Darrers 5 NewslettersNewsletter 12/03/10Newsletter 18/01/10Newsletter 04/12/09Newsletter 05/11/09Newsletter 22/10/09\nII Jornades Sociosanitàries de La Unió. L’atenció sociosanitària a Catalunya. Construint el futur\nL'atenció sociosanitària té un paper molt important en tot el procés d'atenció dels malalts en algun moment o altre de la seva vida. La continuïtat de l'atenció determina un paper clau en aquest tipus d'assistència, que es complementa amb l'atenció d'aguts i l'atenció primària. Les perspectives de futur, amb l'envelliment de la població i l'augment de la complexitat i de les necessitats sanitàries dels pacients atesos, configura un escenari en el que l'atenció sociosanitària tindrà un espai definit per la seva capacitat de donar resposta a l'atenció crònica de forma eficient i ajustada a aquesta demanda. Necessàriament el sector sociosanitari ha de coordinar-se amb els àmbits fronterers de l'atenció a la dependència i, aguts i atenció primària, conservant el seu paper nuclear en l'atenció dels malalts crònics amb necessitats específiques. Aquesta Jornada va ser un espai de reflexió i debat sobre quin és el paper de l'atenció sociosanitària en l'escenari de futur de l'atenció sanitària.\nLa jornada, que va congregar més de 200 professionals i experts per reflexionar i compartir opinions i coneixement sobre el paper de l'atenció sociosanitària en l'escenari de futur de l'atenció sanitària a Catalunya i a la resta dels estats, es va celebrar el passat 3 de març, a l'Aula Edifici Docent de Sant Joan de Déu.\nDurant la jornada es van presentar dos estudis de La Unió: L'estudi comparatiu dels models d'atenció sociosanitària a l'estat espanyol , el qual mostra que Catalunya, en comparació amb la resta de comunitats autònomes analitzades, és l'única que posseeix una xarxa de recursos destinats de forma específica a l'atenció sociosanitària; i l'informe l'Evolució de la complexitat...\nDurant la jornada es van presentar dos estudis de La Unió: L'estudi comparatiu dels models d'atenció sociosanitària a l'estat espanyol , el qual mostra que Catalunya, en comparació amb la resta de comunitats autònomes analitzades, és l'única que posseeix una xarxa de recursos destinats de forma específica a l'atenció sociosanitària; i l'informe l'Evolució de la complexitat assistencial en l'atenció sociosanitària d'internament , on es constata, entre d'altres aspectes, que l'existència de la xarxa sociosanitària catalana possibilita un alleugeriment d'un 60% de la càrrega assistencial que ha de suportar l'atenció especialitzada en les patologies prevalents de l'internament de mitja i llarga estada. També es va exposar en primícia l'estudi d'Antares Consulting: Claus per a la construcció de l'espai sociosanitari a Espanya.\nPodeu accedir al programa de la jornada i a les presentacions dels diversos ponents: Rafael Bengoa , conseller de sanitat del País Basc; Consol Almenar i Joan Maria Ferrer , coordinadora de psicogeriatria de Benito Menni CASM i director d'assessorament, consultoria i serveis de La Unió, respectivament; Xavier Pujol , gerent del Consorci Sanitari de Vilafranca; Xesca Moyà , subdirectora mèdica de l'Hospital Universitari Mútua Terrassa; Xavier Gómez Batiste , director centre col·laborador de l'OMS per a programes públics de cures pal·liatives. Observatory Qualy de Final de la Vida de Catalunya; Joan Gené , metge de família ICS-CAPSE; Göran Stenberg , Procyoon Management Consulting AB. Suècia; Imma Grau i Anna Riera , directora mèdica àrea de rehabilitació i sociosanitària de l'Institut Pere Mata i directora assistencial, d'anàlisi sectorial i participació de La Unió, respectivament; i Vicente Gil i Yolanda Rueda , director de l'àrea de salut d'Antares Consulting i consultora, respectivament.\nImma Grau (942.6 Kb)\nMontserrat Cervera (727.6 Kb)\nXavier G. Batiste (1798.7 Kb)\nRafael Bengoa (2077.2 Kb)\nJosep Maria Ferrer (2823.7 Kb)\nXavier Pujol (948.2 Kb)\nXesca Moya (784.9 Kb)\nJoan Gené (5897.7 Kb)\nJornada Sociosanitària. L’atenció sociosanitària a Catalunya: construint el futur (115.6 Kb)\nSostenibilitat i qualitat pel futur\nEl Dr. Boi Ruiz, president de La Unió va destacar el treball dels actors del sector sanitari per aconseguir que l'atenció sociosanitària s'adapti de manera eficient als canvis que s'estan produint en la demanda i la importància de la xarxa sociosanitària a Catalunya, la comunitat pionera en la implantació de recursos específics destinats a aquest tipus d'atenció. Ruiz va incidir en la...\nEl Dr. Boi Ruiz, president de La Unió va destacar el treball dels actors del sector sanitari per aconseguir que l'atenció sociosanitària s'adapti de manera eficient als canvis que s'estan produint en la demanda i la importància de la xarxa sociosanitària a Catalunya, la comunitat pionera en la implantació de recursos específics destinats a aquest tipus d'atenció. Ruiz va incidir en la necessitat de construir un sistema sostenible i de qualitat per al futur.\nLa consellera de Salut, Marina Geli, va explicar que s'ha passat d'estructures sociosanitàries a necessitats sociosanitàries on els pacients juguen un rol clau. Aquest és un canvi que han d'assumir totes les parts implicades per fer front al progressiu envelliment de la població i a la cronicitat de les malalties. Així mateix, va fer referència a la poca capacitació dels professionals del sector com un altre repte de futur.\nLa consellera va explicar que, malgrat Catalunya es va anticipar a la resta de comunitats autònomes amb la creació, als anys 80, del Programa Vida als Anys, amb recursos propis destinats específicament a l'àmbit sociosanitari, i actualment se segueix avançant en aquest sentit, el sector sociosanitari ha sabut trobar el seu espai.\nEn relació als usuaris, va insistir en la necessitat de millorar la coordinació del contínuum assistencial i la de treballar des del punt de vista biomèdic els límits de la medicació en favor de la qualitat de vida.\nL’impacte de les malalties cròniques en la sostenibilitat del sistema sanitari\nEl conseller de sanitat del País Basc, Rafael Bengoa, va dictar la conferència “L'impacte de les malalties cròniques en la sostenibilitat del sistema sanitari”. Durant la seva intervenció, va subratllar la necessitat de caminar cap a un nou model de gestió dels pacients crònics a Euskadi i de la importància de la coresponsabilitat per part dels diferents actors implicats. Va explicar que a...\nEl conseller de sanitat del País Basc, Rafael Bengoa, va dictar la conferència “L'impacte de les malalties cròniques en la sostenibilitat del sistema sanitari”. Durant la seva intervenció, va subratllar la necessitat de caminar cap a un nou model de gestió dels pacients crònics a Euskadi i de la importància de la coresponsabilitat per part dels diferents actors implicats.\nVa explicar que a Euskadi s'han elaborat 25 plans d'atenció sociosanitària, però que no s'ha implementat cap, a causa dels problemes que presenta l'actual model d'atenció a malalts crònics.\nEl conseller va advertir de l'important increment de la cronicitat en les malalties (l'any 2010, les malalties cròniques causaran 3 de cada 4 morts) i de la necessitat d'implantació d'una estratègia sociosanitària eficaç i d'una resposta sistèmica.\nSegons el conseller del País Basc, el primer pas que s'ha de dur a terme per reformar el sistema de salut i millorar l'atenció a crònics és l'estratificació de la població basca, d'acord amb el sistema de la mútua Kaiser Permanente, amb la intenció de redistribuir de forma eficient els recursos segons una lògica poblacional. També va fer palesa la importància que els pacients prenguin un paper actiu en la gestió de la seva malaltia i actuïn proactivament amb la finalitat de prevenir complicacions futures.\nRafael Bengoa es va mostrar a favor de la descentralizació i despolitització de la gestió. Va defensar un canvi en l'estil de lideratge i passar d'una cultura jeràrquica a una cultura del desenvolupament que inclogui una cogestió amb els professionals i es tingui en compte la veu de la ciutadania. Tot i afirmar que la descentralització no és fàcil va destacar que és bàsic donar la llibertat a la base del sistema per experimentar i innovar. Va sostenir que des de l'escala més alta de la jerarquia s'ha de propiciar un context adequat per tal de poder arribar a un model sociosanitari eficaç i sostenible.\nPer tant, segons Bengoa, s'han d'afavorir intervencions estratègiques des dels pacients (estratificació, educació, coresponsabilització, etc.), organització (inversió en desenvolupament directiu, etc.) i tecnologia (alinear les diverses eines de gestió).\nEl conseller va concloure anunciant que en un any s'implementaran aquests principis de reforma al País Basc per avançar en un sistema de salut sostenible i adaptat als nous temps.\nPodeu accedir a la presentació íntegra de Rafael Bengoa.\nModels d’atenció integrada sanitària i social en l’atenció als pacients crònics\nGöran Stenberg, Procyoon Management Consulting AB. Suècia, va dictar la conferència “Models d'atenció integrada sanitària i social en l'atenció als pacients crònics”. L'expert suec va fer un recorregut pel sistema sanitari suec i va focalitzar l'exposició en la necessitat de centrar l'atenció en les necessitats del malalt crònic i allunyar-se del pensament del “model màquina”, basat en...\nGöran Stenberg, Procyoon Management Consulting AB. Suècia, va dictar la conferència “Models d'atenció integrada sanitària i social en l'atenció als pacients crònics”. L'expert suec va fer un recorregut pel sistema sanitari suec i va focalitzar l'exposició en la necessitat de centrar l'atenció en les necessitats del malalt crònic i allunyar-se del pensament del “model màquina”, basat en afrontar la complexitat a partir d'una gestió separada de les unitats. Per tant, va destacar que l'aproximació jeràrquica top-down pròpia del model màquina no encaixa amb lògica de la integració que requereix adaptar-se a les circumstàncies locals i a les necessitats dels pacients.\nStenberg va fer èmfasi en els avantatges del model CAS (Complex Adaptative Systems) on la planificació segueix normes de treball totalment noves i els agents en el sistema local tenen la capacitat i la responsabilitat per actuar. En aquest sentit, els gestors innovadors aborden l'usuari del sistema com a un co-productor i utilitzen el seu coneixement per introduir canvis i promoure la formació d'equips.\nL'expert va presentar tres exemples d'organitzacions integrades a Suècia: el de la regió de Skane, on s'ha desenvolupat una nova manera d'integrar l'assistència sanitària a partir d'una organització a prop dels pacients i basada en la col·laboració entre l'atenció primària, serveis comunitaris, atenció especialitzada i hospitals; la iniciativa pionera a Malmö, que treballa amb equips integrats d'emergències i s'articula al voltant del metge de família i d'una infermera, i els resultats de la qual han estat molt bons, ja que els pacients es troben les competències que precisen en la mateixa localitat; i el model TioHundra (a Estocolm), basat en un programa que integra de manera pràctica serveis socials i sanitaris per garantir la continuïtat de l'assistència.\nGöran Stenberg va concloure que aquestes experiències mostren com Suècia s'està allunyant de la perspectiva de la producció i se situa en el camí cap a una perspectiva orientada en les necessitats dels pacients i que, malgrat els obstacles de la integració (estructurals, cultura de l'organització, multitud de sistemes de registres mèdics, etc.) hi ha ponts per superar aquestes barreres.\nPodeu accedir a la presentació íntegra de Göran Stenberg .\nEl futur, l’atenció domiciliària: el paper de l’atenció primària versus l’atenció sociosanitària\nAquesta taula va ser moderada per Josep Ganduxé, director general de Clínica Barceloneta, i hi van intervenir Xavier Gómez-Batiste, director centre col·laborador de l'OMS per a programes públics de cures Pal·liatives. Observatory Qualy de Final de la Vida de Catalunya, i Joan Gené, metge de família. ICS-CAPSE. Xavier Gómez-Batiste va iniciar la seva exposició destacant la necessitat...\nAquesta taula va ser moderada per Josep Ganduxé, director general de Clínica Barceloneta, i hi van intervenir Xavier Gómez-Batiste, director centre col·laborador de l'OMS per a programes públics de cures Pal·liatives. Observatory Qualy de Final de la Vida de Catalunya, i Joan Gené, metge de família. ICS-CAPSE.\nXavier Gómez-Batiste va iniciar la seva exposició destacant la necessitat de donar un impuls a l'àmbit sociosanitari, ja que actualment hi ha una proporció molt gran de malalts crònics que estan integrats en la comunitat.\nVa explicar que els equips d'atenció domiciliària com els PADES han tingut èxit i han estat eficients provocant una reducció de les estades hospitalàries i emergències, un increment de les morts a domicili i un estalvi econòmic. Posant xifres a aquestes afirmacions, va assenyalar que entre l'any 2001 i el 2006 va tenir lloc una reducció entre un 30-50% de l'ús d'hospitals al final de la vida.\nGómez-Batiste va subratllar que, malgrat les millores que ha comportat l'ús d'aquests recursos, s'haurien d'introduir millores tant concrets com globals, per exemple, a través de sistemes d'intervenció més flexibles; de la promoció de suport a les famílies i cuidadors informals; i d'interacció de sistemes socials; entre altres. I va concloure afirmat que la manera d'assolir-les seria a través d'un procés de benchmarking que permetria identificar què cal millorar en cada situació concreta.\nJoan Gené va mostrar l'activitat de l'atenció primària a Catalunya a partir de dades del CatSalut i d'una mostra de mil pacients que estaven al programa Atdom de 72 equips d'atenció primària seguits durant dos anys, i va concloure, entre altres aspectes, que els equips d'atenció primària atenen una població molt envellida i amb problemes destacats com la comorbilitat .\nGené va exposar que el model actual es basa en la demanda i cal una transformació cap a un model que atengui les necessitats dels ciutadans. En aquest sentit, va mencionar algunes propostes com canviar els criteris d'admissió al programa per risc i no només per incapacitat per desplaçar-se; identificar la població d'alt risc i fixar objectius als diferents contractes amb els serveis per prioritzar la seva atenció; l'aplicació de programes territorials comunitaris integrats d'atenció primària, serveis socials i serveis sociosanitaris; la lliure elecció d'hospital; etc.\nPodeu accedir a les presentacions íntegres de Xavier Gómez-Batiste i Joan Gené .\nAtenció aguda, atenció sociosanitària: quin creu cadascú que és el seu paper?\nAquesta taula va estar moderada per Francesc Puig, gerent de la Fundació Vallparadís, i hi van intervenir Xavier Pujol, gerent del Consorci Sociosanitari de Vilafranca i Xesca Moyà, subdirectora mèdica de l'Hospital Universitari Mútua de Terrassa. Xavier Pujol va fer un repàs de l'evolució de l'atenció sociosanitària a Catalunya, des dels seus començaments, amb el Programa sectorial...\nAquesta taula va estar moderada per Francesc Puig, gerent de la Fundació Vallparadís, i hi van intervenir Xavier Pujol, gerent del Consorci Sociosanitari de Vilafranca i Xesca Moyà, subdirectora mèdica de l'Hospital Universitari Mútua de Terrassa.\nXavier Pujol va fer un repàs de l'evolució de l'atenció sociosanitària a Catalunya, des dels seus començaments, amb el Programa sectorial d'atenció al malalt crònic l'any 1983 i el Programa Vida als Anys (1986), fins a la consolidació del desplegament de recursos assistencials d'internament i funcionals l'any 2000.\nPujol va destacar les dificultats que dins l'activitat sociosanitària continua havent per ubicar els malalts adequadament i la necessitat que hagi una veritable integració entre l'hospitalització d'aguts i l'atenció sociosanitària, ja que, malgrat que a Catalunya s'està avançant en aquest sentit, a la resta de l'estat hi ha molt camí per fer. Xavier Pujol va defensar una integració no només funcional sinó també estructural, és a dir, a través de diversos factors com el finançament; l'organització (co-ubicació de serveis, aliances estratègiques, etc.); la prestació de serveis (capacitació conjunta, sistemes d'informació integrats, etc.); la clínica (transversalitat dels processos, història clínica compartida, etc.); i els professionals (millora de la comunicació interprofessional, superar les barreres d'especialització, etc.).\nXesca Moyà va aportar la visió des de l'hospital i va destacar que els centres d'aguts s'han hagut d'adaptar als canvis en la demanda (envelliment de la població i augment de la complexitat i pluripatologia) i esdevenir més àgils, complexos i quirúrgics.\nMoyà va assenyalar l'impacte destacable que tenen els pacients amb necessitats d'atenció sociosanitària en els hospitals d'aguts (estades, reingressos i ingrés centre sociosanitari) i la coordinació entre ambdues parts amb la finalitat d'assolir un model d'atenció més centrat en les necessitats dels pacients. Des del punt de vista hospitalari, la responsabilitat se centra en millorar diversos aspectes com el maneig dels episodis aguts, la relació amb els altres nivells assistencials, o la formació continuada. A més, va destacar que el treball conjunt entre l'àmbit sociosanitari i l'hospitalari a partir d'una atenció més planificada, una integració dels diferents nivells assistencials i una major participació del pacient possibilitarà el camí cap a la sostenibilitat d'aquest model.\nPodeu accedir a les presentacions íntegres de Xavier Pujol i Xesca Moyà .\nEvolució de la complexitat assistencial en el marc de l’atenció sociosanitària\nConsol Almenar, coordinadora de l'àrea de psicogeriatria de Benito Menni CASM, va moderar la presentació de l'estudi que es va fer a iniciativa del Consell Consell de sector d'atenció sociosanitària de La Unió. Joan Maria Ferrer, director d'assessorament, consultoria i serveis de La Unió va explicar l'informe. El treball mostra que l'existència de la xarxa sociosanitària catalana...\nConsol Almenar, coordinadora de l'àrea de psicogeriatria de Benito Menni CASM, va moderar la presentació de l'estudi que es va fer a iniciativa del Consell Consell de sector d'atenció sociosanitària de La Unió. Joan Maria Ferrer, director d'assessorament, consultoria i serveis de La Unió va explicar l'informe. El treball mostra que l'existència de la xarxa sociosanitària catalana possibilita un alleugeriment d'un 60% de la càrrega assistencial de l'atenció especialitzada en les patologies prevalents de l'internament de mitja i llarga estada. Tres categories diagnòstiques expliquen el 33% dels casos: trastorns orgànics i la demència senil o presenil, la malaltia cerebrovascular aguda, i fractura de coll de fèmur (maluc).\nSegons dades del mateix estudi, a Catalunya, en els darrers 5 anys, el percentatge de sobreenvelliment ha augmentat en un 15% en les dones i en un 18% en els homes. També ha incrementat la complexitat assistencial en la mitja estada i convalescència en un 14% i en llarga estada, en un 10%. Aquesta complexitat es correspon amb el fet que el 75% dels casos valorats, tant en llarga estada com en mitja estada-convalescència, corresponen a pacients amb dependència moderada o severa.\nPodeu accedir a la presentació íntegra de l'estudi "L'Evolució de la complexitat assistencial en atenció a la sociosanitària d'internament" .\nEstudi comparatiu dels models d’atenció sociosanitària a l’estat espanyol\nImma Grau, directora mèdica àrea de rehabilitació i sociosanitària de l'Institut Pere Mata, va moderar la presentació de "L'estudi comparatiu dels models d'atenció sociosanitari a l'estat espanyol" que es va fer a iniciativa del Consell de sector sociosanitari de La Unió. Anna Riera, directora assistencial, d'anàlisi sectorial i participació de La Unió, va explicar que l'informe mostra que...\nImma Grau, directora mèdica àrea de rehabilitació i sociosanitària de l'Institut Pere Mata, va moderar la presentació de "L'estudi comparatiu dels models d'atenció sociosanitari a l'estat espanyol" que es va fer a iniciativa del Consell de sector sociosanitari de La Unió. Anna Riera, directora assistencial, d'anàlisi sectorial i participació de La Unió, va explicar que l'informe mostra que Catalunya, en comparació amb la resta de comunitats autònomes analitzades (Galícia, València, El País Basc i la Comunitat de Madrid), és l'única i pionera en posseir, des de la implantació del Programa Vida als Anys, l'any 1986, una xarxa de recursos destinats de forma específica a l'atenció sociosanitària.\nUn fet que marca clarament aquesta diferència és que la disponibilitat de llits a Catalunya destinats a l'àmbit sociosanitari és del 23% del total de llits, mentre que els percentatges a la resta de CC.AA. són clarament inferiors: País Basc, 12%; València, 7%; Comunitat de Madrid, 5%; i Galícia, 1%.\nPodeu accedir a la presentació íntegra de "L'estudi comparatiu dels models d'atenció sociosanitari a l'estat espanyol".\nConstruir l’espai sociosanitari: una assignatura pendent a l’estat espanyol\nVicente Gil, director de l'àrea de salut d'Antares Consulting, juntament amb la consultora Yolanda Rueda, van presentar, en primícia durant la jornada, l'informe “Claus per a la construcció de l'espai sociosanitari a Espanya”, en què s'analitza en profunditat les barreres actuals per a la construcció de l'espai sociosanitari a Espanya, i van concloure la presentació fent recomanacions en...\nVicente Gil, director de l'àrea de salut d'Antares Consulting, juntament amb la consultora Yolanda Rueda, van presentar, en primícia durant la jornada, l'informe “Claus per a la construcció de l'espai sociosanitari a Espanya”, en què s'analitza en profunditat les barreres actuals per a la construcció de l'espai sociosanitari a Espanya, i van concloure la presentació fent recomanacions en aquest sentit.\nGil va explicar que l'informe es divideix en diferents capítols que aborden des del concepte d'espai sociosanitari com a àrea de convergència entre els serveis de salut i els socials, el canvi en el perfil de la demanda (augment de les persones depenent, pèrdua de pes del cuidador informal, etc.), la revisió d'experiències internacionals d'èxit, així com les barreres que dificulten la creació d'aquest espai sociosanitari i els punts clau per construir-lo.\nYolanda Rueda va assenyalar com a principals barreres l'absència d'un model de prestació de serveis de qualitat vers les necessitats de les persones, la rigidesa a la xarxa de serveis (poca permeabilitat), el desenvolupament molt limitat de les eines de gestió de la demanda, l'absència d'un model d'integració de les cures en el territori, la dificultat per orientar els fluxos de finançament i la separació de les xarxes sanitària i social.\nDavant d'aquestes barreres, les principals claus per a la construcció de l'espai sociosanitari, segons l'informe d'Antares Consulting, esdevenen: el finançament conjunt de l'espai com a palanca del canvi, la construcció d'òrgans conjunts d'elaboració i seguiment de polítiques sociosanitàries, la flexibilització del ventall de recursos i serveis i una inversió decidida en sistemes d'informació.\nPodeu accedir a la presentació íntegra de Vicente Gil i Yolanda Rueda .


El Cap Verd proposa que Galícia, Curaçao i Macau ingressin a la Comunitat de Països de Llengua Portuguesa - Nationalia\nEl Cap Verd proposa que Galícia, Curaçao i Macau ingressin a la Comunitat de Països de Llengua Portuguesa\nEl ministre de cultura capverdià diu que “l'economia creativa” aconsella ampliar l'organització\nEl ministre de Cultura del Cap Verd, Mário Lúcio Sousa, ha proposat que Galícia, Curaçao i Macau ingressin a la Comunitat de Països de Llengua Portuguesa (CPLP), una organització internacional de cooperació entre països lusòfons. Segons Sousa, la CPLP no hauria d'agrupar només aquells estats on el portuguès és territorial o oficial, sinó també els països -fins i tot si són nacions sense estat- on es parlen llengües criolles basades en el portuguès, o llengües que mantenen el mateix origen que el portuguès -cas del gallec. Pel ministre, l'emergència de "l'economia creativa" aconsella prendre aquestes decisions.\nA Curaçao -un estat semiindependent dels Països Baixos- es parla el papiament, una llengua criolla basada en el portuguès i amb aportacions de diverses llengües europees i africanes. Sousa recorda que el papiament i el crioll del Cap Verd mantenen moltes similituds. A Macau també existeix un crioll portuguès, per bé que s'està extingint. En qualsevol cas, el portuguès hi té estatus oficial, juntament amb en xinès.\nLa CPLP, però, va aclarir fa uns anys que Galícia no podria entrar a l'organització mentre l'Estat espanyol no hi donés llum verda. Actualment, els membres de ple dret de l'ens només són estats sobirans: Portugal i les seves excolònies del Brasil, Angola, Moçambic, el Cap Verd, Timor Oriental, Sao Tomé i Guinea Bissau.


El ROM de l’ajuntament no permet que la Plataforma Via Unilateral pugui presentar una moció al ple i ho faran les formacions sobiranistes – Ràdio Televisió Arenys de Munt\nEl ROM de l’ajuntament no permet que la Plataforma Via Unilateral pugui presentar una moció al ple i ho faran les formacions sobiranistes\nby Redacció Arenys de Munt on 12 Novembre, 2020 in Notícies, Política\nEl moviment Via Unilateral ha recollit més de 300 signatures amb l’objectiu d’incloure una moció al proper ple que recolzi el compromís de treballar per la independència de Catalunya. Peró el Reglament Orgànic Municipal vigent, només permet que els veïns presentin precs i preguntes, però no mocions, i per aquest motiu la secretaria de l’ajuntament no ha permès fer-la.\nVicenç Ibañez, portaveu de la plataforma Via Unilateral, explica estan en contacte amb els partits sobiranistes de l’Ajuntament, treballant per tal que facin seu el text i el presentin conjuntament per esquivar el veto.\nL’alcalde d’Arenys de Munt, Josep Sánchez, diu que el deure dels polítics és escoltar les propostes de la gent, i que buscaran la manera de portar aquesta iniciativa al ple per tal que sigui votada.\nSánchez avança que la voluntat és portar-la al ple de novembre, però que abans haurà de ser treballada a la comissió informativa que es celebra avui, i que secretària li haurà de donar una forma que respecti el marc jurídic.\nJa s’han recollit entre 300 i 400 signatures per reclamar que torni el servei de pediatria al poble\nL’ajuntament d’Arenys de Munt ha començat aquesta setmana amb la primera part de l’enjardinament de la pista municipal


Màster Universitari en Biblioteca Escolar i Promoció de la Lectura - Facultat de Ciències de l'Educació - UAB Barcelona\n1. El pla d’estudis dels Màsters Universitaris professionalitzadors de la Facultat inclou el mòdul de “Pràctiques externes”:\ncodi Quadr. Pla Pla Crèdits ECTS\n42959 C 2 1166. Biblioteca escolar i prom. lectura 9\n2. Les Pràctiques externes tenen un paper molt important perquè representa el Mòdul on es sintetitzen els aprenentatges teòrics i pràctics de tot el pla d’estudis. Les hores d’estada als centres de pràctiques seran d’entre 180 i 225 hores. La resta d’hores del mòdul es completaran amb tutories, treball autònom i elaboració de la memòria.\n4. El/la coordinador-a assignarà a l’alumne un-a tutor-a acadèmic de la Facultat, que serà el professor de contacte a la UAB durant el temps de realització de la pràctica i signarà també l’imprés de formalització de les pràctiques.\nPer escollir el lloc on fer el període de pràctiques externes hi ha dos opcions:\n1. El/la Coordinador/a proporciona als alumnes un llistat de centres (escollits segons criteris de qualitat i idoneïtat segons itinerari o especialitat) amb adreces de contacte amb el responsable del centre/grup que fa la proposta i tracta d’arribar a un acord d’estada possible a partir del qual aquest escullen.\n2. Els alumnes que manifestin el seu interès en realitzar el pràcticum a un centre que no consti a la llista, i que pugui tenir un interès o utilitat formativa, hauran de facilitar el contacte al/la Coordinador-a per tal que, aquest-a, un cop estudiada i validada la proposta de l’alumne doni el seu vist-i plau.\nEn tots els casos serà el/la coordinador-a qui validi i assigni el centre de pràctiques.\n3. ELECCIÓ DEL CENTRE DE PRÀCTIQUES\nEn funció del tipus de centre que es demana caldrà lliurar la documentació requerida pel/ per la coordinador-a del mòdul.\nAquesta documentació serà lliurada al/ a la Coodinador-a del mòdul, com a mínim dos mesos abans de l’inici de les pràctiques.\n4. ASSIGNACIÓ DEL CENTRE DE PRÀCTIQUES\nEl/la coordinador-a informarà a mesura que es resolguin els expedients de forma individual l’assignació definitiva del centre. Durant el procés es pot demanar informació addicional o aclariments respecte les dades aportades per l’estudiant. En cas de desestimació de totes les propostes s’assignarà d’ofici un centre de la xarxa de centres de pràctiques de la Facultat.\nL’assignació del centre estarà resolta com a mínim 30 dies abans de l’inici de les pràctiques.\n5. FORMALITZACIÓ DE L’ESTADA DE PRÀCTIQUES\n1. L'estada d'un alumne en pràctiques implica l'establiment de:\nun conveni de col·laboració entre l’empresa o institució pública externa i la UAB.\nuna resolució interna en el cas de centres/departaments o unitats de la UAB (mateix codi d’identificació fiscal)\n2. En tots els casos, serà obligatori que un cop assignat el centre l’alumne ompli l’imprés per a la formalització de pràctiques, que signaran: l’estudiant, el/la tutor/a de l’entitat on l’estudiant realitzarà el pràcticum i finalment el coordinador-a de pràctiques. Aquest imprés s’haurà d’entregar a la Gestió Acadèmica de la Facultat, com a mínim, 20 dies abans de l’inici de les pràctiques, bé personalment a finestreta, bé per correu postal a Gestió Acadèmica, Facultat de Ciències de l’Educació, UAB, 08193 Bellaterra (Cerdanyola del Vallès), bé per correu electrònic a l’adreça: Coordinacio.practiques.educacio@uab.cat\nDescarregueu-vos l’Imprés de Formalització de les pràctiques màsters\n3. La funció d’aquest imprés serà la de garantir l’existència d’un conveni de cooperació educativa, i serà la Gestió Acadèmica de la Facultat, un cop rebi l’imprés de formalització de les pràctiques qui comprovarà si hi ha o no ja un conveni signat, i qui s’encarregarà d’iniciar el tràmit en cas que procedeixi de signatura del conveni.\nXarxa de centres de pràctiques del Màster Universitari en Biblioteca Escolar i Promoció de la Lectura


Castells, castlans, ermites i ermitans | Castells, castlans, ermites i ermitans – El Cancell 2.0\nribes.org > El Cancell 2.0 > editorial > Castells, castlans, ermites i ermitans\n7 Gener 2007 editorial, opiniópatrimoni, RedaccióRedacció 248\nGreus interrogants planen sobre el model de gestió de patrimoni arquitectònic de Ribes, que en el fons és una qüestió de dignitat\nLa polèmica oberta en diversos mitjans arran de la decisió del Ple d’ordenar l’enderrocament d’unes millores que l’ermità de Sant Pau havia portat a terme en una propietat municipal i la marxa de José de Udaeta del castell de Ribes que es deu haver formalitzat en els últimes dies han posat al descobert un greu problema de gestió de patrimoni arquitectònic públic. L’Ajuntament és propietari de l’ermita de Sant Pau i també ho és del castell. A la mil·lenària fortalesa, les decisions fa molt de temps que han estat delegades en l’arrendatari de l’edifici, el coreògraf i ballarí José de Udaeta, que ara ho deixa. En general les iniciatives de rehabilitació que s’han portat a terme en aquest espai durant els últims 50 anys han estat aplaudides per tothom; no obstant això, algunes veus han qüestionat tímidament certes intervencions no sabem a qui atribuïbles: per exemple, la substitució del portal de mig punt que donava a la plaça per un altre, quadrat, de factura mesetària. Mai ningú ha obert cap expedient, fins ara.\nD’altra banda, d’un temps ençà, l’Ajuntament acumula casalots decimonònics o d’inicis del segle XX de divers valor sobre els quals s’han portat a terme intervencions més o menys afortunades o, simplement, se n’han tancat les portes. Per si fos poc, a Sant Pau hi ha uns retaules que un dia o altre han de tornar al seu lloc natural, l’Església Vella, sense que ningú hagi reflexionat fins ara sobre la seva substitució amb criteris decorosos i compatibles amb el sentiment popular. Què passa amb els treballs de millora de l’ermita per als quals s’han habilitat vies de finançament? I amb l’agençament dels marges del camí? Quina és la posició de l’Ajuntament davant tot plegat? No sap, no contesta.\nQuant a les millores realitzades a Sant Pau que no s’adeqüen als criteris legals, si una cosa es demostra és que l’Ajuntament no ha tingut en cap moment clar quin és el tipus d’intervenció que s’ha de portar a terme a l’ermita i fins i tot ha passat absolutament d’interessar-se per la qüestió ja que l’ermità sempre ha explicat què fa i què vol fer en plafons públics exposats a tothom en els dies de més concurrència i, molt especialment, durant el matí de festa major en què els visitants es compten a milers. Al nostre entendre, en aquest cas, la seva bona fe ha topat amb la inèpcia i el desinterès municipals, una inèpcia i un desinterès protegits -això sí- per Plans, Decrets i Ordenances.\nDavant de tots aquests fets es pot adoptar una actitud legalista i hipòcrita, que seria carregar-li el mort a l’ermità amb tota la força de la Llei. Però també es podria mantenir una actitud honesta per resoldre el problema per la via de la mediació (tan popular al municipi), respectar el marc legal i consensuar amb el màxim de sectors una política comuna de gestió del patrimoni per intentar dignificar uns llocs que la gent de Ribes s’estimen molt. L’alcalde, Josep Antoni Blanco, coneix perfectament aquesta estimació. Esperem que la sàpiga transmetre a la seva maquinària política i burocràtica. I que aquesta mateixa actitud de responsabilitat i dignitat es traslladi a tota la gestió patrimonial.\n← Lliurament de premis dels concursos nadalencs\tLa diversitat d’opcions combatrà l’abstenció, segons ERC →


L'Hospital comença les obres d'ampliació de la UCI - somGranollers\nL'Hospital comença les obres d'ampliació de la UCI\nEls treballs afecten la planta baixa i la primera a la façana principal dels edificis d'hospitalització\nDimarts, 12 de març de 2019 | 17:00h\nL’Hospital General de Granollers ha començat les obres de remodelació per a la nova àrea de crítics que dotarà al centre de 10 llits més d’UCI –Unitat de Cures Intensives–, que suposaran una vintena de llits al servei. Es tracta d’una ampliació en planta baixa i primera a la façana principal dels edificis d’hospitalització. El nou espai en planta baixa permetrà organitzar el vestíbul principal i l’accés, amb un accés més ampli i centralitzat, i en planta primera serà la nova Unitat de Crítics de l’Hospital.\nA la finalització de les obres, l'Hospital assegura que es disposarà d’un vestíbul més ampli, modern, confortable i lluminós, que permetrà diferenciar les tres entrades principals que tenen tots els hospitals: Hospitalització, Consultes Externes i Urgències. "Per a dissenyar-lo i fer-lo amigable, s’està comptant amb la participació de diferents usuaris i professionals", expliquen des de la institució.\nPel que fa a la planta primera, en la zona d’ampliació es crea la nova àrea d'UCI, amb 10 nous boxs i una zona de control central. Les dues unitats de UCI, la nova i l’existent, es comunicaran per l’interior amb un vestíbul d’independència i compartiran els magatzems de la UCI actual. També s’instal·larà una sala plomada per fer tècniques de diagnòstic per la imatge sense necessitat de traslladar el malalt.\nLa superfície a construir i reformar suposa un total de 855 metres quadrats, té un termini d’execució aproximat de 18 mesos, i un pressupost de 2,5 milions d'euros entre construcció i equipaments, que serà finançat pel CatSalut.\nL’obra en sí és de gran complexitat, ja que s’està executant al costat de l’actual Servei de Crítics –que no aturarà la seva activitat, i s’ha de garantir el seu correcte funcionament–, i sobre la màquina de ressonància magnètica –les imatges de la qual es podrien veure alterades per les vibracions–. Per evitar qualsevol risc, en aquesta fase més agressiva de perforació, s’ha llogat una segona màquina de ressonància magnètica, que s’ha ubicat al costat d’Urgències, per minimitzar el risc d’incidències pels usuaris i treballadors.\nAquest nou equipament dotarà a l’Hospital de 20 llits de crítics que permetrà atendre aquells pacients de la comarca amb malalties greus que són tributaris d’ingrés a medicina intensiva, així com els que necessiten reanimació postquirúrgica amb criteris d’UCI, evitant, en algun cas, la derivació a altres hospitals de Barcelona.


KurdisCat: Reunió entre el governador de Kirkuk (Kurdistan de l'Iraq) i delegació del Kurdistan sirià\nReunió entre el governador de Kirkuk (Kurdistan de l'Iraq) i delegació del Kurdistan sirià\nÎlham Ehmed, co presidenta del Consell Democràtic de Síria, visita aquests dies Washington. La dirigent del cos polític que està impulsant la federalització de Síria i té com a expressió militar les Forces Democràtiques de Síria (SDF) ha realitzat diverses intervencions a premsa i esdeveniments. Ehmed està acompanyada per Sinam Mohamad. La co presidenta del PConsell Popular pel Kurdistan de l'Oest (Rojava) es també la representant exterior del Partit de la Unió Democràtica (PYD). Com a tal va ser l'encarregada d'inaugurar les oficines de Rojava a Estocolm i Berlin.\nEl governador de Kirkuk (Kurdistan de l'Iraq), també als Estats Units aquests dies, s'ha reunit amb les dues representants de Rojava a la seu del Washington Kurdish Institute. Najmaldin Karim ha aprofitat l'estada a Washington per aclarir diversos conceptes. En primer lloc ha afirmat que el president del Kurdistan autònom "ha perdut la fe en l'Iraq". En la mateixa línia ha denunciat la decisió unilateral del govern central d'aturar l'explotació petroliera de Kirkuk (aproximadament 150.000 bpd). Encara sense explicació oficial, aquesta decisió ofega una zona que viu sota la permanent amenaça de l'Estat Islàmic i manca de recursos. Per tot plegat Karim ha demanat la separació de Kirkuk de l'administració teòrica de Bagdad i la inclusió de la província al Kurdistan. Al capdavall l'exèrcit iraquià va abandonar Kirkuk a la seva sort quan l'Estat Islàmic la va atacar i foren els peshmerga els qui la van salvar al darrer moment descendint des de la part nord del Kurdistan iraquià.\n"Els joves estan morint per mantenir unit un país (Iraq) que ja no vol viure unit" va dir el governador a Washington. "Si m'estan preguntant, va dir, qui lidera avui dia els sunnites a l'Iraq li he de respondre que és l'Estat Islàmic". Si bona part de la població iraquiana (un 46 % pel cap baix) són sunnites és obvi que la convivència esdevé impossible amb el 51 % de xiïtes.


El Quiosc del Quimet obrirà aquest juny després de dos estius tancat - Regió7\nEl Quiosc del Quimet obrirà aquest juny després de dos estius tancat\nEl concurs per fer-se càrrec de l’establiment l’ha guanyat el propietari d’AraUnVi, de Manresa\nEl Quimet tornarà a instal·lar taules al Passeig | ARXIU/GEMMA CAMPS\nEl Quiosc del Quimet del passeig de Pere III tornarà a obrir aquest juny després que els dos últims estius hagi estat tancat. Ningú no se’n volia fer càrrec. Ara les coses han canviat. Assumeix el projecte el propietari de l’AraUnVi del carrer Carrasco i Formiguera, Ruben Lozano. El Quiosc del Quimet ha estat a mans de Jep Garcia durant més de 30 anys en dues etapes diferents. Es va jubilar el 2019 i les persianes han estat abaixades des d’aleshores.\nAl principi d’aquest any l’Ajuntament va posar novament a concurs la concessió administrativa del quiosc després que la convocatòria del 2020 es declarés deserta. Finalment, s’ha adjudicat a Lozano. «M’hi vaig presentar perquè em sembla un local emblemàtic que hauria d’estar obert en una zona molt xula del Passeig». Assegura que també és un repte professional i empresarial. «Jo ja tinc un local, i crec que és el moment de gestionar-ne un altre, i a més a més aquest». També explica que coneix la família Garcia, del restaurant familiar Las Vegas, i del Quiosc del Quimet. La concessió és per tres anys prorrogable a un més. A la convocatòria de la concessió es demanava un cànon anual de 15.000 euros.\nAraUnVi és un establiment especialitzat en vins i cocteleria que es poden acompanyar amb tapes. Lozano exportarà aquesta mateixa filosofia al Quiosc del Quimet, però «entenem on som i serem més oberts». També es podran prendre cafès, orxates o cervesa, i té previst oferir tapes fredes. Fa 4 anys i mig que regenta AraUnVi. «M’he dedicat tota la vida a l’hoteleria, però AraUnVi és el meu primer negoci propi». Al Passeig hi tindrà 64 taules, i ja ha format l’equip que atendrà el negoci.\nDe moment ja han començat les tasques de neteja i adequació del quiosc, que ha estat dos anys tancat. S’arreglarà la façana de l’establiment i també es pintarà amb la previsió d’obrir aquest mateix juny.\nL’estiu del 2019 el Quiosc del Quimet ja no va obrir portes per la jubilació de Jep Garcia. L’any passat es va fer convocatòria, i en aquella ocasió s’hi va presentar una oferta, però no va presentar la documentació necessària.


Catalunya ha perdut en quinze mesos 39 explotacions lleteres, un 6,4% - Empordà\nCatalunya ha perdut en quinze mesos 39 explotacions lleteres, un 6,4%\nEl sindicat reclama al Departament d'Agricultura que creï d'immediat un segell per identificar la llet catalana i fa una crida als consumidors perquè la valorin com a producte de qualitat\nACN 27.05.2016 | 16:33\nUnió de Pagesos ha alertat aquest divendres que la crisi de preus del sector de la llet ha comportat el tancament de 39 explotacions catalanes entre el gener del 2015 i el març d'aquest 2016, un 6,4% del total. Per mitigar aquesta situació el sindicat reclama al Departament d'Agricultura que creï d'immediat un segell que permeti identificar als envasos que la llet és d'origen català alhora que fa una crida als consumidors perquè valorin la llet catalana com un producte de qualitat i proximitat. Unió de Pagesos recorda que les granges catalanes només produeixin el 60% de la llet consumida a Catalunya.\nEl membre de l'executiva nacional del sector lleter d'Unió de Pagesos (UP), Jesús Rodríguez, ha assegurat que els ramaders estan venent la llet entre 6 i 7 cèntims per sota costos de producció, una situació que està "enfonsant" el sector. Segons Rodríguez, una de les raons que explica aquesta crisi és que el mercat està saturat dels excedents de llet de països del centre i del nord d'Europa, uns excedents que en comptes de retirar-se arriben a l'estat espanyol i es venen a preus irrisoris, fins i tot amb "pràctiques il·legals" com la venda a pèrdues. Una situació que suposa una "competència deslleial" per als ramaders catalans i que atribueixen a una "política desastrosa" de la Unió Europea amb el sector lacti.\nDavant d'això, des del sindicat argumenten que és fonamental que es posi en marxa quan més aviat millor un segell que permeti al consumidor identificar l'origen del producte. Rodríguez ha explicat que fa anys que reclamen al Departament d'Agricultura la creació d'aquest segell i que no poden esperar més. Per això exigeix que el Govern apliqui la llei de traçabilitat i obligui la indústria a envasar la llet amb el distintiu corresponent.\nUP recorda que el Parlament Europeu dóna suport, en aquest sentit, a l'obligatorietat de l'etiquetatge sobre l'origen dels productes làctics (i càrnics) després que un estudi europeu hagi revelat que el 84% dels ciutadans de la Unió Europea volen conèixer on s'han produït els productes que consumeixen. En aquest sentit, el sindicat també fa una crida a la indústria làctia ubicada a Catalunya i al sector comercial i de la distribució d'aliments per tal que tinguin en compte aquesta situació i facilitin als consumidors la informació necessària per poder reconèixer l'origen dels productes del país.\nA l'estat espanyol, només la importació de formatges d'altres països de la Unió Europea (UE) s'ha incrementat un 8,2% entre el 2013 i el 2015. Pel que fa a la mantega, en el mateix període les importacions van augmentar un 28%, i les de la llet descremada en pols, un 24%, segons dades de l'Observatori de la Unió Europea.\nUna altra dada que el sindicat ha donat a conèixer aquest divendres és que entre el 1992 i el desembre del 2015 a Catalunya van plegar el 87% d'explotacions lleteres. Pel que fa al període de gener de 2015 a març del 2016 a l'estat espanyol han tancat 886 granges, un 5,2%.\nUnió de Pagesos no descarta fer més mobilitzacions com la que van protagonitzar el 25 de febrer a Mollerussa davant de la firma Puleva – El Castillo.\nEl sindicat desmenteix que caigui el consum de productes làctics\nUnió de Pagesos considera que les dades de les administracions i part de la indústria que quantifiquen pèrdues en el consum de llet líquida a les llars a Catalunya i l'Estat (un 29% menys que fa 15 anys, segons el Ministeri), moltes vegades per justificar uns preus baixos pagats en origen, no demostren que aquesta davallada sigui real ja que el consum de productes làctics (iogurt, formatge, etc.) es manté, i suposa una part important de la despesa dels aliments que s'adquireixen. El consum de llet líquida i de derivats làctics representa el 12,13% de la despesa total d'aliments a les llars espanyoles, i el 17% si es compta en unitats de volum/pes, segons fonts del Ministeri d'Agricultura. La despesa en llet líquida va ser el 2015 a l'Estat de 2.323 milions d'euros i de quasi 5.794 milions d'euros en derivats làctics.


De Roquetes vinc...: El virus del doble accent\nPenjat per Juanma Garcia a les 17:20\nHo intento, encara que a l'agost també en varen colar un virus.\nAra, ja tinc dit a qui m'envii correus on hi figuri més d'un receptor que ho facin en ocult. I també que els arxius annexes, siguin això arxius annexats i no enviaments de reenviaments de reenviaments...\nS'ha d'anar en compte!\nÒstres, aquest virus també el tenia jo... També em passava el mateix, però desconeixia que era un virus. Gràcies a deu, a l'hospital dels ordinadors em van dir que el meu ordinador tenia solució.\nJo tamb´´e el tinc?\nQuins rogrames has usat?


Oprocat | Obres i projectes Catalunya\nSom una empresa que creu en la valoració de la persona i el seu entorn per sobre del capital. El principal repte de les empreses que creiem en l’economia social és la generació de cohesió allà on desenvolupem les nostres activitats sota criteris responsables.\nCol·laborem activament amb agents socials per formar i incorporar al mercat laboral a totes aquelles capes de la societat més desprotegides. Oferim a través dels nostres tècnics i equips altament qualificats la formació i motivació personal perquè un cop finalitzat el cicle laboral amb nosaltres, puguin incorporar-se al sector amb garanties d’èxit.\nEl nostre objectiu es oferir un servei de qualitat, àgil i adaptat a les demandes de cada client i projecte, basat en la nostra experiència i en un personal altament qualificat. Aprenem i treballem dia a dia per seguir oferint els nostres serveis amb garantia d’èxit.\nUn dels eixos vertebrals en la nostra empresa és la qualitat, la prevenció dels riscos laborals i la correcta gestió medi ambiental. Invertim decididament en la formació i la responsabilitat col·lectiva e individual per tal d’humanitzar les tasques productives.


Ferrino Maudit 30+5L Negre comprar i ofertes a Trekkinn\nÚs recomanat: Raquetes neu\nDescripció Ferrino Maudit 30+5L\nMotxilla d’alpinisme polivalent completa amb accés “d’obertura completa” al compartiment principal.\nAcabes de trobar la millor oferta per Ferrino Maudit 30+5L! Pensa en trekkinn si vols renovar o complementar el teu equipament de muntanya. trekkinn és una botiga online que treballa amb les millor marques esportives nacionals i internacionals com Ferrino per oferir-te tot el que necessitis per practicar esport. Consulta tots els productes disponibles de la categoria Motxilles i maletes.\nCaracterístiques Ferrino Maudit 30+5L


Nova instal·lació en Las Cigarreras de Mar Reykjavik en NEGRE - LOBLANC\nNova instal·lació en Las Cigarreras de Mar Reykjavik en NEGRE\nSCROLL és una convocatòria per a la presentació de projectes expositius audiovisuals en l’espai NEGRE de Las Cigarreras. Tres projectes triats i premiats que es podran visitar al llarg de 2021 i 2022. El divendres 22 d’octubre va tindre lloc la inauguració del primer d’ells. Amb el nom Allò que s’escolta des que un cos deixa d`estar al seu eix fins que el recupera, Mar Reykjavik presenta una proposta basada en la seua obra La Tombarella. Per a això, l’artista Adina L. Velázquez ha creat una peça musical com a protagonista de la instal·lació.\nLa Voltereta és una pel·lícula i també una escultura sobre el present. La Voltereta en SCROLL és la projecció en loop d’alguns actes de la pel·lícula. Amb aquest pretext es duu a terme la part de so amb Adina L. Velázquez i una conversa interactiva amb Ignacio de Antonio com a activitat paral·lela.\nEl poal negre de NEGRE es vist de taronja i la peça de vídeo pren forma de so. Això és el que pretén NEGRE, permetre experimentar als artistes contemporanis del panorama nacional i poder compartir en l’espai NEGRE el resultat de les seues investigacions.\nPer a Mar, fer és la millor manera de pensar. Treballa amb la imatge que li toca i la llança de nou engranada, un exercici en el qual acosta les coses per a justificar un context. La materialització dels seus projectes sol prendre forma d’assaig que s’articula entre l’acció, el vídeo i la instal·lació. En aquest cas la instal·lació està protagonitzada pel so. Un so taronja fruit d’un assaig i pel·lícula. La pel·lícula es projectarà en diferents passades en dates per confirmar.\nL’obra de Mar s’ha exposat en espais com Pols o el MuVIM a València, a la Casa Encendida, Escorxador o en el CA2M de Madrid, en Zumzeig Cinema de Barcelona i en altres espais internacionals, entre altres. En aquest cas, la producció per a NEGRE podrà visitar-se en Les Cigarreras fins al 10 de desembre gràcies al suport del Consorci de Museus de la Comunitat Valenciana.\nEl MARQ inicia una campanya cultural virtual amb propostes per a tots els públics\nL’escriptor alacantí Marcos Rodríguez presenta la seua última novel·la “Swan’s Coven”\nEl MARQ rep més de 190.000 visites en 2019 i se situa entre els deu museus més concorreguts d’Espanya


Mini ulleres salades, preguntes retòriques i noves modes. – Tasta Rutes\nYou are here: Pàgina d'inici / Per sucar-hi pa! / Mini ulleres salades, preguntes retòriques i noves modes.\nMini ulleres salades, preguntes retòriques i noves modes.\nSempre recordaré la primera vegada que em van dir “cuatro ojos” ! en aquells moments tampoc sabia què volia dir, me’n vaig informar i no vaig poder evitar riure… ja que també diuen “cuatro ojos ven mas que dos” ! així que millor per mi i per tots els que portem ulleres… Sembla que d’un temps ençà s’hagi tornat a posar de moda el fet de portar ulleres, sobretot d’aquestes que recorden les que es portaven abans, ben grosses i amb la muntura de pasta… ulleres “retro” com diu la meva germana ;)\nJo no em separo mai de les meves ulleres vermelles, n’he tingut d’altres però al final sempre em torno a posar aquestes. Tampoc aprenc mai a demanar una palmera… Tota la vida que n’hi havia dit ulleres, i ves per on, arribo a Barcelona i em trobo que n’hi diuen palmeres… ” unes ulleres si us plau” “unas qué??” i què li havia de dir jo a la dependenta després de repetir un parell de cops que volia unes ulleres? “pongame unas gafas”?? vaig pensar que aquesta traducció literal no quedava gens bé!\nDe vegades penso que potser existeixen tan les ulleres com les palmeres i que deuen tenir alguna diferència entre elles… Vosaltres com n’hi dieu? potser hi ha una resposta clara o potser és una pregunta retòrica ;)\nSigui com sigui, són molt fàcils de fer! A molts blogs hi ha receptes d’ulleres, amb una variant o una altra… nosaltres les deixem aquí per si algun despistat necessita idees o no sap com fer-les! Aquestes que hem fet avui són de mida molt petita i fantàstiques per un aperitiu.\nPasta de full, olivada i formatge ratllat.\nExtenem la pasta de full, hi escampem l’olivada i el formatge ratllat (al gust).\nLlavors cargolem un costat llarg fins la meitat. Després l’altre costat llarg.\nPosem paper sulfuritzat en una safata i hi posem les ulleres, que les aconseguim tallant perpendicularment la massa que hem cargolat abans. Aquestes nostres, abans de coure, feien 1x2cm (ja ho veieu, molt petitones! però s’ha de pensar que després s’inflen…)\nLes enfornem fins que veiem que estiguin dauradetes.\n« Bacallà amb mousselina de préssec, La Recepta del 15!\nVitello Tonnato i els tòpics d’un país. »\n17 Agost 2011 a les 11:27\nSempre m’han agradat les ulleretes salades. Aquestes que has fet són delicioseeees!\n17 Agost 2011 a les 11:55\nReconec que al ser barcelonina de pro sempre n’he dit palmeres… però també sé que se’n diuen ulleres! :P\nAquestes teves són delicioses, ho sé perquè d’olivada i formatge també n’he fet i als aperitius sempre triomfen!!\n17 Agost 2011 a les 23:58\nXavi: moltes gràcies, van volar!! segur que les tornarem a fer…\nSandreta: així que és oficial això de les palemres barcelonines eh? gràcies! :P i no sé perquè vaig pensar que unes així vosaltres segur que també les havíeu fet!!!\n18 Agost 2011 a les 19:45\nDoncs, a casa, sempre n’hen dit ulleres. La veritat és que són boníssimes i fàcils. De salades no en fem mai, ens haurem de decidir perquè aquestes teves es veuen delicioses. Aquesta combinació d’olivada i formatge em sembla sensacional…..\n18 Agost 2011 a les 20:30\nDoncs jo no sé com en dic… a vegades palmeres, a vegades ulleres! ;)\nDe salades no és que n’hagi fet mai, és que ni tant sols n’he menjat, per tant aquesta recepta va directament a la carpeta de pendents (que cada dia és més extensa).\nTambé poden quedar bé amb un puré de sardines i/o anxoves, oi? és que ahir vaig llegir una recepta que feia una mena de puré de sardines i vaig pensar que també hi quedaria bé en aquesta! Quan ho provi, ja t’ho explicaré!\n18 Agost 2011 a les 20:45\nCatieu: doncs jo al contrari, de dolces no n’he fet mai! ;) amb aquesta combinació queden molt bones, la veritat és que es podrien fer de moltes altres coses!\nBerta: bona idea! segur que també quedarien molt bé!! llavors sí que serien autènticament salades ;)\n22 Agost 2011 a les 13:28\nDe petites crec que també n’hi deiem ulleres!\n17 Setembre 2011 a les 15:18\nA casa sempre n’hem dit ulleres. Aquesta recepta és molt fàcil de fer i segur que molt bona, queda molt bé per l’aperitiu. A ti t’han quedat de professional.


Rebrot de desnonaments en un Hospitalet reconfinat\nDurant les dues últimes setmanes de juliol estan programades una desena d'alçaments diaris malgrat la pandèmia\n«¿On anirem, al carrer?», es pregunta la Rocío, una mare que està previst que sigui expulsada aquest dijous\nL'Hospitalet de Llobregat 21 de de juliol del 2020. Actualitzada 22 de de juliol del 2020 a les 13:16\n«Aquesta setmana i la que ve ja tenim gairebé 10 desnonaments diaris, però al setembre això serà terrible», xiuxiuejava aquest dimarts un secretari judicial als activistes de la Plataforma d’Afectats per la Hipoteca (PAH), després d’ajornar un desnonament a l’Hospitalet de Llobregat (Barcelonès). Malgrat les restriccions imposades pel Govern en una de les ciutats amb més densitat de població d’Europa per evitar l’expansió del coronavirus, els intents de desallotjar famílies que no poden pagar una vivenda no han deixat d’augmentar.\nA les nou del matí tenia sessió de quimioteràpia a l’Institut Oncològic de Catalunya, i al migdia es va plantar front el portal de casa seva per provar d’evitar, amb totes les seves febles forces, que el desnonessin. Seikh Saqub, la seva dona Faiza i el seu fill de 6 anys tenien aquest dimarts el quart intent de desnonament. Ell està combatent des del 2018 tres càncers: d’estómac, de coll i de pulmó. «La meva dona i jo vam deixar de treballar perquè necessito que em cuidi en tot moment», se sincera l’home.\nLa família Saqub, aquest dimarts, esperant que la comitiva judicial els desnoni / ferran nadeu\nEl pis on viuen, al barri de la Torrassa, costa 675 euros al mes de lloguer. Al desembre van deixar de pagar-lo perquè, al no tenir feina, se’ls havien acabat els estalvis. «El que més em preocupa és pensar on viurem ara», deia al pis, ja sense mobles i ple de caixes, a l’espera d’una expulsió imminent.\nDes de les onze del matí, una cinquantena d’activistes de la PAH es mantenen ferms davant de la porta de la vivenda. Primer la procuradora judicial, i després el secretari del jutjat, han acordat ajornar el desnonament per al pròxim mes de novembre. «Tot i que és probable que llavors vinguin els antiavalots», alerta el segon. «És una petita victòria, és clar, però en realitat només ajorna el sofriment i l’angoixa de les famílies: estem en una crisi social, en una pandèmia mundial, i sembla que als polítics els importen més els diners que la gent», es queixa Dídac Segura, un dels portaveus de la PAH Hospitalet.\nL’entitat ha corroborat que la propietària del pis d’aquesta família té 18 vivendes més. Segons l’últim decret de la Generalitat, està obligada a oferir una vivenda alternativa per a la família i, si no ho fa, l’ajuntament l’ha de multar. De moment, no ha passat ni una cosa ni l’altra.\nRocío Pérez, Juan Leandro i la petita Camelia, de 4 anys, per la seva part, també compten les hores que falten per al seu enèsim desnonament, previst per a aquest dijous, perquè estan okupant una vivenda al barri de Gornal, amb la llum i tots els subministraments punxats de forma fraudulenta. «Estem en llista d’espera per aconseguir un lloguer social, però mentre no ens ho ofereixin, ¿què fem? ¿Ens quedem al carrer?», es pregunta la mare de família. A l’estar els dos progenitors a l’atur, la família ingressa només 945 euros al mes a través de la renda garantida de ciutadania.\nJuan Leandro, Rocío Pérez i la seva filla Camelia seran expulsats de la seva vivenda dijous / Ferran Nadeu\n«A mi no m’agrada viure d’okupa, això no és segur, no és el lloc on vull criar la meva filla, jo vull pagar un pis, però una cosa que em pugui permetre», insisteix el pare. «El que no s’entén és que la Generalitat digui que ens quedem a casa, ens digui que esperem per a un pis de lloguer social, però ens desnonin demà passat», es queixa la Rocío, a qui cada vegada se li fa més difícil evitar els nervis i l’angoixa.\nLa caça del llop queda prohibida a Espanya a partir d’aquest dimecres\n«Aquesta doble moral de la Generalitat és lamentable. ¿Com poden dir que l’Hospitalet s’ha de confinar i alhora estiguin desnonant famílies amb fills?», es queixa també el portaveu de la Plataforma d’Afectats per la Hipoteca Ciutat de l’Hospitalet, Antonio Torres. Els activistes saben que concentrar-se ara al carrer per protestar contra un desnonament és il·legal a la ciutat. «Però és l’únic que tenim, nosaltres no deixarem de fer-ho si continuen permetent que hi hagi desnonaments», es queixa Torres.\nEn aquests moments, els desnonaments que s’estan produint –i en molts casos ajornant– són els 788 previstos abans que s’apliqués l’estat d’alarma. Es tracta de famílies que ja eren vulnerables abans de la pandèmia, i que no poden acollir-se a la normativa del Govern que evita els alçaments. «Però al setembre n’apareixeran molts més», alerta el portaveu de la PAH a Barcelona, Dani López. «Les consultes per ‘mail’ s’han duplicat, i a les assemblees ja estan venint famílies de classe mitjana o d’uns trenta anys que comparteixen pis i s’han quedat a l’atur», afegeix.\nCatalunya Desnonaments Coronavirus L'Hospitalet de Llobregat\nEntre Tots Colau respon a una lectora d’EL PERIÓDICO que es plantejava anar-se’n de Barcelona\nSentència ferma El Suprem confirma les condemnes del crim de la Guàrdia Urbana\nRelaxació de les restriccions Catalunya permetrà obrir les terrasses de bars i discoteques fins a les 03.00 h de la matinada\n10 coses que cal saber d’Emma Raducanu, la jove tennista que obsessiona el ‘show business’


La fiscalia demana a l'Audiència espanyola que confirmi el processament de la família Pujol\nL'Audiència espanyola investiga Gordó després que Osàcar l'acusés d'organitzar el blanqueig de capitals de CDC\tL'Audiència espanyola investiga Gordó després que Osàcar l'acusés d'organitzar el blanqueig de capitals de CDC\nAdmesa a tràmit la querella de Torrent i Maragall pel cas d’espionatge polític\tAdmesa a tràmit la querella de Torrent i Maragall pel cas d’espionatge polític\nLa fiscalia demana a l’Audiència espanyola que confirmi el processament de la família Pujol\nLa fiscalia s'oposa al recurs presentat per l'ex-president i la seva família contra el processament per organització criminal\nLa fiscalia ha demanat a l’Audiència espanyola que confirmi el processament de l’ex-president Jordi Pujol i la seva família, després que el jutge proposés de jutjar-los per formar una presumpta organització criminal per enriquir-se durant dècades amb el desviament de fons.\nEn un escrit amb data del 3 de setembre, que ha pogut consultar Efe, la fiscalia anticorrupció s’oposa al recurs que va presentar la família Pujol a la secció tercera de l’Audiència. En aquest sentit, demana al tribunal que tiri endavant el procediment i faci seure al banc dels acusats l’ex-president, la seva parella, Marta Ferrusola; i els seus set fills.\nLa tinent fiscal anticorrupció, Belén Suárez, al·ludeix en el seu escrit a ‘l’actuació conjunta’ de la família Pujol en ‘la recepció de fons, el seu repartiment, incloses les consignes d’actuació respecte d’aquests, que va permetre l’ocultació de l’existència dels fons, amb el que això significava’.\nAixí mateix, recorda que tots els membres de la família van ser titulars de comptes a l’entitat Andbank que van obrir a principis dels anys noranta i que van cancel·lar ‘en les mateixes dates’, entre octubre i desembre de 2010. ‘Simultàniament’, van obrir comptes en una altra entitat, Banca Privada d’Andorra, i després ‘tots van traspassar els seus fons a fundacions panamenyes’ per ‘obtenir major opacitat’.\nFinalment van acabar cancel·lant aquests comptes i, en alguns casos, regularitzant els fons davant les autoritats espanyoles. En el cas de Josep Pujol, la fiscalia indica que va regularitzar a l’estat els diners que tenia a la Banca Privada d’Andorra, però no el que guardava a Andbank ‘a fi d’evitar que es descobrissin els fons existents dels altres membres de la seva família’.\nDel primogènit de l’ex-president, Jordi, la fiscal subratlla que ‘no va regularitzar cap quantitat de les quals sota la seva titularitat va disposar fora d’Espanya’ i que consten quantitats ‘sobre les quals no ha tributat’.\nEl magistrat instructor del cas Pujol va processar a la família pels delictes d’organització criminal o associació il·lícita, emblanquiment de capitals, contra la Hisenda Pública i falsedat documental.


Què és la Central de Préstec?. Biblioteques públiques de Catalunya\nPromoció de la lectura i la cultura\nBusques una biblioteca?\nEl carnet de biblioteques\nServeis de suport a les biblioteques públiques\nCentres bibliotecaris gestionats pel Departament de Cultura\nDades al dia\nLes biblioteques en xifres\nBibliopiscines i biblioplatges\nCentral de Préstec\nQuè és la Central de Préstec?\nBibliografies de novetats i accés als registres bibliogràfics\nVoleu rebre les bibliografies?\nSistema d’adquisició bibliotecària (SAB)\nFires del llibre 2018\nCalendari del professional\nProposeu l'adquisició de fons\nAccés a la petició de lots\nServei Nacional de Préstec Interbibliotecari\nGestió dels fons de baix ús i donatius\nDonatius a biblioteques i entitats\nLa Central de Préstec és un equipament del Sistema de Lectura Pública de Catalunya que té com a objectiu donar suport a les biblioteques públiques del país.\nS'ubica a l’Hospitalet de Llobregat i disposa d’espais de magatzem, de treball i una sala de formació, amb equipament informàtic, que s’ofereix sense cap cost, al col·lectiu professional bibliotecari.\nÉs funció de la Central oferir una sèrie de serveis i col·leccions destinats a millorar l’oferta documental d’aquestes biblioteques.\nA través del fons de la Central, les biblioteques públiques poden demanar en préstec aquells documents que són d’interès pels seus usuaris. La col·lecció s’adreça al públic en general i també a diferents col·lectius (escoles, instituts, clubs de lectura de les biblioteques, fons específics per a usuaris nouvinguts, persones amb dificultats lectores, ...).\nLa Central de préstec facilita la gestió dels fons de baix ús de les biblioteques. Tots els centres del Sistema de Lectura Pública de Catalunya poden ens poden enviar aquells documents de baix ús que considerin, aquests podran ser reutilitzats d’acord amb els criteris establerts pel Servei de Biblioteques.\nLa Central de préstec en xifres: Estadístiques 2015 Tríptic informatiu Visita Virtual a la CePSE\nBiblioteques especialitzades (BEG)


El 33 no renova “Thalassa” | InfoCat, l'infomatiu digital de Catalunya i el Maresme\nPàgina d'inici > Comunicació, Notícies\t> El 33 no renova “Thalassa”\nEl 33 no renova “Thalassa”\n33 >> “Thalassa” és la primera víctima del replantejament de l’oferta de Televisió de Catalunya anunciada dimecres passat. El veteraníssim programa del 33 ‘Thalassa’, estrenat fa 23 temporades –pocs mesos després del naixement del segon canal de TVC–, podria desaparèixer de la graella a finals d’aquest any. De moment, la cadena no l’ha renovat, i des d’ara i fins que s’acabi aquest 2012 es programaran redifusions de capítols ja emesos anteriorment, tal com s’ha fet durant l’estiu.\nPel que fa al 2013, segons ha pogut confirmar l’ARA, es manté la incògnita sobre el futur del programa, ja que TVC no ha concretat a la productora de l’espai, Rumbo Sur, si li encarregarà nous reportatges, optarà per la via actual de reposicions o el farà desaparèixer definitivament de la graella.\nQuan es va anunciar la fusió del canal 33 amb el Super3 –amb la consegüent desaparició del 3XL–, la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals (CCMA) es va compromtre a “preservar la producció pròpia”. El ‘Thalassa’, però, no entra dins aquesta categoria, ja que depèn d’una productora externa.\nTot i tenir una audiència minoritària, amb uns 45.000 espectadors i una quota de pantalla del 2% –superior, però, a la mitjana del 33–, el ‘Thalassa’ és un dels espais més ben valorats de Televisió de Catalunya: segons l’estudi qualitatiu de l’audiència que elabora l’empresa GfK per a TV3, el programa obté regularment notes que se situen per sobre del 9.\n“Imperium” passa a emetre’s la nit dels dijous per no coincidir amb “La voz” Inestabilitat per avui i demà


Un any més, el Memorial de Caen (França) organitza una nova edició de la seva Competició Internacional d’al·legats de Drets Humans per a advocats, que tindran lloc el pròxim 27 de gener de 2019. Data límit fins el 9 de novembre de 2018.\nAquest concurs ofereix als advocats la oportunitat de denunciar un cas real de violació del Drets Humans mitjançant la redacció i la presentació d’un al·legat basat en l’actualitat recent. El reglament complert el pots torbar aquí.\nHi haurà tres premis dotats de 8.000 euros un d’ells i altres dos de 4.000 euros.\nA mitjans de desembre 2018, se seleccionen 10 advocats finalistes per a presentar el seu al·legat davant un jurat integrat per personalitats del món jurídic, polític i periodístic.\nMemorial de Caen (francès)\nMemorial de Caen (anglès)


Robot de desinfecció antipandèmica SIFROBOT-6.4\nEscàner d'ecografia multi-cap\nEscàner d'ultrasons lineal\nDispositius connectats a TeleHealth\nNo hi ha cap tira de prova de codificació\nRobot de lliurament interior-exterior: SIFROBOT-6.2\nUnitats de 1 k de SIFMASK-1.0 - KN95 Màscara facial i quirúrgica de 4 capes\nRobot de desinfecció i corrector de temperatura amb detecció de màscara facial AI. SIFROBOT-6.4\nDòlar dels Estats Units (EUA)euroCorea del Sud va guanyar\nVelocitat estàndard: 0.3 m / s.\nLocalització i navegació: SLAM làser.\nTemps de funcionament de la bateria: 8 hores.\nSensor tèrmic: Imager tèrmic IR.\nCapacitat desinfectant: 30 L.\nÀrea d'operació per recàrrega: 3240 m²\nEficiència de l'operació: 7800 m² / dia\nPer descomptes per quantitat, truqueu al: + 1-323 988 5889\n× 30 arbres plantats per a un article comprat\nRobot de desinfecció i corrector de temperatura amb detecció de màscara facial AI. SIFROBOT-6.4 quantitat\ncategories: Robots de desinfecció, Productes sanitaris per prevenir COVID-19, robots etiquetes: Coronavirus (COVID-19, Robot de desinfecció, Robot intel·ligent, Patrulla, desinfectant\nRobot de desinfecció amb control de temperatura, funció de detecció de màscara facial AI\nEn temps de crisi mèdica, la intel·ligència artificial dóna una mà per ajudar la humanitat a gestionar les condicions d’emergència i garantir un procés de descontaminació eficaç i accelerat. En aquest context, el robot de desinfecció amb comprovació de temperatura SIFROBOT-6.4, amb la seva àmplia gamma de funcions, s’uneix a la campanya contra el coronavirus per donar suport als esforços de la humanitat que contenen la pandèmia i actuar com una xarxa de seguretat que informarà de qualsevol incompliment de l'estat d'emergència , sense deixar espai per als costosos errors.\nEl SIFROBOT-6.4 esterilitza patrols qualsevol tipus d’àrea. Especialment, aeroports, metro i instal·lacions de transport que són les vies que transmeten el virus d’un país a un altre.\nLes mesures tradicionals inadequades que s’utilitzen en aquestes instal·lacions han agreujat la crisi mèdica i han ajudat el COVID-19 a passar d’una simple fase epidèmica nacional a una terrorífica pandèmia internacional.\nCom pot ser que el virus aclaparés el món en pocs mesos? Com es podria diferenciar l’agudesa de la malaltia d’un país a un altre?\nEls factors clau són mesures de seguretat! La grip espanyola ha matat més de 50 milions de persones a finals dels anys vint. Per sort, mitjançant la implementació de la tecnologia avançada actual, podem evitar aquestes baixes massives. Controlador de temperatura i robot de desinfecció SIFROBOT-20 assegura a ben esterilitzat entorn on aquests virus no tenen canvis per sobreviure, supervisa les mesures de seguretat i garanteix el conformitat necessària a aquestes mesures.\nComprovador de temperatura i robot de desinfecció: SIFROBOT-6.4 Funcions principals:\nFunció de desinfecció: realitzar desinfecció contínua durant 7 * 24 hores en llocs concorreguts o zones d’alt risc.\nFunció de mesura de la temperatura corporal: es mesura la temperatura corporal de les persones en llocs concorreguts o zones d’alt risc de l’epidèmia. Mitjançant l’anàlisi del mapa tèrmic d’infrarojos, es jutja la temperatura corporal anormal de les persones i es dóna l’alarma a temps.\nDetecció de personal amb màscares: recordatori de veu per a aquells que no porten màscares.\nFunció de control remot: mitjançant la connexió en temps real del mòdul de comunicació i el fons. El personal de la sala de control central el pot controlar manualment per completar tasques temporals o sobtades.\nSensors tèrmics: Aquest equip fa que el robot sigui molt versàtil ja que es pot fer servir vigilància patrullatge de seguretat\nAnàlisi intel·ligent: recollida ràpida d’informació i processament en temps real. El sistema processa automàticament la informació retornada, que és convenient per al vigilant prendre una decisió ràpida.\nSupervisió perfecta: Monitorització contínua les 24 hores i monitorització en temps real.\nAdvertència d’alts riscos i comentaris en temps real: les imatges recollides pel robot d’inspecció es poden controlar en temps real i la informació, com ara el vídeo in situ, la imatge de mesura de la temperatura infraroja del cos humà i si cal portar màscares, es pot enviar a la sala de control principal a través de la xarxa sense fils en temps real. temps.\nMultisensor i Tecnologia de localització i cartografia simultània: amb lidar com a nucli, pot funcionar normalment en diversos entorns i condicions de treball, pot generar ràpidament mapes d'entorn i pot completar funcions de posicionament i navegació sense control remot manual. Alta precisió de posicionament, evitació d'obstacles flexible, etc.\nAvantatges del comprovador de temperatura, robot de desinfecció SIFROBOT-6.4\nReduir el contacte humà i fer ús de màquines no tripulades autònomes per dur a terme una tasca arriscada.\nReducció del consum de mà d'obra i del nombre de treballadors en vaixells i taulers d'avió.\nReduir eficaçment el risc d’infecció en zones concorregudes i freqüentades, com ara centres comercials, hospitals, bancs, estacions de correus ...\nRevisions de temperatura in situ que ajuden el personal mèdic a controlar persones de aeroports i sales d’espera.\nGarantir la seguretat a tota la comunitat i evitar que les persones infectades s’infiltrin.\nAdaptar-se a la plataforma de diverses escenes: detectors d’obstacles i sistemes de navegació independents.\nNo deixa espai per a l'error humà.\nSubstitució de grans personal de neteja que realitzen un procés de descontaminació en avions i vaixells; per tant, minimitzant el risc que un equip de neteja infectat es passi el virus entre si a 0.\nGran espectre d’esterilització i ràpid procés de desinfecció.\nRobot de desinfecció SIFROBOT-6.1 Aplicacions multi-escena:\nEl comprovador de temperatura, el robot de desinfecció SIFROBOT-6.4 es pot utilitzar a:\nInstitucions mèdiques: sala d’aïllament, quiròfans, urgències, zones d’espera, etc.\nTransport: aeroport, estació de tren, estacions d'autobusos, etc.\nZones públiques: hotels, centres comercials, museus, etc.\nQualsevol tipus d’instal·lació multitudinària i tancada que requereixi una esterilització constant.\nEl robot de control de temperatura i desinfecció: SIFROBOT-6.4 combina tres funcions de control de temperatura corporal, detecció de màscares amb personal i polvorització independent de desinfectants.\nPer a la funció de control de temperaturaSegons l'opinió d'un metge professional, el mètode per mesurar la temperatura del front o el canell es veu afectat per molts factors, com ara el clima, la temperatura ambiental externa, la velocitat del vent i els mètodes de mesura, que causaran grans errors. Per tant, SIFROBOT-6.4 està equipat amb equips de mesura de temperatura d’alta precisió, que utilitzen tecnologia d’imatge tèrmica i càmeres de llum visible, que poden realitzar mesuraments de temperatura corporal dins d’un rang efectiu de 0.5-2 m, i la precisió de mesurament de la temperatura pot arribar a ± 0.3 ° C, que proporciona mesurament de temperatura en llocs públics.\nEl robot pot realitzar cribratges alternatius, sense contacte, de llarga distància i de gran escala en zones d’alt risc de l’epidèmia, activar ràpidament alarmes d’alta temperatura quan es detecten temperatures corporals anormals i donar suport a la retrospecció de dades i dades històriques. anàlisi.\nPrecaucions de seguretat: Portar una màscara és el mitjà més eficaç d’autoprotecció i bloqueig de la transmissió de virus. Per tant, SIFROBOT-6.4 combina la càmera i la tecnologia de reconeixement facial per aconseguir un seguiment precís i en temps real de l’ús de màscares amb el suport d’algoritmes.\nQuan es detecta que la persona en qüestió no porta una màscara, el robot li recorda cridant, fa una foto instantània, l’envia al fons juntament amb la informació d’ubicació i envia les dades de control al núvol a través de la xarxa a aconseguir dades històriques.\nDesinfecció: El tanc del robot pot transportar fins a 30 litres de desinfectant líquid no inflamable i explosiu. El robot pot calcular automàticament el temps de desinfecció segons la mida que tingui, realitzar una desinfecció de l’angle mort de 360 ° de forma autònoma. A més, SIFROBOT-6.1 pot tornar automàticament quan es troba amb condicions d’aigua baixa o baixa potència.\nEl robot de control de temperatura i desinfecció SIFROBOT-6.4 representa un dels robots artificials intel·ligents d’avantguarda que ens ajudarà a reforçar el control del brot mortal de COVID-19\nControlador de temperatura i robot de desinfecció SIFROBOT-6.4\nGarantia de 12 mesos\n30 × Plantem per a vosaltres trenta arbres\nOne Tree Planted té la missió de reforestar el nostre planeta i proporcionar educació, consciència i compromís sobre la importància dels arbres en el nostre ecosistema. També té un impacte social que fomenta i incentiva les persones amb pocs ingressos per plantar arbres a la seva àrea.\nReducció petjada de carboni : Un arbre madur absorbeix una mitjana de 48 lliures de CO2 a l'any.\nUs donem la possibilitat de participar i formar part d’aquest noble projecte. Us plantem arbres per a cada producte que compreu SIFSOF.\nTornem a ecologitzar la nostra Terra junts 🙂 ...\nAdjunt de productes de WooCommerce\nRobot de servei comercial intel·ligent humanoide SIFROBOT-5.3\nmida: 1500 * 560 * 650 mm.\nMode de navegació: Lidar SLAM\nCapacitat de la bateria: 40Ah\nTemps de càrrega: ≤ 10 hores.\nTemps de resistència: ≥ 10 hores.\nMida de la pantalla: 23.8 ″.\nSistema de control: Linux + Android\nCertificacions: CE / FCC.\nMida del gabinet: 300 * 310 * 500 mm (L * W * H).\nCàrrega màxima: 15 kg.\nTaxa màxima de pujada: 10 °.\nMode de navegació: SLAM.\nCapacitat de la bateria: 24Ah.\nDurada de la bateria: 12h.\nMida de la pantalla: 13.3 ″.\nPer descomptes per quantitat, truqueu al: + 1-323 988 5889.\nRobot sanitari mòbil de desinfecció SIFROBOT-6.1\nSistema de navegació: Tecnologia SLAM Laser + Odometer\nNavegació autònoma: Alçada de creuament d'obstacles 10 mm a la velocitat de 0.4 m / ~ Amplada de creuament d'obstacles de 45 mm a la velocitat de 0.4 m / s.\nSensors: Ultrasons i làser (nivell de seguretat: primer grau)\nInterval de detecció: 10m\nÀrea de navegació: 1000 metres quadrats\nVelocitat d’esterilització: 500 metres cúbics / 2-6 hores\nMida de les partícules de l’esprai: 10um.\nNivell d'esterilització: log4 ~ log6.\nCapacitat de la bateria: 24V / 100Ah.\nL’ús de cercadors de vetes amb policitèmia\nTendons del compartiment medial i lateral del turmell\nEpicondilitis lateral i medial guiada per ultrasons\nAvaluació ultrasonogràfica de la bursitis trocànter\nAvaluació de glàndules salivals guiada per escàner d'ultrasons\nEficàcia del cercador de vena per a la col·locació de catèter intravenós perifèric en lactants prematurs\nEscleroteràpia per a les varius i aranyes venoses


Un padrí es nega a marxar de l'Hospital de la Seu on porta vuit anys perquè cobra 800 euros i la residència costa 1.600 - Poble Andorrà\nUn padrí es nega a marxar de l’Hospital de la Seu on porta vuit anys perquè cobra 800 euros i la residència costa 1.600\nAntoni Mas, de 78 anys i de Peramola, diu que això està en mans del jutge, però "jo em quedaré aquí fins que me'n treguin perquè és on haig d'estar"\nAntoni Mas. (Foto Regió 7)\nUn home de 78 anys de Peramola es nega a marxar de l’hospital de la Seu d’Urgell, on és ingressat des de fa 8 anys. Ha acumulat diversos problemes de salut, però des de fa dos anys el centre sanitari considera que hauria d’ocupar una plaça de residència. El canvi li costaria pagar 1.600 euros al mes, en cobra 800 de jubilació i diu que no en té per pagar-se la plaça. La residència és en una altra planta del mateix edifici que l’hospital.\nAntoni Mas va entrar a l’hospital fa vuit anys per ser tractat de diverses afectacions. Durant els sis primers anys va ser considerat un pacient en tractament, però des d’en fa dos, el departament de Benestar Social considera que ja no ho és i, per tant, l’insta a desocupar l’habitació. En aquests vuit anys, Mas ha ocupat tant habitacions de la residència com de l’hospital, on és ara. L’afectat ha argumentat que «ara això està en mans del jutge, però jo em quedaré aquí fins que me’n treguin perquè és on haig d’estar, jo tinc moltes afeccions, a part de l’amputació de les dues cames, tinc un ronyó que no em funciona, vaig tenir un infart, se’m va disparar l’acetona… tot això a causa de la diabetis».\nSegons publica Regió 7, per sortir de l’hospital Serveis Socials li ha assignat una habitació a la residència que hi ha a la tercera planta del mateix edifici, ell ara és a la segona, i li reclama 1.600 euros al mes per pagar-la. Mas ha explicat que ell, però, cobra 800 euros i que, per tant, no pot assumir-los. Des de fa dos anys paga 480 euros. La direcció l’hospital i l’Ajuntament, de qui depèn la Fundació, han refusat explicar el seu punt de vista.\nPintat acusa Montaner de jugar brut "anant per l'esquena" amagant que anava a fer un partit propi\nPero el patronat no depen del bisbat/ajuntament i socis ???\nI la família què? says:\nEn sap molt greu la situació d’aquest senyor, però crec que té família (un fill seu va fer una carta i tot). En la legislació espanyola, en dret civil, existeix l’alimentació entre parents, que obliga als familiars propers a fer-se càrrec d’ell si està necessitat, allotjant-lo o complementat econòmicament les seves necessitats. Molta gent té padrins o familiars que necessiten cura i han de pagar el que no cobreixin les ajudes públiques. Repeteixo que em sap molt greu la seva situació per les malalties i demés, però els hospitals no son hotels a càrrec del contribuent.


Carrer Unió n.7 | Tarragona\nCarrer Unió n.7\nLa repressió franquista no va cessar ni després de la mort del dictador. El 3 de març de 1976, la transició va deixar els primers cinc morts i més de 150 ferits de bala a Gasteiz (Vitòria), una de les capitals basques, a les portes d’una església.\nDos dies després, arriben caminant a Tarragona treballadors de la refineria de petroli de La Pobla de Mafumet, que s’havien declarat en vaga com a protesta per les morts dels obrers del metall bascos.\nUn cop a la ciutat, es produïren durs enfrontaments amb els cossos policials. Enmig d’una de les càrregues policials, a la cruïlla de la Rambla Nova i el carrer Unió, un dels manifestants, Juan Gabriel Rodrigo Knafo fou precipitat des d’un terrat de l’edifici número 7 del carrer Unió.\nUna placa recorda els fets d’aquell tràgic 5 de març de 1976, que sumaren una víctima més a repressió franquista.