molina també li ha passat. Diverses vegades. Com a gairebé totes les dones: des de mirades lascives o frases malsonants a episodis de veritable por a causa de passos apressats per carrers foscos. L’actriu estrena La maniobra de la tortuga (de Juan Miguel del Castillo), aspre relat sobre la violència masclista en la més atroç de les seves concrecions: Fred Tatien és Manuel, policia i pare d’una adolescent violada i assassinada, que decideix investigar pel seu compte el cas d’una altra adolescent, amb una família que ningú no atén. Natalia de Molina ( Linares, Jaén, 1989) és una infermera que s’ha desplaçat a Cadis, on ningú no la coneix, per fugir del seu ex, un maltractador convicte. El film és dur, admet la seva protagonista: “Aquest tema és tan horrible que no pots ser naïf. La pel·lícula és una hòstia. I el final, una santa hòstia. És important mostrar de manera crua i sense floritures que edulcorin la realitat tan espantosa que s’ hi explica”.\nLa mateixa Natalia coneix la violència masclista. Ella mateixa ho va explicar a Instagram: “He perdut el compte en la meva curta vida de les vegades que m’han seguit, que he corregut, que m’he escapat, que m’han agafat, que m’han tocat...”. I com ella, pràcticament totes les dones que coneix. “Totes hem viscut experiències comunes pel que fa a la por d’anar sola pel carrer de nit, situacions incòmodes, de vegades, sibil·lines. Aquell estat d’alarma, trucar per avisar que ja has arribat a casa... He passat por. Totes ho hem patit”.\n‘La maniobra de la tortuga’ planteja la violència masclista, xacra que “només es combat des de la base”\n“Soc un número”, plora el seu personatge en un moment de la pel·lícula. I això és el que la realitat ofereix: una insuportable llista de dones assassinades pel fet de ser-ho. Natalia creu que aquesta xacra només es pot combatre des de la base: “Mitjançant l’educació. Ha de ser una cosa de base, una educació real en gènere. És més complicat assumir que aquesta és la realitat que negar-la. Perquè si ho assumeixes, ja no pots mirar cap a cap altra banda i hi has de fer alguna cosa: hi ha una violència intrínseca contra les dones, són assassinades i és un patró, passa. Entenc que hi hagi qui necessiti negar-ho, i per a això existeix l’educació”, argumenta.\nAmb 27 anys ja tenia dos Goya. També, una Bisnaga de Plata i dues dedalles del CEC. I malgrat que la seva carrera no coneix sostre, manté un perfil baix en la seva vida social. Ja no surt amb el periodista Jesús Amores, però amb prou feines sabem més coses. Només el que ella explica: “Vinc d’una mare fent malabars per continuar endavant amb si mateixa i amb nosaltres. Heretant roba. Heretant joguines. Heretant motxilles. Heretant silenci. Heretant ràbia. Heretant llum. Tanta sort. Ballant i cantant per callar els crits. I m’hi veig, tan petitona... tan sola... Ara m’estimo una mica més, tot i que que de vegades em costa. I tinc un nus al coll que m’explotarà. Però sé que no soc l’única... i aquí continuem, com papallones”. Molina va escriure aquest post sota una foto seva de petita just mentre es preparava aquest personatge.\nI va ser catàrtic en realitat\nL’explicació que segueix aquest post dibuixa una radiografia de la seva persona molt millor que una bateria de preguntes: “El confinament i tot el que hem viscut em va permetre escoltar-me molt, reflexionar, fer balanç... Les persones que hem patit assetjament escolar sabem que és part d’un mateix, i estava tan sensible amb la pel·li que vaig necessitar vomitar-ho”.\n“Des que ho vaig fer és com si m’hagués tret un pes de sobre. Com arrencar-se una màscara: ja no he de dissimular certes coses. I em vaig adonar que vaig ajudar molta gent pels missatges que vaig rebre. T’adones de la importància de parlar per no sentir-se sola o una bèstia rara”, afegeix Natalia de Molina.


"Als Castellers de Vilafranca s'ha acabat el dol"\n“Als Castellers de Vilafranca s’ha acabat el dol”\nToni Bach en una actuació d’enguany. FOTO: Jose Paredes\n12/11/2019 - 06:00h\nEntrevistem Toni Bach, que ha estat el cap de colla dels Castellers de Vilafranca durant els últims quatre anys\nToni Bach ha tancat el seu quart any com a cap de colla dels Castellers de Vilafranca i, al mateix temps, també ha posat fi al mandat que ha compartit amb Joan Badell, durant el qual hi ha hagut alguns moments dolents, però també molts de bons. De tot plegat n’hem parlat amb ell en aquesta entrevista.\nEl 2017 va definir la temporada com a “inesperada”, i el 2018 com a “complicada”. I la d’enguany?\nJo diria que ha estat un any del qual em sento molt satisfet.\nFaci’m una fotografia general de la temporada.\nEls quatre anys de mandat van molt lligats. Portàvem 20 anys al 100% i el 2016, que per mi va ser la temporada més satisfactòria, en igualtat de condicions vam tornar a guanyar la Vella al Concurs, tot i que ells havien anat al 120%. Sabien que havien de pitjar més l’accelerador. Nosaltres teníem joves que no ens havien vist mai perdre, i la Colla Vella que no l’havien vist mai guanyar. Aleshores el 2018 venen caigudes dolentes, la canalla es fa mal… i això repercuteix. I l’any passat perdem el Concurs i sabíem que el resultat en les diades de Sant Fèlix i en els concursos serien el nostre termòmetre. Durant el mandat hem guanyat un Concurs i n’hem perdut un altre. I hem guanyat tres anys per Sant Fèlix, i un no. També t’he de dir que el tronc és l’altaveu de la colla, i ja l’any passat vam observar que complia menys. I enguany vam decidir fer un seguiment del grau d’implicació.\nVaig començar a mesurar el tant per cent d’assistència a l’assaig del tronc. Vam arribar a Vilanova amb una mitjana del 66%, a Sant Fèlix del 77% i a Tots Sants del 88%. Som els mateixos i som molt bons, però amb menys assaig. Aquestes xifres encara són lluny del 95% dels millors moments. Qui té el 100%? Els membres del pilar, que n’han descarregat tres de tres. Tots tenen el 100% menys algú que no ha pogut venir per malaltia, però això és l’excel·lència. Però vam decidir donar un tomb a la situació provant gent nova.\nCom veu l’actuació de Tots Sants, uns dies després?\nMostra que als Castellers de Vilafranca s’ha acabat el dol d’haver perdut. Vam perdre el Concurs? I què? No passa res. Això són els castells, i la diada de Tots Sants demostra el nostre caràcter. Vam començar d’una molt mala actuació, desmuntant el 3d10fm tres cops. El deixem córrer, remuntem amb td9fm i després ve el 4d9sf, que seria la imatge de la feina que hem anat fent, amb molta gent jove. I acabem, en tercera ronda, amb el castell que ens ha identificat més aquests 4 anys, que és el 3d10fm. Per nosaltres el 3d10fm ja no és un maldecap, perquè en 4 anys n’hem fet 14 i en els últims tres anys som els únics que l’hem descarregat.\nCom va ser el canvi d’estratègia de deixar el 3d10fm per a tercera ronda i plantar, primer, el 4d9sf?\nEns miràvem amb el Xaio i pensàvem: què passa? Teníem la sensació que era un 4d01fm, que quèiem sols. Per això vam decidir canviar i fer la td9fm per calmar la gent i després anar pel 4d9sf perquè, igual que el 10d8, és el reflex de la feina que hem anat fent. El 3d10fm era el nostre màxim objectiu per temes de rivalitat, perquè som els únics que tenim el 3d10fm. Però el 4d9sf també ho era.\nPodríem dir que el 3d10fm descarregat va ser amb l’alineació més tradicional. Va haver de fer alguns canvis respecte als primers, oi?\nSí. Això no vol dir que els que hi anaven abans no el poguessin fer, però no hi havia prou assaig. Amb els canvis millorem dos pisos i, a més, quan dius que el Mata va a terços i el Xaio a quarts, tothom es tranquil·litza. I la gent no va voler caure. Igual que el 10d8: va anar molt pitjor del que fèiem a assaig, podia caure de tot arreu però el van fer. Al final, els Castellers de Vilafranca som guerrers, som competitius i, si ho donem tot a l’assaig, som invencibles.\nQuin castell li dol més no haver portat a plaça?\nJa se sap que m’agradaria fer el 4d10 amb folre, però això era un somni meu que encara veia fa quatre dies. Jo crec que el que volíem fer ho hem fet tot, perquè l’objectiu d’aquesta temporada ja no era fer castells grans com xurros, ja que fer nous castellers comporta tot un procés. Però, a més, és molt important tenir en compte que als Castellers de Vilafranca sempre hi ha els veterans que, en algun moment o altre, si els necessites hi són. I això és molt important, perquè estrenes gent jove però tens pal de paller amb gent que porta molts castells a l’esquena.\nCom valora la gestió de la canalla?\nDoncs això és una de les coses que, personalment, potser no he fet gaire bé. Vaig apostar per una cap de canalla que després va quedar embarassada, i potser, encara que estigués embarassada, no l’hauria d’haver canviat. Jo, per l’amistat que tinc amb ella, vaig preferir que descansés i estigués amb la seva filla i vaig prioritzar la relació d’amistat que la colla. Per a la canalla no és bo, el canvi de referents. I em sap greu no haver-la deixat seguir el segon any de la manera que ella volgués, al seu ritme, sinó que entremig hi vam posar una altra persona, a qui agraeixo molt la feina que va fer, però, repeteixo, potser no era bo un canvi de referent, i més si parlem de canalla. Però igualment estic molt content de la feina que s’ha fet.\nAquests canvis de referent que comenta no han repercutit negativament a l’hora de fer castells?\nÉs molt fàcil dir que quan les coses van malament és responsabilitat de la canalla, però quan sis enxanetes et fan el pilar de sis no pots dir que la canalla va malament. Però les lesions de l’any passat van repercutir molt negativament ja no només als que es van fer mal, és clar, sinó a la resta de la canalla, ja que assimilaven que quan un castell queia es feien mal. I he de dir que, per tot el que ens ha passat, la canalla ha anat molt bé els quatre anys i enguany hem pogut treballar tirant endavant tot el que havíem planejat al principi i amb tota la gent que s’hi ha vinculat.\nVa portar el 10d8 el dia que es van carregar dos 3d9sf a Valls. Creu que era el dia adequat?\nJo ja havia dit feia dies que el volíem portar a plaça i no teníem per què canviar-ho i, de fet, ja no tenia més actuacions per tirar-lo perquè no era un castell de Tots Sants. El vam fer no pas per ser una bomba mediàtica, evidentment, sinó per fer feina amb tota la gent que havia anat treballant aquest temps. És una animalada de castell, perquè es necessiten 60 persones de tronc, i reflecteix tant la gent jove que tenim com la més veterana. Jo crec que és un castell inèdit que es valorarà amb el temps.\nLluny del 3d9sf, però…\nSí, és clar. Però amb el temps es valorarà.\nQuè va passar amb el restaurant de Cal Figarot, que ha passat a gestionar-lo Cal Blay, en comptes de Dani Olivella?\nEn aquell moment volíem que agafés el restaurant algú mediàtic i sabíem que era agosarat, però crec que el projecte anava bé sempre que el Dani fos allà. Quan no hi era, les coses anaven diferent i, finalment, vam arribar a un acord amb ell per trobar una empresa que li retornés part de la inversió i que encaixés més en el projecte. Jo no crec que el seu projecte fos un fracàs perquè quan ell era aquí, la cosa anava bé. Però viu als Estats Units i aleshores no podia estar al Figarot cada dia.\nQuin és el pitjor moment del seu mandat?\nQuan se’ns va lesionar la Soraia a l’actuació de Sant Cugat el 2017. És el moment més dur que he viscut. Evidentment totes les caigudes són dolentes i més si es fan mal els petits, però la de la Soraia va ser un cop molt dur.\nN’hi ha molts. Potser ara per proximitat em vindria al cap l’últim Tots Sants, però em quedo amb la temporada 2016, que va ser grandiosa, i el primer 3d10fm a Vilanova, que tothom es pensava que estava boig per provar-lo. També guanyar el Concurs, és clar… Hi ha moments castellers molt bons, però també em quedo amb la reacció que molts castellers han tingut amb mi, tant en els moments bons com sobretot en els dolents.\nAlgun consell per al proper cap de colla?\nQue el que farà que funcioni el projecte és la colla i, per tant, ha de transmetre el compromís que ens ha portat ser 20 anys al capdavant. Nosaltres vam marcar un model que segur que es pot millorar, però cal que trobin la fórmula de motivar, sobretot els joves. Jo he intentat fer-ho i el primer i segon any va funcionar però evidentment també sóc responsable de no haver aconseguit mantenir el compromís perquè em pensava que les meves claus eren les correctes pels quatre anys.


Les tecnologies aplicades a la medicina arriben a l'Àrea Bàsica de Cornudella – Cornudellaweb / PrioratDigital / Segle21.cat 1998-2017\nEl CAP de Cornudella. Foto: Carles X. Cabós.\n10/08/2005 (Recull de notícies La Tralla).- Amb l’objectiu d’apropar els serveis d’atenció primària als ciutadans i aprofitant les oportunitats que ofereixen les tecnologies de la informació, l´Institut Català de la Salut (ICS) ha posat en marxa dos serveis pioners a l´Àrea Bàsica de Cornudella: la visita mèdica per videoconferència a Prades i la teledermatologia a Cornudella de Montsant. L’àrea Bàsica de Salut de Cornudella de Montsant comprèn vuit nuclis, cinc de la comarca del Priorat (Cornudella, Ulldemolins, La Morera de Montsant, Scala-Dei i Poboleda) i tres del Baix Camp (Prades, Capafons i La Febró), amb una població total d’uns 2.500 habitants.\nA l’estiu, la població de Prades augmenta de 500 a 5.000 habitants. Per poder atendre l´increment de la demanda assistencial que això suposa, des del passat 1 d’agost, l´ICS ha estrenat un servei de videoconferència que cada tarda connecta el consultori de Prades amb el centre de salut de Cornudella de Montsant, on s’ofereix atenció continuada les 24 hores del dia.\nEl primer contacte del pacient és amb la infermera, que aplica el pla de cures per resoldre les intervencions que li corresponen professionalment i escriu la seva valoració a la història clínica informatitzada. Si és necessària l’opinió del metge, es posa en contacte amb el metge de família de Cornudella a través d’una webcam. El metge, que també té accés des del seu ordinador a la història clínica del pacient, fa una nova valoració, estableix el diagnòstic i prescriu la medicació necessària sense que el pacient s’hagi de desplaçar fins a la consulta de Cornudella, ja que les receptes surten de forma immediata per la impressora del consultori de Prades. Durant aquesta visita virtual, no només la infermera parla amb el metge sinó que l’usuari també pot comunicar-s’hi cara a cara i preguntar qualsevol dubte que tingui. Si la gravetat del cas ho requereix, se cita el pacient per un altre dia o bé se’l deriva a l’hospital de referència. Aquest nou servei funcionarà durant tot el mes d’agost i, un cop acabada l’experiència, l´ICS avaluarà els resultats obtinguts i la possibilitat de posar-lo en marxa en altres municipis.\nD’altra banda, el centre de salut de Cornudella també està desenvolupant un projecte pilot de teledermatologia. Aquest nou sistema evita que els pacients de la zona amb algun problema a la pell hagin de desplaçar-se fins a Reus per ser visitats pel dermatòleg. En aquest cas, el metge de Cornudella utilitza una càmera digital d’alta resolució per fer una fotografia de la lesió de la pell. La imatge captada es protegeix informàticament i s’envia per via telemàtica a l’especialista ubicat al centre de salut de Reus que, en temps real, fa el diagnòstic i aconsella el tractament.\nLa teledermatologia és una especialitat de la telemedicina que s’utilitza amb èxit en països com Austràlia, Noruega o els Estats Units. A l’estat espanyol, concretament a Galícia, aquest sistema funciona des de fa temps a les zones rurals on la població es troba molt dispersa i té un accés difícil als serveis mèdics. Els principals objectius d’aquest servei són millorar la capacitat de resolució dels metges d’atenció primària i l’accessibilitat a la consulta especialitzada, reduir el temps de resolució del problema de salut i, per tant, el temps d’incertesa del pacient no diagnosticat, i evitar els costos socials atribuïbles al desplaçament i a la pèrdua de temps laborable. El projecte pilot de teledermatologia a Cornudella es va iniciar el passat mes de febrer i es desenvoluparà fins al novembre, que serà quan es recolliran les dades, s’avaluaran i es farà una memòria dels resultats obtinguts.\nCarles X. Cabós 10 d'Agost de 2005 16 de Juny de 2017 CAP Cornudella, Noves tecnologies, Prades, Salut\nAnterior Entrada anterior: L’Associació de Cases de Pagès del Priorat estudia admetre nous allotjaments turístics\nSegüent Entrada següent: Milà inaugura a Cornudella el nou punt d’informació del Montsant i un jardí botànic