Teclèctic Blog: El clàssic cinema: El naixement d’una nació\nEl mateix passa amb El naixement d’una Nació (1915), pel·lícula de contrastos entre el profund conservadorisme del seu realitzador i el seu missatge implacablement racista, i l’aleshores novíssim tractament de la narrativa visual; film pioner per la seva coherència argumental i capacitat explicativa, no només intel·ligible sinó bella i de plena intencionalitat estètica. David Wark Griffith roda una obra de pur cinema, ja no experimental ans eficient en tots els seus aspectes: la trama s’entén perfectament gràcies a un discórrer complex però comprensible, aconseguint a més posicionar a l’espectador diferenciant diàfanament els bons dels dolents. En aquest sentit, i coneixent la mentalitat del director, es podria retreure tant com aprovar l’evident maniqueisme del que fa ús per a relacionar els personatges negres amb el paper antagonista, en un exercici exempt de subtilitats que si bé és en essència trampós, no deixa de facilitar a l’espectador l’assimilació d’una història que en altres circumstàncies acceptaria de bon grat. Més enllà del seu discurs, cal destacar el sentit compositiu del film i la grandiloqüència de segons quines fotografies i enquadraments, precedents d’enormitats èpiques com el Napoleó (1927) d’Abel Gance que posen de manifest l’ambició de Griffith en la creació cinematogràfica. Plans generals que abracen exèrcits i paisatges s’intercalen amb l’intimisme familiar que arribarà al seu esplendor posteriorment amb Lliris trencats (1919), pel·lícula tan càndida com allunyada de les ostentoses primeres incursions al llargmetratge del director, com la mateixa The Birth of a Nation o Intolerance (1916).\nQuant a context històric, em remeto al professor de cinema Jose Enrique Monterde, qui insta al seu alumnat ometre en l’anàlisi cinematogràfic qualsevol sentència tipus: «per l’època en la que es va fer…». I és que l’atemporalitat forma part de l’obra artística, sempre construïda en un context concret però enemiga del pas del temps, jutge del que perdura i el que s’esmuny. En el cas de El naixement d’una Nació, no és descabellat preguntar-se fins a quin punt arriba als nostres dies com a obra d’art per se, independentment de la seva condició de precursora, o ho fa en tant que fonament del muntatge i expressió cinematogràfica. Així com la citada Broken Blossoms té un registre ja marcat i plenament identificable –la seva poètica visual i naturalesa minimalista estan narrades des d’un discurs artístic desenvolupat i consolidat–, The Birth of a Nation sobresurt més per la seva tècnica i enginy narratiu, i en definitiva pels aspectes formals dels què Griffith n’és progenitor.\nEn tot cas no té massa sentit a hores d’ara obrir un debat per a determinar el valor artístic d’El naixement d’una Nació, perquè és quelcom que està fora de tota discussió. La seva importància és majúscula en tant que peça cinematogràfica, i en conseqüència com a obra d’art.\nPer últim, i com a apunt, em plau aventurar-me en una hipòtesi més curiosa que transcendent que m’assaltava mentre contemplava l’obra del director nord-americà. L’any mil nou-cents seixanta-vuit, George A. Romero dirigeix la seva més que notable òpera prima, crítica social disfressada de film de terror que es centra en un reducte de supervivents que, assetjat per un exèrcit de zombis, resisteix com pot en una caseta de camp. La progressiva invasió dels morts vivents i la cada vegada més reduïda oposició dels inquilins en front de l’amenaça exterior és no tan sols metafòrica sinó argumentalment paral·lela a la coneguda darrera escena de The Birth of a Nation. Si al film de Griffith és la resistència blanca la que aguanta com pot davant l’hostilitat afroamericana, a Night of the Living Dead és precisament un negre el que planta cara davant l’amenaça d’uns éssers insensibles a qualsevol impuls humà. Voluntària o involuntàriament, la de Romero és la rèplica perfecta; no només rendeix homenatge a un moment clau de la història del cinema, també s’hi enfronta amb ironia modernitzant el seu missatge en una volta de rosca tan intel·ligent com digne de menció.


Serveis i productes particulars - Med1\nMed1 Serveis Financers t'ofereix una àmplia gamma de productes que s'adapten a cada moment de la teva vida.\nTargetes / Comptes\nDisposem d'una gran varietat de comptes i targetes que t'ajudaran a gestionar el teu dia a dia.\nPerquè estalviar és la millor inversió, t’oferim la possibilitat de treure la màxima rendibilitat als teus estalvis amb l'àmplia gamma de productes d'inversió que BBVA posa al teu abast.\nDes de comprar la teva nova llar fins a fer el viatge dels teus somnis, sigui quin sigui el teu projecte, contacta'ns i t'ajudarem a trobar el finançament que necessites amb unes condicions molt avantatjoses mitjançant els productes de BBVA.\nPosem a la teva disposició un àmplia oferta de vehicles en condicions especials, de compra o de renting. I si no trobes el que necessites, el busquem per tu.\na la teva banca online


Els alumnes de València no tindran classe el 20 de març\nHo ha confirmat este divendres la Conselleria d'Educació\ndivendres, 10 de gener 2020 - 22:00h\nImatge d'una mascletà | València Diari\nEls alumnes que cursen els seus estudis en la ciutat de València tindran festa el dia 20 de març d'este any 2020, la jornada posterior a Sant Josep, quan acaben les festes de les Falles amb la tradicional 'cremà'.\nD'esta forma ho han confirmat fonts de la Conselleria d'Educació, departament que ha acceptat, a través de la Direcció General de Centres Educatius, la proposta feta per l'Ajuntament de la capital del Túria. Per tant, els alumnes de València podran disfrutar d'una setmana fallera al complet, ja que en 2020 no hi haurà classe des del dilluns 16 al divendres 20.\nEn total, tenint en compte el cap de setmana anterior i posterior a les festes falleres, els escolars comptaran amb nou dies no lectius. Esta modificació del calendari escolar suposa que el curs acabarà un dia més tard del que estava previst al principi: Infantil i Primària finalitzarà el 19 de juny i en Educació Secundària, Batxillerat i FP el 17 de juny.\nInvestiguen l'etapa en una escola religiosa de l'entrenador de futbol acusat d'abusar de menors en València


El PSIB durà al Parlament el 'xantatge' de Puig a l'Associació de Gent Gran\n27 setembre 2020 06:06\nEl PP defensa l'actuació de la consellera perquè troba que respon a «les seves funcions»\nLes reaccions per la crisi que viu el teixit associatiu d'Algaida no s'han fet esperar. El PSIB-PSOE anuncià ahir que durà al Parlament el presumpte «xantatge» de Rosa Puig a l'Associació de la Tercera Edat del municipi.\nEls diputats socialistes interrogaran la consellera de Presidència i Esports en relació amb les «pressions» que teòricament exercí sobre l'expresident de la gent gran, Joan Oliver, perquè integràs en la seva junta directiva tres membres del PP algaidí, a canvi de prometre-li un nou local per a l'entitat.\nPer la seva banda, el partit de Jaume Matas defensa Puig i adverteix que tan sols prometé que estudiaria la subvenció d'una nova seu per a l'Associació, «complint d'aquesta manera les seves funcions».\nArmengol, en canvi, acusa Puig d'intentar aplicar les receptes previstes en el document d'estratègia electoral aprovat pels «populars» la setmana passada. Un document que la líder del PSOE mallorquí considera un compendi de «com guanyar unes eleccions en 24 hores». La diputada socialista lamentà la «manca d'escrúpols» de la consellera de Presidpencia i Esports.\nPer la seva banda, el portaveu adjunt del PP balear, Fernando Rubio, negà que a Algaida el seu partit hagi intentat «infiltrar» ningú. També rebutjà que Puig exercís cap classe de pressió sobre Oliver. Rubio adverteix que el president de l'Associació de la Tercera Edat i la seva junta directiva dimitiren per les pressions dels socialistes, «als quals se'ls nota un cert nerviosisme» mesclat amb «desesperació». El PP recorda que el Govern atén les necessitats de tots els col·lectius.


El Síndic i experts recomanen ajornar el 14-F i calculen que fins a 216.000 persones no podrien votar presencialment La República\nEl Síndic i experts recomanen ajornar el 14-F i calculen que fins a 216.000 persones no podrien votar presencialment\nACN Barcelona.-Un informe del Síndic de Greuges calcula que en el pitjor escenari més de 216.000 persones tindran covid o seran contactes el 14-F i seria recomanable que no votessin […]\nACN Barcelona.-Un informe del Síndic de Greuges calcula que en el pitjor escenari més de 216.000 persones tindran covid o seran contactes el 14-F i seria recomanable que no votessin presencialment. L’informe s’ha fet en el marc de la Comissió independent d’assessorament sobre la garantirà del dret de sufragi actiu. La cap del servei de Medicina Preventiva i Epidemiologia de Vall d’Hebron, Magda Campins, ha rebutjat la proposta de destinar una franja horària a infectats i contactes i ha dit que “seria recomanable” que aquestes persones no votessin presencialment. El síndic Rafael Ribó ha recomanat considerar la decisió d’ajornament fins a un moment de “davallada epidemiològica” i quan es garanteixi “eixamplar” les possibilitats de vot no presencial.\nL’informe preveu quatre escenaris però Campins ha descartat que el 14-F Catalunya es trobi en els dos més optimistes. Així, ha indicat que el que hi haurà serà el greu o el molt greu. El primer preveu fins a 196.700 persones en quarantena per ser positius de covid o contactes estrets i el segon fins a 216.365.Campins ha defensat que hi ha un consens ampli sobre que aquestes persones han de guardar quarantena i, per tant, no podrien sortir de casa per exercir el dret a vot. En aquest sentit, ha rebutjat la proposta del Govern de reservar una franja horària per aquest col·lectiu, ja no només pel fet que s’haurien de desplaçar sinó perquè ha reivindicat que no es poden ajuntar positius confirmats amb contactes. “Això des del punt de vista epidemiològic i de salut pública és un risc important. Un contacte estret fins que no es demostri el contrari no està infectat i l’estaríem exposant a un risc”, ha manifestat Campins. Entre les recomanacions finals, Ribó i els expertes defensen que les persones amb dret de sufragi actiu han de poder votar però “sense posar en risc la seva salut ni la salut pública”. Afegeixen que el vot presencial, siguin quines siguin les mesures de seguretat previstes, de persones contagiades o contactes “constitueixen un risc per a la salut pública”. “En l’escenari actual, no és exagerat afirmar que el 14 de febrer entre 100.000 i 200.000 ciutadans amb dret de vot hauran d’escollir entre votar de manera presencial i posar en risc la salut de milers de persones, o bé abstenir-se de fer-ho i renunciar a un dret fonamental. Cap de les dues alternatives és legítima des d’una perspectiva de drets”, diu la institució.Campins ha reconegut que la pandèmia no estarà solucionada en uns mesos però sí ha afirmat que és previsible que s’hagi avançat en la vacunació i les condicions meteorològiques també serien més favorables. “La pandèmia no la tindrem solucionada ni al juliol ni a l’octubre però el número de persones que no podrien votar seria molt menor”, ha dit. La doctora ha afegit que més enllà dels contagiats i contactes, les eleccions en si suposarien una mobilització de persones que no és recomanable en la situació actual. Ampliar el termini per votar per correu i habilitar el vot electrònicLes alternatives per als que no poden votar presencialment serien el vot per correu i el vot electrònic. Sobre el primer, Ribó ha demanat estendre al màxim el termini per votar per correu, reduint en menys de 10 dies i fins a la data més propera als comicis el termini per poder sol·licitar aquest vot. Això no suposaria que tothom pogués anar a vota però si reduiria les persones que no es podrien acollir a aquesta opció, defensen. Pel que fa al vot electrònic, el Síndic ha afirmat que en cas d’ajornament les Corts Generals haurien de fer “amb la màxima urgència” una reforma de la llei orgànica de règim electoral general per fer possible les eleccions en un context pandèmic com l’actual. En concret, ha recomanat ampliar el vot per correu, habilitar altres opcions com el vot electrònic i concretar les causes de possibles ajornaments d’eleccions ja convocades. El Síndic ha recordat que aquetes iniciatives no són possibles ara a escala catalana ja que un cop dissolt el Parlament l’únic òrgan que funciona és la diputació permanent i no té competències per impulsar reformes legislatives. Pel que fa als motius que portarien a l’ajornament, el catedràtic de Dret Constitucional emèrit de la Universitat Carlos III, Luis López Guerra, ha indicat que haurien de ser per criteri “de força major” i ha posat els comicis al País Basc i a Galícia com a exemples. Ha afegit que en aquests casos es va fer una consulta amb tots els grups amb representació parlamentària i amb l’autoritat electoral i ha apostat per aquesta mateixa via a Catalunya. En aquest sentit, Ribó ha recordat que al novembre ja va instar el Govern a prendre mesures per garantir el dret a vot a tothom i ha lamentat que no s’han atès les seves recomanacions. En línies generals, ha afirmat que cal un “ferm acord polític” entre el Govern i el conjunt de les candidatures sobre un eventual ajornament i una renúncia explícita a l'”ús electoralista” d’aquest assumpte. Ha exigit també que el màxim respecte i la garantia presideixin la decisió i la gestió del tot el procés electoral .


El govern espanyol nega haver inflat les xifres del dèficit i la Comissió Europea no s'hi pronuncia\nEl ministre d'Economia espanyol, Luis de Guindos, ha negat rotundament que el govern espanyol hagi retocat les xifres de dèficit, tal com apuntava una informació de l'agència Reuters. De Guindos ha explicat que el comissari d'Afers Econòmics i Monetaris, Olli Rehn, li ha desmentit per telèfon que la Comissió Europea sospiti que hi hagi aquesta inflació. Tanmateix, preguntat en roda de premsa sobre aquesta qüestió, Rehn no ha pogut evitar pronunciar-s'hi.\nRedacció 14/02/2012 - 15.42 Actualitzat 15/02/2012 - 07.46\nEl govern espanyol ha desmentit la informació publicada per l'agència Reuters que assegura que la Comissió Europea sospita que el govern de Mariano Rajoy hauria inflat el dèficit públic del 2011 perquè els resultats d'aquest any siguin més favorables. El comissari d'Afers Econòmics europeu, Olli Rehn, no hi ha volgut entrar, però ha instat Rajoy a presentar els números com més aviat millor.\nDes de Londres, on el ministre d'Economia ha anat a presentar la reforma financera, Luis de Guindos ha negat "com no podia ser d'altra manera" que la Comissió Europea sospiti que el govern espanyol ha inflat el dèficit públic de l'any 2011. De Guindos ha explicat que Rehn li ha negat per telèfon que Brussel·les pensi que el govern espanyol ha falsificat les xifres.\nOlli Rehn no ha volgut entrar en aquesta qüestió, però ha instat Rajoy a presentar els números com més aviat millor. "A finals del 2011, el nou govern va identificar desviacions significatives del dèficit públic, però, al mateix temps, va actuar per limitar aquesta desviació amb mesures fiscals i, pel que fa a la reducció del dèficit per aquest any, les autoritats espanyoles s'han compromès a recuperar l'estabilitat de les finances públiques", ha dit.\nRehn ha afegit que no es poden treure "conclusions prematures en aquest moment" sobre les xifres de dèficit espanyoles i s'ha remès a les perspectives econòmiques que prepara la Comissió, les intermèdies pel 23 de febrer i les completes per la primavera. A més, el comissari ha instat Espanya a treballar "ràpidament" en els pressupostos pel 2012 per demostrar el seu compromís amb la reducció del dèficit. Rehn també ha negat que el govern comunitari tingui previst multar Espanya per no haver adoptat mesures suficients de cara a corregir aquest dèficit. A banda, Rehn ha advertit Espanya que ha de corregir sis desequilibris macroeconòmics que considera excessius.\nAnteriorment, el portaveu del PP al Congrés dels Diputats, Alfonso Alonso, ja havia dit que l'executiu de Mariano Rajoy "s'ha dedicat a treure a la llum forats ocults" relacionats amb les xifres del dèficit i que en cap cas les han inflat. Alonso ha insistit que l'objectiu essencial del govern consisteix a adoptar mesures que corregeixin la dada del 8%. Segons el portaveu parlamentari popular, el gabinet de Rajoy ha tret a la llum aquests forats "i, amb caràcter immediat i urgent, ha adoptat mesures per corregir la situació".\nEl dèficit al qual es va comprometre el govern de José Luis Rodríguez Zapatero per a finals del 2011 era del 6,6%, però diverses fonts de l'executiu espanyol el situen per sobre del 8%.\nBrussel·les sospita que el govern de Rajoy ha inflat les xifres de dèficit\nLa Comissió apressa a fer els deures


Mortal Kombat (videojoc) - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nMortal Kombat (videojoc)\nMortal Kombat II →\n8 octubre 1992 ()\nScorpion, Sub-Zero, Liu Kang, Johnny Cage, Sonya Blade, Raiden, Goro, Shang Tsung i Kano\nDOS, Super Nintendo, Sega Mega Drive, Sega Game Gear, PlayStation 2, Amiga, Xbox, PlayStation Portable, Game Boy, Sega CD i màquina recreativa\nCD-ROM, cartutx, disc flexible i GOG.com\nMortal Kombat (MK) és el primer videojoc de la saga Mortal Kombat, va ser llançat el 1992 de mans de Midway Games per a màquines Arcade, el joc presentava gràfiques d'escenaris avariats i sons de trituració d'ossos, que submergeix a tots dins del seu ambient. L'estil de joc va fer gaudir als principiants i als que ja tenien més experiència en l'àmbit. Mortal Kombat presenta 5 botons, dos per als punys i dos per a les puntades de peu(dos alts i baixos), i l'essencial botó de bloqueig. El bloqueig era especial perquè altres jocs del gènere utilitzaven un sistema que involucrava mantenir fora la palanca d'atac. En Mortal Kombat mantenint enrere la palanca podies moure al personatge, fer retrocedir-lo però tot i en aquesta posició podien contraatacar. Es va crear una barrera entre els jugadors, els experimentats en el sistema de MK i els adaptats al sistema de Street Fighter. El més curiós del joc és que cada un dels personatges presents eren actors de carn i ossos que van donar la seva imatge gràcies a la captura digital de moviments, donant un elevat realisme al joc, en comparació amb altres de l'època.\n3.1 Personatges seleccionables\n3.1.1 Personatges ocults\n3.1.2 Els caps del joc\n4 Elements del joc\n4.1 Els elements més importants del joc són aquests\n5 Curiositats del joc\n6 Versions disponibles i les seves diferències\nEn una misteriosa illa, internada en els mars de la Xina i desconeguda per la resta del món, els guerrers sobrenaturals lluiten pel destí de la Terra. El gran Torneig conegut com a Mortal Kombat, va ser per anys una competició d'honor i glòria.Guerrers de tot el món eren convidats a combatre. Aproximadament fa mil anys, un bruixot anomenat Shang Tsung va ingressar al Torneig i immediatament el va guanyar, convertint-se en Campió Suprem. Un cop per generació, quan els millors i més valents guerrers de la generació podien reunir-se, Shang Tsung va entrar en diferents formes i va guanyar totes les vegades, d'aquesta manera, ell semblava invencible. Shang Tsung pot transformar-se en qualsevol persona, també pot veure els temors en el cor dels seus oponents i d'aquesta manera s'enfronta als seus adversaris, guanyant sempre els combats, també aconsegueix portar les ànimes dels oponents caiguts per saciar la ira de l'emperador i per prendre la seva força i així mantenir la seva joventut immortal. A Shang Tsung no en té prou amb guanyar una vegada el Torneig, ha de guanyar-lo deu vegades per obrir el portal dimensional que suposadament unirà la Terra amb l'Outworld. Fa 500 anys, quan gairebé havia acumulat prou ànimes per Shao Kahn va ser derrotat pel Gran Kung Lao, un sacerdot de l'ordre de la llum. Shang Tsung va tornar al Torneig amb Goro un lluitador meitat home, meitat drac amb quatre braços i dos metres d'alçada conegut com El Príncep del Dolor. Goro va vèncer al monjo Shaolin conegut com a Kung Lao i durant 500 anys ha estat invicte com Campió Suprem, ara Shang Tsung ha pres novament el control del Torneig i l'ha guanyat 9 vegades consecutives. Una vegada més, és temps que en el Torneig Shaolin conegut com a Mortal Kombat sostingut cada generació pels més grans lluitadors de la Terra s'enfrontin contra els adversaris de l'Outworld i un dels 50 lluitadors que seran elegits ets tu.\nSantuari dels Guerrers: Temple sostingut per columnes i d'aspecte devastat. La lluna plena i uns núvols la cobreixen, estàtues dels personatges l'envolten, al centre se situa l'estàtua de Goro acompanyat per uns manuscrits en xinès.\nLa Porta del Palau: Un camí de pedra amb dues portes de fusta d'estil xinès, estàtues de símbols budistes s'ubiquen al voltant, manuscrits xinesos acompanyen una estàtua gegant de Buda i una muntanya que contrasta amb el Palau de Shang Tsung.\nLa Cort: Interior del Palau de Shang Tsung, dos soldats samurai a cada extrem, graons on d'observadors estan agafant ànimes de guerrers Shaolin, el logotip del Drac en pedra, a sobre d'això Shang Tsung es troba en el seu tron amb les seves estàtues de dracs d'or i cobert per un sostre.\nL'habitació del tron: Habitació amb una catifa vermella, a les parets està estampat el Logo del Drac, dues estàtues de dracs s'assenyalen a Shang Tsung assegut en una cadira coberta d'or i darrere d'ell dos mantells vermells. Tsung et aplaudeix quan ganes.\nEl Fossat: Un pont sostingut per enormes pilars de pedra, presenta esquerdes en diverses parts, la lluna plena i els núvols solen aparèixer o el dia de tant en tant, seients a cada extrem, allà es pot executar Stage Fatality per enviar el teu enemic sota unes estaques on l'acabessin travessant\nEl Fons del Fossat: Una gran paret de pedra cobreix tot, columnes amb estaques on hi ha cossos ensangonats i en les estaques a terra hi ha les caps dels productors del joc, hi ha on caus quan s'executa Stage Fatality a El Fossat. Allà podreu lluitar contra Reptile.\nEl cau de Goro: Un calabós, de fons sembla un pantà, parets de pedra i milers de passadissos foscos i amb ossos humans escampats a terra, i un esquelet penjat per uns grillons al centre del camp.\nEls caps del joc[modifica]\nShang Tsung (Cap Final)\nEls elements més importants del joc són aquests[modifica]\nCombos: Combinació de cops i puntades de peu que causaven un colossal dany a l'oponent, la seva execució era molt difícil...\nPoders: Moviments ràpids de dos o tres botons que realitzaven un moviment especial del personatge.\nPantalla de Presentació: Seqüència d'entrada al joc, mitjançant un codi es pot canviar aquella seqüència.\nFinish Him/Her : Moment que obtens després de guanyar dos rounds per rematar al teu oponent.\nFlawless Victory: S'anomena a la victòria perfecta o una victòria sense haver rebut cap dany.\nDouble Flawless: Terme que referia a la doble victòria perfecta.\nMode Torneig: Modalitat Endurance on podies lluitar contra diversos oponents seguits.\nTaules del Destí: Columna on es presentaven oponents que tu hauries enfrontar per guanyar el joc, es va dividir en tres nivells de dificultat: Novell, Guerrers i Mestres.\nFatality: Moviment de rematada per el qual un podia matar el seu oponent, cada personatge tenia un personal.\nStage Fatality: Moviment de rematada per el qual un podia fer que l'escenari mateix aniquilara l'oponent.\nPuntuació: Sistema pel qual guanyaves punt per cada cop o Fatality.\nEndurance: Es presentava en la manera 1P vs. CPU on un arribava a una baralla en la qual lluitava amb dos lluitador seguits.\nMarc de Miralls: Baralla on un s'enfrontava al seu propi personatge.\nTest your might: Sistema de bonus on després d'escollir un personatge havies trencar una pila de taules, pedra, acer o diamants.\nPersonatges ocults: Personatge que necessitaves un codi especial per utilitzar-lo.\nSang: Fluid que cada jugador brollava per cada cop precís, en aquesta primera entrega, va ser durament censurat.\nPols Gris: Només a la versió SNES això és reemplaçat per la sang.\nCuriositats del joc[modifica]\nJohn Vogel, un dels desenvolupadors de la saga, es va disfressar d'un guàrdia de Shang Tsung per ser inclòs en l'escenari "The Courtyard". El personatge de Johnny Cage està inspirat en l'actor Jean Claude Van Damme. En un principi, Van Damme estaria en el joc representant-se a si mateix, però no es va arribar a un acord, però sí que va actuar a la pel·lícula Street Fighter amb el personatge de Guile. No obstant això, la idea va servir per fer a Johnny Cage, actor de pel·lícules d'arts marcials. Liu Kang està basat en l'actor d'arts marcials Bruce Lee. Els noms dels personatges de MK són molt diferents al que havien de ser inicialment: Trom va ser un nom que se li va ocórrer a Dave Michicich per algun personatge de MK; Ed Boon i John Tobias van estar rient una bona estona. Johnny Cage era Michael Grimm, Sub-Zero era originalment Tundra, Shang Tsung es deia Shang Lao i Liu Kang era Yoshitsune Minamoto. En un principi estaria Jax en Mk1, amb el nom de Kurtis Stryker, però per qüestions de l'argument el van reservar per MK II. A part de Reptile es comentava que també existia un ninja de color vermell, al qual controlàvem aleatòriament. Doncs bé, era a causa d'un error aleatori quan es feia servir a Scorpion per la qual cosa el seu uniforme es tornava de color vermell. D'aquí va sorgir la idea de crear a Ermac (Error Macro), el ninja de vestit vermell que apareix en UMK3. També es rumorejava que l'ull cibernètic de Kano disparava raigs làser. Basant-se en aquest rumor va ser creada una de les fatalities de Kano a MK3. Al Temple "El Fossat" al fons a la lluna de tant en tant apareixen figures ombrejades travessant com una bruixa volant en la seva escombra, un nen en una bicicleta (ludint a una escena de la pel·lícula ET), santa claus en el seu trineu, etc.\nVersions disponibles i les seves diferències[modifica]\nSega Game Gear: Com amb la versió de Sega Genesis, també es pot usar un codi per restaurar la sang i els Fatalities. També per escassetat de memòria no té molts elements: Té pocs personatges, només 2 escenaris i molta dificultat en el control per fer un moviment especial o fatality.\nSega Genesis / MegaDrive: Semblant a la de SNES, però amb la diferència que un codi secret (abacabb) permet restaurar la sang i els Fatalities.\nSega CD: Aquest llançament afegeix el comercial del joc, i a més no és necessari introduir un codi i té temps de càrrega.\nPC: Aquesta és possiblement la versió més fidel a la d'Arcade.\nSuper Nintendo: Aquesta versió del joc té la sang reemplaçada per pols gris, per així reconèixer que Nintendo of America evités utilitzar sang fins a la versió de MK2 per a aquesta mateixa consola, gràcies a un element anomenat "Family friendly".\nGame Boy: Aquesta versió, a causa de manca de memòria, té coses com un pobre ús del control, només té 2 botons d'atac, i no té en aquesta versió a Johnny Cage i a Reptile. És també l'única versió del primer MK que permet utilitzar Goro com a un personatge secret.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Mortal_Kombat_(videojoc)&oldid=20332655»\nVideojocs de lluita\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 21 set 2018 a les 18:43.


À Punt - Duel vibrant i derrota del València Basket contra el Barça\nDuel vibrant i derrota del València Basket contra el Barça\nEsports Bàsquet | 13/10/2019 23:47\nL’ala pivot, Nicola Mirotic, lluita amb Guillem Vives | EFE (Alejandro García)\nEl València Basket ha arribat a Barcelona amb ganes i necessitat de revertir la imatge que van donar davant de l’Olympiacos en el partit de l’Eurolliga. No han començat bé els valencians amb un parcial de 9 a 0. La incorporació de Quino Colom al final del primer quart ha resultat ser un revulsiu per als taronja. En el segon quart, els de Jaume Ponsarnau s’han avançat per primera vegada en el partit. La presència de Maurice Ndour a la pista també ha sigut vital en la remuntada, encara que ha durat poc l’alegria. El tècnic Posarnau se n’anava enfadat amb l’àrbitre en el descans per una falta en atac que no ha considerat.\nEn el tercer quart, el Barça pegava un colp sobre la taula i tornava a posar-se 10 punts davant dels taronja. Però la reacció ha arribat prompte i el temps finalitzava amb un ajustat 74-72. El València Basket estava forçat a aplicar-se defensivament i a millorar el tir exterior, que continua sent-ne una de les debilitats.\nLa velocitat i la intensitat del joc desplegat al Palau Blaugrana s’ha mantingut durant el quart definitiu, que ha fet viure a l’afició un final vibrant. El València Basket ha demostrat que és capaç de retrobar-se amb la seua millor versió i a punt han estat de donar la sorpresa. Amb 92-92, la personal que han xiulat a Ndour ha fet que s’asseguera a la banqueta. El Barça ha transformat les encistellades i l’esperat triple valencianista no ha arribat. 33 punts ha anotat el culer Nikola Mirotic, la millor anotació de la seua carrera en la Lliga Endesa.


Comunicat del nou equip de govern de Sant Martí Sarroca\nPublicat el 14 Juny 2015\nImmediatament després de prendre possessió com a regidors de l'Ajuntament de Sant Martí Sarroca, els sis integrants del nou equip de govern del municipi van fer pública un comunicat en els quals concreten els termes de l'acord i el programa subscrit.\nA la foto que encapçala aquesta informació apareix el nou equip de govern poc després de prendre possessió com a regidors del consistori martinenc. D'esquerra a dreta, Joan Lluís Climent (ERC), Manel Romanos (ERC), Víctor Pujadó (AM-CUP), el nou alcalde Antoni Ventura (AM-CUP, Albert Tort (Movem) i Pere Cano (Movem). Les tres formacions van tancar l'acord de govern la nit del 12 de juny, poques hores abans que el nou consistori sorgit de les eleccions municipals del passat 24 de maig prengués possessió.\nEl text del comunicat és el següent:\n"Els regidors de la CUP, MOVEM-CP i ERC formen un Govern Municipal d'esquerres i de progrés a l'Ajuntament de Sant Martí Sarroca\nLes candidatures Alternativa Martinenca - Candidatura d'Unitat Popular (AM-CUP), Movem Sant Martí – Col·lectiu Socialista – Candidatura de Progrés (MOVEM-CP) i Esquerra Republicana de Catalunya (ERC) han acordat formar un govern municipal d'esquerres i de progrés a l'Ajuntament de Sant Martí Sarroca per als propers quatre anys, que comença a treballar des de la sessió de constitució de l'Ajuntament, celebrada el 13 de juny de 2015.\nL'acord contempla un programa de govern comú i una organització de l'equip de govern que es presentarà properament a través d'un acte públic, que s'anunciarà posteriorment al nomenament del cartipàs municipal. Els sis regidors electes de les candidatures impulsores de l'acord, que conformen la majoria absoluta del consistori, constituiran el nou govern martinenc. El Govern Martinenc d'Esquerres fomentarà per davant dels personalismes el treball en equip. Amb aquest objectiu, els tres caps de llista de les candidatures que han fet possible l'acord seran alcaldes del municipi en tres períodes iguals. Antoni Ventura d'AM-CUP ha estat escollit alcalde pel primer període de la legislatura. Joan Lluís Climent d'ERC ho serà en el segon període i Pere Cano de MOVEM-CP serà l'alcalde el darrer període de la legislatura.\nEl nou govern municipal impulsarà un programa de govern compartit amb la voluntat de fer possible un canvi de formes i de resultats a Sant Martí Sarroca. Cliqueu aquí per veure l'acord de govern..\nAntoni Ventura i Víctor Pujadó encapçalen la candidatura d'AM-CUP


Solidaritat amb la lluita per la llibertat dels pobles àrabs – CGTCatalunya\nInici > General > Comunicats > Solidaritat amb la lluita per la llibertat dels pobles àrabs\n1) Manifestem, en primer lloc, la nostra solidaritat amb totes les persones que a Egipte estan lluitant pel seus drets més elementals (pa, treball i llibertat) i que, per això, estan patínt la repressió de la policia del règim dictatorial. Demanem, així mateix, la llibertat de tots els detinguts i presos polítics.\n5) El règim despòtic de Mubarak ha estat, des de fa 30 anys, un fidel aliat d’EE.UU, Israel i les potencies europees. Sense aquest suport internacional, la tirania de Mubarak s’hagués acabat fa molts anys. La llibertat del poble egipci no es pot supeditar als interessos geoestratègics de tots aquests Estats.\nAlertem de les conseqüències d’intentar potinejar i manipular els desitjos de llibertat de la població d’Egipte per part de les potències occidentals.\n- Un posicionament clar dels governs català, espanyol i de la resta de la Unió Europea a favor de l’enderrocament del règim de Mubarak.\n- Cessament del dictador Mubarak com a co-president de l’Unió per la Mediterrània.\n- El final de l’ajuda militar occidental a la dictadura de l’Egipte.\n- El final de la col.laboració d’Egipte amb el setge de Gaza.\n- En el cas que continuí la repressió, la aplicació immediata de la “clàusula dels drets humans” de l’Acord Euromediterrani i, per tant, la suspensió del tractat esmentat.\nPlataforma Aturem la Guerra i Grup d'Egipcis a Barcelona


Els terminològics de l’Optimot, al dia – El blog de l'Optimot\nEs tracta de diccionaris de lèxic especialitzat (de dret, economia, arts, construcció…) que ha elaborat el Centre de Terminologia TERMCAT (en alguns casos, en col·laboració amb altres entitats) o que allotja en el seu web, i que aquest organisme cedeix a l’Optimot perquè en té els drets de difusió. Actualment són 150 títols, amb més de 185.000 termes.\nInicialment, aquests diccionaris cedits s’actualitzaven des de l’Optimot anualment. De fa uns mesos, però, s’actualitzen immediatament després que el TERMCAT els modifiqui a la seva base de dades. Cada nit, una aplicació comprova si s’hi ha fet algun canvi i, si és així, el carrega a l’Optimot.\nLes actualitzacions dels diccionaris terminològics poden ser de diferents tipus; principalment, incorporació de noves obres, incorporació de nous termes, actualització de termes ja existents o esmenes puntuals.\nAlgunes de les darreres obres que el TERMCAT ha cedit a l’Optimot són, per exemple, el Glossari de jardineria i paisatgisme, la Nomenclatura de gestió universitària i el diccionari Monedes del món.\nPel que fa a termes de la Neoloteca (normalitzats pel Consell Supervisor del TERMCAT), al llarg dels darrers mesos s’han incorporat a l’Optimot, per exemple, acord restauratiu, de guanyar-guanyar o diplomàcia multivia, de l’àmbit de la resolució alternativa de conflictes; i també colibrí d’Eliza (ornitologia), mare de dia (serveis socials), gula o surimi d’angula (indústria alimentària) i trolejar (Internet).\nConvé remarcar també els termes que arriben a l’Optimot provinents de la Consulteca (fitxes elaborades pel Servei de Consultes o per altres àrees del TERMCAT). Per exemple: anunci ancorat (comunicació), aprenentatge profund (intel·ligència artificial), bastó de pluja (música), doctrina de la legitimitat (dret internacional), edamame i gàrum (gastronomia), petjada digital (societat de la informació) i síndrome del capcineig (ciències de la salut).\nL’Optimot també incorpora les actualitzacions que fa el TERMCAT de fitxes terminològiques ja existents, com ha estat el cas, darrerament, de frigorífic combi (electrodomèstics), mandala (construcció), mecano (jocs) i quinoa (botànica).\nFinalment, en el capítol d’esmenes, el 2017 ha estat un any important perquè el TERMCAT ha adaptat els seus diccionaris a la nova normativa ortogràfica de l’IEC. El volum de canvis que representa aquesta adaptació és molt gran, però valen com a exemples mots com arreflèxia i cefalorraquidi (duplicació de erra), chaise-longue i foie-gras (manlleus amb guionet), electroestàtic i geoestacionari (incorporació de e epentètica), molta (caiguda del diacrític), mastoidal i antitifoidal (desaparició de la dièresi) o hàndicap (grafia del manlleu).\nGràcies a la nova actualització automàtica, doncs, totes aquestes novetats i la bona feina del TERMCAT arriben puntualment a l’Optimot!\nUna resposta a “Els terminològics de l’Optimot, al dia”\nJordi Gavaldà ha dit:\n04/05/2018 a les 9:28 am\nEnhorabona per la feina tan ben feta que feu. Endavant!\nLeave a Reply to Jordi Gavaldà\tCancel reply


Diuen que l'ajuntament de Girona penjara la bandera de l'ultima republica espanyola el proper 14 d'abril. Celebraran (?) les noces de diamant de la revolucio republicana. Es de preveure que tot plegat fara molta gracia i sera divertit i emocionant.\nEl programa d'actes anira seguit de contes a la vora del foc de llops, pastors i ovelles. Es una llastima, pero, que sempre els expliquen comencats i ens perdem el principi. Vull dir que no agrada recordar que les forces republicanes van perdre les eleccions municipals del 12 d'abril del 31, no van acceptar els resultats i el cametes va fotre el camp per evitar que aquells ximples declaressin una guerra civil.\nSempre he tingut dificultats per distingir entre una revolucio, una insurreccio i un cop d'estat. I be, mentre alguns aquesta efemeride els sembla una reedicio del 14 de juliol, jo la situaria, tot seguint amb la metafora, el dia 16, a cavall del 18. Es facil d'imaginar que passaria si algun Ajuntament se li acudis penjar la bandera, tambe espanyola, amb el dibuix de l'aliga imperial.\nEl que a mi em fa gracia de veritat es quan es presenta el periode republica com a paradigma de la llibertat i la democracia. Si algu vol retre homenatge a aquests preuats valors, el que ha de fer dia si, dia tambe es cantar les excel.lencies de la llibertat de comerc, el motor del progres economic i autentica arma letal contra la miseria de tot tipus. Nomes quan les necessitats vitals estan cobertes, hom pot dedicar-se a exigir altres coses.


El 67% dels bascs veu amb esperança l'alto el foc\nEl 67 per cent de la societat basca comparteix una sensació d'esperança pel que fa a la treva d'ETA, mentre que el 59 per cent veu en la treva una intenció sincera de cercar una sortida, segons el baròmetre de tardor de Demoscòpia que publicà ahir El País. Tanmateix, aquestes dades contrasten amb l'opinió de la resta de la societat espanyola, ja que un 66 per cent veu amb escepticisme l'alto el foc de la banda armada.\nEn els primers dies, després de l'anunci de treva d'ETA, l'escepticisme dels espanyols se situava en un 47 per cent, xifra que ha augmentat amb el pas dels dies fins arribar al 66 per cent actual. Tanmateix, només el 29 per cent dels ciutadans d'Euskadi veu amb escepticisme aquesta treva.\nAl contrari que la resta de la societat espanyola, els residents a Euskadi han perdut l'optimisme inicial amb què van acollir la treva (73 per cent), fins arribar al 67 per cent actual de ciutadans esperançats amb l'alto el foc.\nAixí mateix, el 19 per cent dels bascs es mostrava escèptic en els primers dies, xifra que s'ha incrementat fins un 29 per cent.\nLa sensació que la treva pot significar una trampa la comparteix un 64 per cent del conjunt dels consultats, alguna cosa que canvia a Euskadi, on només el 20 per cent veu en la treva una trampa i, alhora, el 59 per cent creu que la treva té una intenció sincera de posar fi a la violència.\nTanmateix, l'optimisme s'ha estancat tant en el conjunt de la societat espanyola com en la basca, ja que un 80 per cent d'entrevistats en el conjunt d'Espanya i el 59 per cent a Euskadi té la impressió que és perfectament possible que, malgrat la treva, ETA reprengui en el futur la violència terrorista.


Són vora les sis d’aquest penúltim diumenge del mes de juny: la Joana fa anys. A l’ombra fa encara un temps com de principi de maig. En aquest patí interior de l’Eixample tot és calma de tarda interminable. Només el refilet d’algun ocell i el xiscle intermitent d’orenetes despistades i de gavines ja omnipresents. Des de no sé quina finestra surt la melodia greu, reiterativa i trista d’un saxo sense cara que puja, baixa i penetra suau en les cases adormides. Més lluny, més ràpid, més apagat, més efímer, fora del nostre clos, el so inconfusible d’una Harley. Algun petard s’avança a la revetlla. Més lluny encara, deu haver qui celebra el dia de la música –no importa que sigui avui o demà- amb notes de partitures més reglades.\nPujo una sardana per a la meva col·lecció particular, la darrera d’ahir de la Cobla Sabadell. Mentre la veia i l’escoltava, tres noies aragoneses, ja granadetes –turistes, funcionaries, eternes estudiants?-, la comparaven amb la seva jota (abans s'havien esplaiat amb una comparativa demencial entre els papers de Salamanca i els de l'Arxiu de la Corona d'Aragó); els semblava que la rotllana simbolitzava un joc de nens. Tant de bo, perquè de nens, i de joves, se’n veien pocs agafats de les mans, però els vells... Per què les sardanes, fins i tot i tot les de Mas Ros, són tan nostàlgiques? Avui, o potser demà, comença l’estiu: despús-demà encendrem els focs nous, “i al foc ningú faria espeternec més gai”.\nEtiquetes de comentaris: argilaga, diumenga Cobla Sabadell, dreta de l'Eixample, estiu, foguera, la sardana, Mas Ros, música\nRealment, en general, produeixen una certa melangia i tristor per alegres que sigui. Hores d'ara puc pensar que em recorden el meu pare, que n'escoltava sovint, però recordo que ja de molt petita em produïen aquesta sensació que comentes.\nLes sardanes em produeixen una barreja de nostàlgia i alegria, un sentiment entranyable.\nCom que sóc una mica massoca algun diumenge al matí em poso el repertori ( ja pots imaginar-te´l, Bou, sobretot...), llavors se m´eixampla el pit i deixo anar la llagrimeta. És una teràpia com una altra.\nDel que dius de les turistes aragoneses, a mi sempre m´ha fet gràcia la cara que se´ls queda als estrangers quan veuen ballar sardanes.I ja no et dic res si hi ha algun agosarat que la balla al compàs del sirtaki...\nPer molts anys a la Joana!\nsempre m'he mirat la sardana com una cosa aliena, ei! i me'n van ensenyar a ballar-les i tot, malgrat que jo volia aprendre la jota :( per cert, que algú els hauria de dir a les teves aragoneses que la jota neix al delta ;) a veure si així els passa la ruqueria. ja se sap, quan surts de casa amb les orelles posades t'arrisques a escoltar cada barbaritat!\nMolt bonic tot el que dius i com ho dius. Felicitats a la "Joana" !!!\nper molts anys a la Joana, i a tots dos, és clar!\nfeia dies que no en sentia, però dissabte al matí em vaig despertar amb les sardanes matineres de rac1. eren de les molt clàssiques, em van anar agradant i m'hi vaig passar estona fent el ronso :-)\nles sardanes matineres dels caps de setmana de catradio són més modernes, i les trobo massa estridents per poder anar despertant a poc a poc :-)\nNo hi puc fer res, Júlia, i mira que a mi m'haurien de recordar moments feliços de la infància; potser és això, recuperar la infància és impossible, i qui sap si pervers.\nÉs curiosa, A., aquesta barreja de sentiments que quasi sempre es produeix.\nJo vaig sovint els disabtes a la tarda a la plaça de la catedral i l'edat dels balladors i balladores -ep, que s'ho passen molt bé- m'entristeix una mica, tinc la sensació com de temps passat. Al teu nord -i una mica el meu- no és ben bé igual, però tampoc no és la festa actual entre els joves.\nI encara bo que ho intentin, encara que de vegades destrossin rotllanes.\nLa Joana et dona les gràcies :-)\nUf, Clidice, i no t'explico els detalls de les barbaritats mentre anava passos endavant passos enrere fins arribar a la plaça.\nÉs curiós, per què costa tant arribar a la sardana?\nGràcies, jaka. Els diumenges em solen agafar nostàlgic, o me la solen produir, la nostàlgia.\nGràcies en nom de la Joana :-)\nGràcies, Kika; ja veig que la Joana haurà d'escriure un bloc si vol que li recordin que fa anys :-)\nAi, quin plaer quedar-se al llit una estona més escoltant música.\nhas mirat alguna vegada "Nydia" a TV3? Una recomanació que no cal que segueixis: el llibre "Una màquina d'espavilar ocells de nit", del seu director Jordi Lara.\npotser pere perquè la sardana no és un ball popular, nascut del poble vull dir i això es nota. I no sé per on tu has ballat, però al meu entorn això d'haver de ser de la colla sardanista pagant perquè t'obrissin la rotllana, i no permetre l'entrada a ningú que no en sabés, ha fet molt de mal. No es pot anar per la vida d'estupendu i pretendre, després, que els altres t'estimin. Allò de "els catalans només som nosaltres".


VOX dona 10.000 euros a la Guàrdia Civil "per ajudar a lluitar contra el Covid-19"\nSegons el partit d'ultradreta, fa diverses setmanes que rep peticions d'ajuda de diferents associacions que lluiten contra el coronavirus a Espanya\nper Nerea Rodríguez Cap de redacció 06 d’abril de 2020 16:25\nEl Grup Parlamentari de VOX al Congrés dels Diputats ha donat 10.000 euros a l'Associació de Guàrdies Civils Solidaris (AGCS) "per a ajudar en la lluita contra el coronavirus". Així ho ha assegurat el propi partit en un comunicat, després que la setmana passada anunciés que donaria les subvencions al grup parlamentari en el Congrés dels diputats corresponents als mesos de març i abril estimades en 236.000 euros.\nSegons el partit d'ultradreta, fa diverses setmanes que rep peticions d'ajuda de diferents associacions que lluiten contra el coronavirus a Espanya, així com de particulars que realitzen una tasca d'ajuda -recollida i lliurament de material a institucions desabastides, enviament de menjar, atenció i acompanyament personal-. A més, detalla que "tenint en compte que legalment només és possible donar a institucions amb identitat jurídica, el grup treballa ara en l'anàlisi de les finalitats de diferents associacions, per a fer-los arribar els diners donats com ja ha fet amb la donació de 10.000 euros a aquesta associació de la Guàrdia Civil".\nVOX assenyala que l'Associació de Guàrdies Civils Solidaris "porta des de l'inici d'aquesta crisi posant els seus recursos a la disposició dels afectats per la pandèmia. El 16 de març va enviar al Ministeri de Sanitat 9.000 unitats de material d'oxigeno-teràpia i l'endemà va lliurar 300 quilos de roba, calçat, mantes i aliments als sense sostre de Granada. El 19 de març va lliurar al Servei Andalús de Salut 9.000 productes sanitaris d'oxigenoteràpia".


El MWC dóna connexió i vol bateries | marc rovira | barcelona | Gran angular | L'Econòmic\nEl MWC dóna connexió i vol bateries El MWC dóna connexió i vol bateries El MWC dóna connexió i vol bateries El MWC dóna connexió i vol bateries + El MWC dóna connexió i vol bateries E-mail\nbarcelona - 7 febrer 2015 2.00 h\nEl MWC dóna connexió i vol bateries\nEl congrés de telefonia es ven com “el millor lloc del món per fer negocis”.\nAprofitar al màxim els dies de congrés pot resultar esgotador. M.R.C.\nEl MWC dóna connexió i vol bateries El MWC dóna connexió i vol bateries El MWC dóna connexió i vol bateries El MWC dóna connexió i vol bateries El MWC dóna connexió i vol bateries E-mail\nVa haver-hi un temps en què la pregunta “Quin mòbil tens?” es podia reformular, sense perill d'error a través d'una que demanés: “Quin Nokia tens?” Quan el congrés mundial del mòbil (MWC) va aterrar per primer cop a Barcelona, l'any 2006, Nokia portava la batuta telefònica amb mà de ferro. Girava 345 milions de telèfons l'any i es cruspia gairebé el 35% de quota de mercat. Motorola, inventora del primer mòbil de la història, conservava un 21% de quota i resistia el tsunami finlandès.\nLes dues marques s'han afeblit molt en la batalla per conquerir les butxaques i les orelles dels usuaris de telefonia mòbil: el pes de Nokia en el mercat amb prou feines supera el 9% i Motorola ni tan sols apareix entre les 10 primeres marques amb més vendes. Moltes coses han canviat des d'aquell 2006 (també fora de l'òrbita de la telefonia, perquè llavors la taxa d'atur era del 8,3%, la proporció més baixa des del 1979) i el congrés mundial del mòbil (MWC), no només s'ho ha mirat com a testimoni sinó que ha estat responsable actiu del gir que hi ha hagut en el sector. Aquest dimecres dia 11 l'associació que representa els operadors mòbils i la indústria a nivell mundial (la GSMA) oferirà la presentació del MWC 2015, una cita que, deixant de banda els ponents de llustre i les novetats tecnològiques, es promociona com “el millor lloc del món per trobar oportunitats industrials, fer negocis i establir contactes”. Però des del punt de vista d'una empresa catalana, és realment tan útil ser al congrés? Diverses empreses que hi tindran presència ens ho responen.\nL'única limitació és el preu\nLa GSMA, l'organització que aglutina la indústria del mòbil a escala mundial i que s'encarrega de dirigir els fils del MWC, assegura que no es regeix per un llistat exigent de requisits a l'hora de concedir un espai per a expositors en el congrés de telefonia. Fonts de la GSMA manifesten: “les empreses no necessiten formar part d'un sector industrial concret.” Per exemple, es detalla que hi exposen “companyies relacionades amb els viatges, amb la salut, amb les finances, amb l'automoció i amb el màrqueting”. No obstant això, sí que requereix “vincles amb l'ecosistema mòbil”.\nLa GSMA relata que tampoc no cal una determinada dimensió (ni per número de treballadors ni per facturació) i, de fet, diu que encoratja les empreses emergents i les empreses joves a integrar-se en el 4YFN, l'apartat de la fira dedicat als projectes innovadors i on “s'ofereixen oportunitats a preus competitius per a les empreses joves o de recent creació”.\nTot i que la GSMA no doni pistes sobre els preus que han d'abonar les empreses al MWC (tot el que diu és que depèn del lloc, de la mida de l'expositor que es vulgui i dels metres que s'hi lloguin) les empreses que hi assisteixen detallen que difícilment es podrà llogar un espai per menys de 12.000 euros.\n“El més interessant no és vendre sinó fer contactes”\nA Vic hi té la base d'operacions Xplica't, una empresa que ha desenvolupat una aplicació mòbil per a les campanyes electorals: “no només a Catalunya sinó a tot Espanya segur que no hi ha cap candidat amb app pròpia. En canvi, si agafes les estadístiques veus que el 73% de la gent que es connecta a internet ho fa a través del mòbil. Hi ha un paquet important d'electors potencials que no es poden informar pel mòbil”. Ho explica Raül Presseguer, un dels tres enginyers informàtics que hi ha al darrere d'Xplica't. Debuten al MWC i hi van convençuts que “és el congrés més important del món”. En aquest context “hi busquem networking, contactes amb altres empreses. Per nosaltres el més interessant no és tant l'aspecte comercial, el fet de vendre, com ho pugui ser fer-hi contactes”. Detalla que “és obvi que has d'arribar allà amb una agenda feta, la feina prèvia és molt important. Has de saber qui hi ha i amb qui et vols reunir”.\n“És una oportunitat per créixer i agafar expansió”\nFlirtie es promociona com “la primera aplicació per a conèixer gent que ha estat desenvolupada íntegrament a Catalunya i, de fet, la primera que s'ha fet a l'Estat espanyol”. Creada des de Barcelona per un equip de quatre enginyers, arribarà al MWC amb una bossa de 60.000 usuaris. Joan Carles Bartra diu que Flirtie aterra al congrés amb la missió de “fer contactes per expandir-nos i buscar finançament per promoure l'expansió de l'app”. Van a la caça de 200.000 euros i veuen la fira com un terreny fèrtil: “el MWC és una oportunitat per créixer, per agafar expansió internacional”. La novetat de l'app és que permet fer videotrucada, “ja sabem que costa refiar-se d'algú per internet”, i confia a trobar penetració, primer, a l'Amèrica Llatina i, després, “on sigui”.\n“Tenim previst fer 200 visites en tres dies i mig””\nLluís Martín és un dels socis fundadors de Xopik, una empresa de Terrassa que reinventa els missatges SMS com a plataforma de comunicació entre una companyia i els seus clients. Assisteix al MWC per primer cop: “l'any passat hi vam ser només com a visitants”, però amb els objectius clars: “donar-nos a conèixer i fer contactes internacionals. Ja som a l'Equador i aviat serem a Colòmbia, però busquem més mercats”. Manca un mes per la fira i “és prematur dir res, però les previsions són molt bones. Tenim previst fer 200 visites en tres dies i mig”. Una altra fita serà aprofitar el congrés per “arribar a acords amb altres empreses de desenvolupament tecnològic i establir-hi sinergies”.\nXopik és una de les 50 empreses catalanes que arriba al MWC amb Acció (l'agència de la Generalitat que incentiva la competitivitat), i això representa que “ens ajuden molt. Només paguem 2.000 euros més IVA. Anar-hi sols seria impossible”.\n“Ens posa en el mateix marc que Microsoft o Google”\nEn una conversa a través de Skype des de Xangai, Jaume Portell, responsable de Beabloo, manifesta que aquesta serà la tercera visita de la companyia al MWC. Factura 1,4 milions d'euros, ocupa un equip de 50 persones i té presència en 20 països, però Portell creu que el congrés “està pensat per a empreses més grans que nosaltres, per a empreses globals”. No obstant això, no amaga que “és una eina excel·lent per establir contactes amb potencials distribuïdors i amb grans empreses que busquen complementar la seva proposta de valor amb acords amb empreses més petites”. Diu que l'agilitat de l'empresa menuda s'ha de vendre com un actiu en les estratègies de negoci dins el MWC perquè “nosaltres innovem sense la cotilla de les grans empreses, no arrosseguem una motxilla de la seva mida”. “El MWC és un escenari excel·lent. Fa molt de bé a Barcelona, però també a les empreses del sector. Ens posa en el mateix marc que Microsoft, Google o que qualsevol de gran del sector”.\n“No som optimistes i no n'esperem gaire res”\nJaume Cornadó, de la lleidatana Moddity Mobile, no serà un novell al congrés: “fa dos anys, ens van cedir lloc en un estand i hi vam anar”. Des d'aquest coneixement destaca que tot i que fa el pas per repetir, “no som optimistes i no n'esperem gaire res”. Considera que el MWC té un enfocament “molt internacional” i que “des del mercat català és bastant difícil d'accedir-hi”. Admet que cal preparació prèvia, “has de tancar reunions abans de ser-hi, només per anar allí i que la gent passi i et vegi no en trauràs res”, i diu: “Hi ha empreses que hi van i que no hi tornen perquè no els compensa.”\n“També és important per posicionar-te i fer ‘branding'”\nEn el Parc Científic de la Universitat de Girona, Codi Tramuntana desenvolupa solucions de programari a mida i aplicacions per a la gestió d'esdeveniments i festivals (el Sónar és un dels seus clients). Carles Rodella, cofundador, explica que “anar al congrés és fer un viatge arreu del món” i considera aquest un bon moment per estrenar-s'hi perquè “comencem a tenir clients internacionals. Veiem que el nostre producte és benvingut a Catalunya i hem de provar com penetra al mercat internacional”. Rodella destaca que “no és només una finestra internacional sinó que també és important per posicionar-te i fer branding”.\n“Si hi vas com si fos una fira nacional, fracàs garantit”\nAquest és el novè cop que Lleida.net serà present al congrés de telefonia. Sisco Sapena comanda una empresa que ha esdevingut líder mundial en SMS certificats i considera que el MWC és una cita obligada perquè “concentra totes les empreses del món relacionades amb el negoci de la mobilitat”. “Es tracta d'una fira força transversal, amb un públic interessat en solucions de molts diferents tipus i, sobretot, en novetats”. Des de la veterania, aconsella “tenir previst amb temps suficient quin és el missatge que es vol comunicar” i destaca la importància de “fer una feina prèvia de recerca de possibles contactes interessants, i concertar cites amb antelació, ja que tots els visitants acostumen a tenir agendes força plenes. També és important treure el màxim profit de l'atenció mediàtica que genera el certamen”. Sapena creu que l'empresa que digui que no compensa és “perquè no està preparada. La gent que hi ha als estands ha de saber parlar en anglès i s'ha de tenir el material en anglès. Si hi vas com si fos una fira d'àmbit nacional, tens garantit el fracàs”.\nL'amenaça 2018 i la bena abans que la ferida\nEsprémer el potencial del remolí TIC\nMWC, oportunitats per a l'ecosistema de ‘start ups'\nL'econòmic 07-02-2015, Pàgina 2


frinisc - De paraules per Context\nEn la costa de la Propòntida, o Mar de Màrmara. Neó d'Asine, Frinisc d'Acaia, Xanticles d'Acaia i Timasió de Dardània, havien restat amb l'exèrcit: el condueixen fins als llogarrets tracis dels encontorns de Bizanci, i l'hi atenden.\n-Digueres que era impossible, però que us n'anàveu a Perint per tornar a l'Àsia. -Doncs ara- replica Xenofont -vet-em aquí amb Frinisc, un dels generals, i Polícrates, un dels capitans; i fora hi ha els homes en qui cadascun dels generals, llevat de Neó de Lacònia, té més confiança. Si vols, doncs, que el nostre pacte resulti més autèntic, crida'ls, també.


RTVV, tres anys sense senyal | Intersindical Valenciana\nManifest del comité d’empresa de RTVV, 29 de novembre de 2016\nFa més de tres anys que ens concentrem a les portes d’este palau, el de la Generalitat, per reclamar la reobertura de RTVV. Primer ho férem per reclamar una negociació que impedira el tancament salvatge de la ràdio i televisió públiques. No cal dir que el govern d’Alberto Fabra es feu el sord.\nDesprés continuarem manifestant-nos ací, en el mateix lloc, per tal de denunciar el tancament ja consumat i reclamar la dimissió d’Alberto Fabra per haver enviat al carrer 1600 treballadors i deixat els valencians sense cap mitjà de comunicació públic en la seua llengua.\nMes tard vingueren les eleccions autonòmiques i, amb elles, l’esperat canvi de govern.\nEls extreballadors continuarem manifestant-nos ací, en les mateixes portes del Palau de la Generalitat. Però no era pels mateixos motius, ni ho féiem amb el mateix estat d’ànim. No amb ràbia, sinó amb esperança. Sabent que els partits i els representants dels partits que acabaven de guanyar les eleccions havien teixit una fulla de ruta a través de reunions amb el Comité d’Empresa, documents, declaracions i compromisos electorals. Una fulla de ruta en sintonia, REPETIM, amb el Comité d’Empresa.\nAmb el nou Govern del canvi, vam continuar concentrant-nos, ací, a la porta del Palau de la Generalitat, per demanar la recuperació de la radiotelevisió dels valencians, per reivindicar els nostres drets laborals, per reclamar solucions. Les solucions a les quals els partits ara en el govern es van comprometre i que no han arribat per la seua manca de voluntat política\nI hui, tres anys després del tancament, ací estem. Novament a les portes del Palau de la Generalitat. Continuem demanant solucions però, malauradament, ja no ho fem des de l’esperança, sinó des de la frustració i el desengany.\nEstem decebuts també perquè la recent creació de la Corporació Valenciana de Mitjans de Comunicació no respon a la necessitat d’un nou model de ràdio i televisió públiques, sinó que és un subterfugi per emmascarar una fraudulenta successió d’empreses.\nEstem farts. Farts que ens giren l’esquena els que buscaven el nostre favor quan estaven en l’oposició i farts de patir com desvirtuen ara les nostres reivindicacions i com desdenyen els nostres drets. Hui també estem ací per això: per denunciar les mentides. Per a dir clar i alt que:\n-Menteix i sap que menteix qui diu que els treballadors tenim com interlocutor José María Vidal perquè este sempre s’ha negat a parlar de qüestions laborals.\n-Ximo Puig i Mònica Oltra no s’han dignat a rebre’ns ni una sola vegada. I qui diga el contrari menteix i sap que menteix.\n-Els treballadors hem arribat a presentar tres propostes de viabilitat a dos Consells diferents però, a diferència del que hem fet nosaltres, des del govern valencià no se’ns ha fet ni una sola proposta per solucionar el problema laboral de RTVV. I qui diga el contrari menteix i sap que menteix.\n-La nova llei de RTVV no dóna cap privilegi als treballadors sinó que retalla allò que es va aconseguir en l’acord de l’ERO del PP, fet amb les restriccions de la reforma laboral del PP. Fins ací han arribat. I qui diga el contrari menteix i sap que menteix.\n-I menteix i sap que menteix qui diu que les portes d’este Palau de la Generalitat estan obertes per a nosaltres perquè darrere de les portes únicament hi ha hagut una aparença de diàleg sense un interlocutor real per a resoldre problemes laborals.


Descarregar pas a pas invitació al mòbil - FC Barcelona\nFC Barcelona 103,013,268\nFC Barcelona 5,759,723\nFCB Penyes 5,661,915\nFCB Hoquei 4,870,410\nFCB Futbol Sala 4,418,255\nFCB Handbol 4,306,338\nFCB Basket 2,420,446\nFCB Masia 572,271\nFCB Femení 490,769\nFCB Hockey 201,826\nFCB Femeni 119,362\nBarça B 45,395\nDescarregar pas a pas invitació al mòbil\nInvitació al mòbil\nLa manera més còmoda de gaudir del camp nou\nObre el e-mail amb les invitacions al mòbil\nRebràs un e-mail amb les invitacions a la teva bústia de correu electrònic. En aquest correu trobaràs l’enllaç per descarregar-te les invitacions. Assegura’t d’obrir el correu al mòbil amb les invitacions i prem el botó de Descarregar al mòbil!\nLes entrades s’obren a l’App\nSi el teu mòbil és iPhone, l’app Wallet s’obrirà de forma automàtica i només caldrà prémer el botó d’ Afegir, automàticament tindràs les teves invitacions en el mòbil.\nSi el teu mòbil és Android, et caldrà tenir instal·lada l’app PassWallet, que et pots descarregar aquí de forma gratuïta. Un cop descarregada obre el correu amb les invitacions, prem el botó de descarregar al mòbil i premi el botó d’ Afegir. Així sempre tindràs accessibles les teves invitacions des de la teva app.\nAccedeix al Camp Nou amb el mòbil\nEl dia del partit només cal que vagis a la porta d’accés indicada en el e-mail de les invitacions, obre l’app i apropa el teu mòbil al lector d’entrades. Gaudeixi del partit!\nSi no has pogut descarregar les teves invitacions al mòbil recorda que en el mateix e-mail tens les entrades adjuntes en PDF per poder accedir directament a l’Estadi


La gran notícia que acaba de rebre l'aeroport del Prat (canvia el panorama de l'estiu)\nVueling | ACN\nVueling recupera 72 rutes des de l'aeroport del Prat\nLa companyia posarà en marxa 180 trajectes des de les seves bases durant els primers dies | La companyia recupera les rutes a finals de juny\nRedacció 28/05/2020 17:08h\nLa companyia Vueling ha anunciat aquest dijous que recuperarà fins a 72 rutes directes a destins de l'Estat i internacionals com França, Itàlia, Regne Unit, Portugal, Alemanya, Holanda, Bèlgica, Suïssa i Països Nòrdics. Els trajectes començaran entre finals de juny i principis de juliol, segons ha explicat l'aerolínia en un comunicat. En total, Vueling posarà en marxa fins a 180 rutes arreu de l'Estat i la resta d'Europa, xifra que suposa uns 2.000 vols setmanals. Primer s'operaran els vols domèstics, no només des de Barcelona sinó també des de les bases de Sevilla, Màlaga, Alacant, Bilbao, Mallorca, Eivissa, Gran Canària i Tenerife.\nPel que fa en l'àmbit internacional, l'aerolínia reprendrà la seva activitat des de Roma i Paris, dues capitals on també hi té base. En una primera fase, s'operaran deu vols des de la capital italiana i quinze des de la capital francesa, tot i que està pendent de la decisió de l'obertura d'Orly. Vueling ha avisat que l'operativa s'iniciaria de forma esglaonada, molt per sota de l'oferta habitual en aquests mesos respecte altres anys. El restabliment de les rutes també anirà lligat a les restriccions de vol dins d'Europa i adaptat a les normes de l'EASA.\nÚltima hora Última hora Actualitat Última hora Vueling Última hora Aeroport del Prat\nUrgent: Estàs afectat per un ERTO? Hauràs de tornar una part de diners


Pugna electoral a 400 kV | David Marín | TRemp | Política | El Punt Avui\nPugna electoral a 400 kV Pugna electoral a 400 kV Pugna electoral a 400 kV Pugna electoral a 400 kV + Pugna electoral a 400 kV E-mail\nTRemp - 9 febrer 2011 2.00 h\nPugna electoral a 400 kV\nEl PSC va aconseguir la primacia el 2007 i CiU la vol recuperar, amb la polèmica de la MAT com a teló de fons\nAl Jussà es va decidir el 2007 el govern de la Diputació de Lleida, amb un canvi de diputat que va ser per al canvi de majoria\nAlcaldies dels municipis\nPugna electoral a 400 kV Pugna electoral a 400 kV Pugna electoral a 400 kV Pugna electoral a 400 kV Pugna electoral a 400 kV E-mail\nDavid Marín - TRemp\nEl PSC vol consolidar el gran pas del 2007 i CiU vol aprofitar el vent a favor per recuperar-se\nEl Pallars Jussà és una de les comarques menys poblades de Catalunya i amb un territori extens que cobreix les valls del Prepirineu lleidatà, des del Montsec fins als primers massissos del Pirineu. Des de la represa democràtica ha estat un feu electoral convergent (tot i que en l'àmbit municipal les agrupacions independents van tenir un pes molt fort en les primeres eleccions), però això va canviar el 2007, quan els socialistes van aconseguir posar-se per davant aconseguint doblar el nombre de vots i la representació institucional i també el nombre de regidors. Això no va servir al PSC per conquerir el govern del Consell Comarcal, perquè tot i ser la primera força, CiU i ERC van repetir el pacte que ja tenien el mandat anterior i els van deixar a l'oposició. Ara bé, els socialistes van aconseguir el diputat provincial del Jussà, i precisament un sol diputat va fer possible el canvi de govern a la Diputació de Lleida, governada fins al 2007 per CiU i que aquest mandat ha estat en mans d'una coalició formada per socialistes i republicans. Els bons resultats del PSC al Pallars Jussà també van permetre a aquest partit consolidar l'alcaldia de Tremp amb Víctor Orrit al capdavant amb majoria absoluta.\nAixí, les eleccions del 22 de maig es presenten al Pallars Jussà com una batalla entre un PSC que vol consolidar els passos endavant que va fer el 2007 en un territori fins llavors complicat per a ells, no només al Jussà sinó també al Pallars Sobirà i a l'Alta Ribagorça, i una CiU que aspira a recuperar el terreny perdut gràcies al vent favorable que prové de les passades eleccions al Parlament i la feina feta en el Consell Comarcal i als pobles. Una batalla, a més, en plena polèmica per la instal·lació d'una nova línia de molt alta tensió (MAT) per unir Aragó i Catalunya i que travessaria de la comarca. REE vol publicar l'avantprojecte de la línia de 400 kV entre Penyalba, Montsó i Isona durant el mes de març, just en plena precampanya. El projecte ha posat en tensió els municipis, els 14 ajuntaments s'hi han manifestat en contra a través del consell d'alcaldes del Consell Comarcal, però això no treu que es mirin de reüll els uns als altres. L'alcalde de Tremp, Víctor Orrit, del PSC, ja apunta a la Generalitat com a clau del procés i posa pressió al nou govern de CiU: “Si el govern de la Generalitat diu que no vol, com estan dient ara des del territori, ja s'haurà acabat el debat, perquè no es farà”, repta Orrit. Des de CiU, el president comarcal de CDC, Constantí Aranda, assenyala que el govern ja s'ha pronunciat per boca del seu nou delegat al Pirineu, Albert Alins, i posa en valor la posició unitària dels municipis del Pallars. A més de la qüestió elèctrica, tots els partits coincideixen en la sortida de la crisi (amb projectes ara aturats com el complex d'esquí i residencial de la Vall Fosca) i la necessitat d'infraestructures pendents com ara el túnel de Comiols com a punts clau dels pròxims quatre anys a la comarca.\nEntre les espurnes elèctriques que saltaran de la pugna entre el PSC i CiU, Esquerra intentarà consolidar la bona posició aconseguida el 2003 i el 2007 gràcies a la feina feta a les alcaldies que ha gestionat tot i que els seus dirigents són conscients que ara tenen el camí costa amunt. ICV intentarà consolidar la petita presència institucional aconseguida i fer-la més gran. El 2007 ICV es va quedar a les portes de l'Ajuntament de Tremp, però va aconseguir representació a la Torre de Cabdella amb la seva vinculació a la candidatura Alternativa per la Vall Fosca, contrària al complex hoteler i d'esquí d'Espui aturat ara per la crisi. El PP, per la seva banda, intentarà recuperar la representació que havia tingut a Tremp.\nEn aquesta ciutat, Víctor Orrit ha estat escollit aquest cap de setmana cap de llista per l'agrupació local del PSC, CiU encara l'ha de proclamar i tot apunta que buscarà un nou cap de llista, mentre que la secció local d'ERC també s'ha de decidir formalment sobre l'alcaldable. Orrit creu que el PSC està en condicions de mantenir el primer lloc a la comarca i mantenir l'alcaldia de Tremp i les altres que ara té. “Sense ser cap expert, entenc que les dinàmiques d'unes eleccions municipals són diferents a les del Parlament, el pes de les sigles és un altre i no és el més important”. Orrit també posa el Consell Comarcal dintre dels objectius dels socialistes, i critica que en lloc de governar el grup més votat i amb més consellers, CiU i ERC hagin volgut convertir el consell “en una mena de contrapoder” de la capital de la comarca, que no s'hi ha vist, segons ell, prou representada. “Sigui quin sigui el resultat, cal despolititzar el consell i que estigui al servei dels municipis”, ha dit.\nPer a CiU el Consell Comarcal també és un objectiu clar i el veuen a l'abast. Constantí Aranda, creu que mantenir el govern i fins i tot esdevenir la primera força és a l'abast de la federació nacionalista si a Tremp CiU obté cinc regidors, que ha estat un resultat habitual de la federació durant els anys noranta i més enllà del 2000, i fins i tot augmentar a sis gràcies també al bon posicionament electoral de CiU en l'àmbit nacional i local que es va demostrar en les recents eleccions al Parlament. L'alcaldia de la capital es veu com una fita “difícil” per als nacionalistes, “però no impossible”. A més, CiU presentarà “amb tota probabilitat” llistes als catorze municipis (el 2007 no ho va poder fer), de manera que des de la federació confien en un augment sensible del nombre de vots en el còmput global de la comarca.\nEls republicans encara no han escollit candidat a Tremp i encara no han tancat el nombre de llistes que presentaran a la comarca, però el president comarcal d'ERC, Lluís Oliva, confia que almenys es mantindran i en algun municipi petit on no hi havia candidatura n'hi podria haver. Oliva creu que els electors valoraran la feina feta per ERC als governs dels municipis i al Consell Comarcal. Quant a les altres forces independentistes, Rcat va demostrar el 28-N un bon múscul electoral a Tremp, mentre que SI va passar més desapercebuda. De moment, tan sols hi ha converses informals per estudiar la possibilitat d'unir esforços.\nva aconseguir el PSC el 2007, situant-se com a primera força de la comarca per primer cop\nva obtenir CiU fa quatre anys, després d'haver-ne tingut 59 el 2003\nté Esquerra, cinc més dels que havia obtingut quatre anys abans\nté ICV-EUiA a través de la seva vinculació a una candidatura de caràcter ecologista a Torre de Cabdella contrària un complex d'esquí\nEl Punt. Barcelona 09-02-2011, Pàgina 4


Gegantó Torres de la Festa Major de Gràcia | GegantCat\nAutor/a foto: Geganters de Gràcia\nNoms Gegantó Torres\nConstructor Àngels Jutglar\nEl Gegantó Torres és una figura propietat de la Fundació Festa Major de Gràcia, construïda l’any 2007 per l’artista gracienca Àngels Jutglar, la creadora, també, dels Gegants i alguns Gegantons de Gràcia. Representa el Sr. Albert Torres, antic president de la Federació de carrers de la Festa Major de Gràcia, càrrec que ocupà durant gairebé vint anys.\nLa seva estrena fou el 16 d’agost, en el marc de l’Ofrena a Sant Roc dins dels actes de la Festa Major de Gràcia. El gegantó té una funció important: cada any, el divendres més proper a la festivitat de Sant Jaume (25 de juliol), és l’encarregat de presentar la samarreta de la Festa Major, dissenyada especialment per l’ocasió, agafant els elements que apareixen al cartell. Durant l’acte de Presentació de la Festa Major, la presidenta o el president de la Fundació, juntament amb els representants polítics, col·loquen la samarreta al penja-robes que duu el Gegantó Torres i tot seguit balla a la plaça de la Vila de Gràcia.\nVa vestit amb una camisa rosada, una corbata de colors terra i una faldilla de color gris. A la mà dreta, duu el penja-robes que s’utilitza per exhibir, any rere any, la samarreta de la Festa Major.\nFitxa enviada per: Ricard Ellis i Rovira


La derrota espanyola, el regionalisme polític de Ciutadans: via lliure a la República! (22/12/2017) :: VPLANSPERIODISTA.WEBNODE.CAT\n> Pàgina d'inici > La derrota espanyola, el regionalisme polític de Ciutadans: via lliure a la República! (22/12/2017)\nLa derrota espanyola, el regionalisme polític de Ciutadans: via lliure a la República! (22/12/2017)\nLa monarquia espanyola no permetrà que Ciutadans tingui pes en el seu territori llevat que signifiqui la liquidació del seu règim i de la seva oligarquia. Ciutadans representa el regionalisme polític, sempre seran els catalans espanyols que volen ésser influents a la cort espanyola.\nLa seva força, no obstant això, no és política: és sentimental i sense contingut ideològic. Com la seva icona indica: un cor amb diferents sensibilitats, encara que contraposades i del tot diferents. Una aspiració infantil al servei d’interessos ocults cada dia més difícil de rastrejar, i que si fem cas, de la premsa internacional, amb nas sobre aquestes qüestions, no tindrà cap incidència llevat de les molèsties que provocarà.\nL’esfondrament del Partit Popular i del PSOE en les darreres eleccions catalanes demostra la peculiaritat regionalista, en clau espanyola, de Ciutadans atès que el votants no entenen les seves estratègies ni les comparteixen. El projecte republicà, per tant, emergeix totalment renovat, en la mesura en que la posició de Ciutadans parteix d’una catalanitat espanyola que Espanya rebutja visceralment per enutjosa i simplista.\nLes democràcies, a mesura que maduren, ja no volen sentir parlar de governs forts ni de partits hegemònics. Si a això, s’afegeixen dinàmiques regionals, que com Catalunya són de caràcter nacional, els ideals republicans de responsabilitat cívica adquireixen grans proporcions, tot descavalcant models de govern distants de la gents i de les preocupacions populars.\nLes aspiracions catalanes són netes i clares, els projectes espanyols indeterminats i confusos. Els partits espanyols resten atrapats en les seves obsessions de poder en comptes d’atendre les mancances populars de criteri i afirmació personal.\nA Catalunya, en canvi, gràcies al revulsiu republicà per conduir aquesta nació a la plena sobirania i a la llibertat, milers de persones han adquirit la ciutadania cívica per medi del seu vot i de la seva determinació. Aquest darrer aspecte és un pas ineludible per exigir als governants tot el que fins ara no havien plantejat ni exigit.\nEl 21 de desembre de 2017 serà recordat com una diada extraordinària, només sobrepassat pel que va ésser, significar i alterar l’1 d’octubre de 2017 amb el referèndum d’autodeterminació vinculant de Catalunya. Ambdues dates suposen l’apoderament popular, fins a racons personals inimaginables, amb cares concretes i noms i cognoms, que catapulten Catalunya cap a escenaris del tot nous i apassionants.\nÉs l’escenari de la ciutadania que es posiciona en els afers públics i que cerca les seves millors opcions. Sense dubte, amb el temps, hom descobrirà lluny de raons emotives o sentimentals, que la llibertat i totes les aspiracions passen per la república catalana, en un context de veïnatge i acords amb Espanya. Com sempre hauria d’haver estat i mai s’hauria d’haver impedit.\nLa cultura política i la democràcia creixen en paral·lel: l’esforç independentista ho està aconseguint a costa de la ignorància i la claudicació espanyola que ho nega, fins als extrems del terror, per medi de grups ultres fanatitzats o bé de cadències neofexistes dins de les forces de seguretat. Tot plegat com convulsions esperpèntiques d’unes consideracions sobre la unitat espanyola absurdes, estèrils i caduques, entorn de la seva monarquia i de les seves retorçades normes. I el poder judicial, dels pocs amb més formació, ho afina malament quan admet, sense excessives crítiques, aquesta deriva.\nAra, per a la república catalana, tot comença, ja que els diputats catalans tenen grans temes damunt la taula per activar i resoldre, però també per a fer possible un diàleg intern prou ferm com per atendre les aspiracions populars sense renunciar, en cap sentit, a les aspiracions nacionals dels catalans: la llibertat!


Als volts de Sant Llorenç Als volts de Sant Llorenç – MónTerrassa\nAls volts de Sant Llorenç\nLa Mola des del Camí del Montcau\nAscendir els 1.105 metres d'altura del rocam engresca. I de quina manera! A banda que et permet retrobar vells amics de la contrada\n“Mirant l ́estimada mola cimada de Sant Llorenç, veig que en l’altura, ferma estructura, cap més la venç”: aquests versos són un petit tast de la lletra d’una sardana del malaurat mestre Josep Freixas i Vivó, dedicada a La Mola. Avui, en commemorem la diada malgrat que la COVID ens impedeix celebrar-ne, un any més, l ́aplec. Quina tradició més bonica ! La maleïda pandèmia ens segueix duent de corcoll… Quan, fa ben pocs dies, arran les pluges caigudes, tot semblava indicar que ens aixecarien el veto. Als incondicionals, val la pena recordar-los que –aquesta mateixa tarda– està previst celebrar una missa, a dos quarts de vuit, a la parròquia de Sant Joan (Matadepera), amb la presència de la imatge del sant.\nRecordo que, aquest jorn, se’l consider el més calorós de tot l’any. Sobretot pel fet que, a la calor pròpia de l’època, cal sumar-hi l’escalfor de la graella on fou rostit el sant. De fet, hi ha una dit prou significativa al respecte: “per Sant Llorenç, es cremen els ocells”. Per tant, es tracta de pregar-li que “vetlli per la plana. Que protegeixi, en tota via, la gent de la rodalia..i que ens beneeixi llargament” (tal com diuen els goigs).\nAscendir els 1.105 metres d’altura del rocam engresca. I de quina manera! A banda que et permet retrobar vells amics de la contrada (Matadepera, Terrassa, Mura, Castellar del Vallès, Viladecavalls, Sabadell, Ullastrell, Talamanca o Sant Llorenç Savall, entre d’altres). Amb una mica de sort, algun any fins i tot es pot divisar el perfil de la Serra de Tramuntana, a “ses illes”. La muntanya de Sant Llorenç del Munt són “roques pelades, totes voltades d ́un blau intens. Cim de victòria, orgull i glòria dels terrassencs”, seguint amb altres versos de la sardana d’en Freixas.\nPer a ampliar la història de la festa, em permeto citar –adjudicant-li la paternitat de gran part de l’article– a la bona amiga Mercè Galí, que ha tingut l ́amabilitat de facilitar-me un seguit d’apunts. A finals dels anys 50, amb ànims de renovar esperit de natura i sentiments identitaris, es va instituir un Patronat d’amics de la muntanya. Paral·lelament, doncs, es pretenia revifar la festa anyal del sant, tal dia com avui. Aquesta entitat sorgí de diferents entitats, com Amics de les Arts, essent-ne president el senyor Joan Morral\nSense oblidar, tanmateix, la presència de qui feia de guarda a dalt de la Mola (el muntanyenc Joan Ros) i una petita colònia de famílies estiuejants a Can Pobla (entre elles, els Fainé, Vancells i Casas). Un dia abans, una colleta de nens i nenes –com la pròpia Mercè– es trobava a Can Pobla i preparaven ramets de boix i farigola (que serien lliurats, l ́endemà, als assistents). Tot just ara fa 60 anys, s ́organitzà una trobada d ́intel·lectuals del país, bo i coincidint amb els 900 anys de la consagració canònica del monestir. En aquell grup, hi havia el senyor Galí (pare de la Mercè), en Ton Aurell, el pintor Rafael Benet i esposa (Lola Aurell), Joan Alavedra, el poeta Joan Arús, l ́escriptor Joan Alavedra, na Paulina Pi de la Serra i molts d ́altres Com cada any, s ́hi celebrà una missa. Encara no s ́havia celebrat el Concili Vaticà II i, per tant, no es concelebrava. Això sí, presidí Fra Maties Solà, bisbe de Colofon i fill de Sant Llorenç Savall (tot i que ja jubilat).\nAixí, s’ha anat celebrant la festa any rere any, bàsicament al recer del Centre excursionista de Matadepera, en bona harmonia amb els diferents rectors de la parròquia (com els Mossens Manel Ametller i David Abadías). En alguna ocasió, fins i tot s’han repartit estampes i/o dibuixos del pintor Ricard Merlet (fill de Matadepera). O un petit auto.sagramental del Pare Ramon Tarrés, durant força anys rector de la parròquia de Sant Llorenç/Terrassa (a la Plaça Immaculada). Mai no s’han deixat de cantar els Goigs en memòria del sant, amb lletra de Maria Antònia Salvà i música del P.Nicolau de Tolosa, O.M. Un cop explicat tot això, a empentes i rodolons, sense voler-me fer més pesat, desitjo una bona festa a tots. De manera molt especial a tots aquells que se’n diuen.


DECRET 76/2012, de 18 de maig, del Consell, pel qual es regula el Consell de Consumidors i Usuaris de la Comunitat Valenciana.\nPublicat en: DOGV núm. 6778 de 21.05.2012\nNúmero identificador: 2012/4960\nReferència Base de Dades: 004930/2012\nData d'entrada en vigor: 22.05.2012\nLLEI 1/2011, de 22 de març, de la Generalitat, per la qual s'aprova l'Estatut dels Consumidors i Usuaris de la Comunitat Valenciana. [2011/3372] (DOGV núm. 6487 de 24.03.2011) Ref. Base de dades 003580/2011\nORDE 12/2012, d'11 d'octubre, de la Conselleria d'Economia, Indústria i Comerç, per la qual es designen les entitats i organitzacions que han d'estar representades en el Consell de Consumidors i Usuaris de la Comunitat Valenciana. [2012/9495] (DOGV núm. 6883 de 17.10.2012) Ref. Base de dades 009428/2012\nTemàtics: consumidor, protecció del consumidor, informació al consumidor, moviment de consumidors, consum, reglament intern , òrgan col.legiat, Consell de Consumidors i Usuaris de la Comunitat Valenciana\nL'article 51 de la Constitució Espanyola encomana als poders públics la defensa dels consumidors i usuaris, i protegix, per mitjà de procediments eficaços, la salut, la seguretat i els legítims interessos econòmics d'estos.\nAixí mateix, en virtut del que establixen els articles 9.5 i 49.1.35a de l'Estatut d'Autonomia de la Comunitat Valenciana, la Generalitat té la competència exclusiva en matèria de defensa del consumidor i de l'usuari, sense perjuí de la política general de preus, la lliure circulació de béns, la legislació sobre la defensa de la competència i la legislació de l'Estat.\nAmb base en els dits preceptes, es va aprovar l'Estatut dels Consumidors i Usuaris de la Comunitat Valenciana per mitjà de la Llei 1/2011, de 22 de març, de la Generalitat. En este nou marc normatiu, el capítol II del títol I definix els agents del sistema de protecció i defensa dels consumidors, i crea, en l'article 11, el Consell de Consumidors i Usuaris de la Comunitat Valenciana com a òrgan col·legiat de consulta i assessorament de la Generalitat en matèria de protecció i defensa dels consumidors i usuaris i com a òrgan de participació i representació d'estos.\nEn virtut de tot l'anterior i de la competència prevista en l'article 18.f) de la Llei del Consell, a proposta del conseller d'Economia, Indústria i Comerç, conforme amb el Consell Jurídic Consultiu de la Comunitat Valenciana, i amb la deliberació prèvia del Consell, en reunió del dia 18 de maig de 2012,\nL'objecte del present decret és la regulació de la composició, l'estructura, les funcions i el règim de funcionament del Consell de Consumidors i Usuaris de la Comunitat Valenciana, creat per l'article 11 de la Llei 1/2011, de 22 de març, de la Generalitat, per la qual s'aprova l'Estatut dels Consumidors i Usuaris de la Comunitat Valenciana.\n1. El Consell de Consumidors i Usuaris de la Comunitat Valenciana es configura com un òrgan col·legiat de consulta i assessorament de la Generalitat en matèria de protecció i defensa dels consumidors i com a òrgan de participació i representació dels consumidors i usuaris a través de les seues organitzacions i associacions.\n2. S'adscriu a la conselleria competent en matèria de consum.\nEl Consell de Consumidors i Usuaris de la Comunitat Valenciana es regirà per este decret, per les seues pròpies normes de funcionament i, en allò no previst, pel que disposa el capítol II del títol II de la Llei de Règim Jurídic de les Administracions Públiques i del Procediment Administratiu Comú.\nFuncions, composició, estructura i funcionament\n1. Actuar com a òrgan de consulta i assessorament de la Generalitat en matèria de protecció i defensa dels consumidors i usuaris.\n2. Realitzar el seguiment i la valoració de l'evolució del sistema de protecció dels consumidors i usuaris de la Comunitat Valenciana.\n3. Proposar la realització d'estudis, informes i propostes normatives o d'actuació que es consideren d'interés per als consumidors i usuaris, i avaluar els resultats derivats de les dites propostes.\n4. Conéixer els projectes de llei i les disposicions de caràcter general que afecten directament els drets i interessos dels consumidors i usuaris i informar-ne.\n5. Sol·licitar informació de les administracions públiques competents sobre matèries d'interés general o sectorial que afecten els consumidors i usuaris.\n6. Impulsar la col·laboració i el diàleg amb altres organismes anàlegs, administracions públiques i entitats públiques o privades, les competències o activitats dels quals estiguen relacionades amb la defensa i protecció dels consumidors i usuaris.\n7. Elaborar i aprovar, si és el cas, el seu reglament d'organització i funcionament, que requerirà per a l'aprovació i reforma, almenys, el vot de les dos terceres parts dels membres que conformen el Ple del Consell.\n8. Totes les funcions que els siguen atribuïdes per altres disposicions.\nArticle 5. Composició i estructura\n1. El Consell de Consumidors i Usuaris de la Comunitat Valenciana estarà integrat pels membres següents:\na) Presidència: la persona titular de la conselleria que tinga les competències en matèria de consum o persona en qui delegue.\nb) Vicepresidència: la persona titular de la direcció general que tinga les competències en matèria de consum.\nc) Vocals: en nombre màxim de 20.\nd) Secretaria: serà desempenyada per la persona que designe el titular de la direcció general que tinga les competències en matèria de consum, entre els funcionaris que hi presten servici, que tindrà veu però no vot en les deliberacions.\n2. El Consell de Consumidors i Usuaris de la Comunitat Valenciana actuarà en Ple.\nArticle 6. Proposta, designació i nomenament\n1. La distribució dels vocals serà la següent:\na) Dos vocals en representació de l'Administració de la Generalitat, que corres-pondran:\n1r. Un representant de la direcció general que tinga les competències en matèria de salut pública, a proposta del seu titular.\n2n. Un representant de la direcció general que tinga les competències en matèria de con-sum, a proposta del seu titular.\nb) Un vocal, en representació de l'Administració local, proposat per la Federació Valenciana de Municipis i Províncies.\nc) Un màxim de setze vocals en representació de les organitzacions de consumidors i usuaris, entre les que estiguen inscrites en el Registre Públic d'Associacions de Consumidors i Usuaris de la Comunitat Valenciana, de conformitat amb allò que disposa l'article 29 de la Llei 1/2011, de 22 de març, de la Generalitat.\nd) Un vocal en representació de les cooperatives de consum de la Comunitat Valenciana.\n2. La designació de les organitzacions representades en el Consell es farà mitjançant una orde de la persona titular de la conselleria que tinga les competències en matèria de consum, atenent criteris de representativitat i territorialitat.\n3. Les entitats i organitzacions representades en el Consell proposaran per a la seua designació un vocal suplent de cada vocal titular. Este vocal suplent haurà de reunir, si és el cas, els mateixos requisits i condicions establits per a la designació i nomenament del vocal titular.\n4. El nomenament dels vocals del Consell i dels seus suplents serà fet pel titular de la conselleria que tinga les competències en matèria de consum, a proposta de les entitats i organitzacions representades en este.\nArticle 7. Mandat i cessament\n1. El mandat dels membres del Consell serà de quatre anys, i en podrà ser renovat el nomenament per períodes iguals, fins un màxim de quatre períodes.\n2. Els membres del Consell cessaran per qualsevol de les causes següents:\na) Per cessament en el càrrec que va determinar-ne el nomenament.\nb) Per revocació de la designació per part de l'entitat a què representa.\ne) Per falta d'assistència a dos sessions plenàries consecutives sense la deguda justificació.\nf) Per qualsevol altra causa legal o reglamentària.\n3. En tot cas, en el supòsit de cessament, els nous vocals nomenats continuaran el mandat dels seus predecessors durant el temps que reste per a completar el període de quatre anys per al qual van ser nomenats.\nArticle 8. Règim de funcionament\n1. El Ple del Consell es reunirà, com a mínim, en sessió ordinària convocada per la presidència, dos vegades l'any. Podrà reunir-se, a més, en sessió extraordinària, quan el convoque la presidència, a iniciativa pròpia o a sol·licitud de, com a mínim, sis dels vocals.\n2. La convocatòria de les reunions del Ple del Consell per part de la presidència, s'haurà de remetre als seus membres amb, com a mínim, deu dies naturals d'antelació respecte de la data de realització i en esta es fixarà l'orde del dia. El termini de la convocatòria podrà reduir-se a quaranta-huit hores, en cas d'urgència.\n3. Per a la vàlida constitució del Ple del Consell es requerirà la presència dels titulars de la presidència i de la secretaria o, si és el cas, de les persones que els substituïsquen, i de, com a mínim, més de la mitat dels vocals.\n4. Els acords del Ple seran adoptats per majoria de vots dels assistents i els empats els dirimirà el vot de qui en presidisca la sessió.\n5. El president o la presidenta del Ple del Consell serà substituït pel vicepresident o la vicepresidenta en cas de vacant, absència, malaltia o qualsevol altra causa legal.\n6. En el cas d'impossibilitat justificada d'assistència, els vocals titulars del Ple seran substituïts pel seu vocal suplent. No obstant això, en cas d'impossibilitat d'assistència, podran delegar el seu vot, de forma expressa, en un altre vocal del Ple.\n7. El Ple del Consell podrà crear comissions o grups de treball per a l'estudi de temes específics en matèria de consum. Així mateix, la presidència podrà acordar, a proposta de qualsevol dels membres del Consell, la compareixença, en el Ple o en les comissions o grups de treball, de representants dels sectors afectats o dels experts que s'estimen convenients.\nPrimera. Incidència econòmica en la dotació de gasto\nLa implementació i posterior desenrotllament d'este decret no podrà tindre cap incidència en la dotació de tots i cada un dels capítols de gasto assignada a la conselleria competent en matèria de consum, i, en tot cas, haurà de ser atés amb els mitjans personals i materials de la conselleria competent per raó de la matèria.\nEl Consell de Consumidors i Usuaris de la Comunitat Valenciana es constituirà en el termini màxim de sis mesos des de l'entrada en vigor d'este decret.\nEs faculta la persona titular de la conselleria que tinga les competències en matèria de consum per a dictar totes les disposicions que siguen necessàries per al desplegament i l'execució del que establix el present decret.\nValència, 18 de maig de 2012\nMÁXIMO BUCH TORRALVA.


Fem una crida al Govern per fer els màxims esforços per obrir els Centres d’Atenció Primària | Socialistes | Partit dels Socialistes de Catalunya\nFem una crida al Govern per fer els màxims esforços per obrir els Centres d’A...\nActualitzat: 19/10/2020 a les 8:27\nEl primer secretari del PSC, Miquel Iceta, ha reivindicat avui “l’obertura de tots els centres d’atenció primària, que molts d’ells es van tancar a la fase més aguda de la pandèmia. Volem subratllar la necessitat d’enfortir les atencions de proximitat i hem de recordar que moltes patologies segueixen afectant moltes persones. Volem fer una crida al Govern per fer els màxims esforços per obrir els Centres d’Atenció Primària”.\nMiquel Iceta ha visitat avui el Baix Llobregat per conèixer de primera mà les disfuncions que genera en l'atenció primària el tancament de diversos CAPs de la comarca. La visita del Primer Secretari s’emmarca en un conjunt d’accions dutes a terme pel PSC arreu de Catalunya, que inclouen actuacions tant a les xarxes socials com a peu de carrer a les quatre demarcacions per reivindicar la salut pública i denunciar la situació de molts centres. Alguns d’ells només poden oferir una part dels seus serveis i d’altres estan directament tancats durant una situació tan complicada com la que es viu arran de la pandèmia.\nSegons Miquel Iceta, “volem centres que puguin prestar els seus serveis amb plenitud. Si ningú despenja el telèfon no es pot demanar cita prèvia ni un assessorament necessari. Si no hi ha metge ni infermera no es poden atendre les persones”. “Per fer-se a la idea del retrocés dels serveis sanitaris, la plantilla va reduir-se en 900 metges i ara el Govern només s’està plantejant posar-ne 300. Hi ha un 27 per cent menys de recursos que el 2010. Reivindiquem recuperar les plantilles, les inversions i la despesa social que hi havia el 2010”, ha afegit.\n“Si descuidem l’atenció primària, no només no fem un servei a les persones que ho necessiten, també es deteriorarà la salut en general”, ha conclòs.


Públic en un debat a La Nau.\nLa segona jornada, que tindrà lloc el pròxim 8 d’abril, el Centre Cultural La Nau serà l’escenari d’una trobada en el qual gestors culturals, responsables de festivals i creadors debatran al llarg de tot el dia sobre bones pràctiques en la gestió cultural.\nLa inauguració de la jornada (9 hores) estarà a càrrec del vicerector de Cultura i Esport, Antonio Ariño; la directora general de Cultura i Patrimoni, Carmen Amoraga; el director general de l’Institut Valencià de Cultura, Abel Guarinos i Xavier Rius, diputat de Cultura. A continuació hi haurà una conferència (9.15 hores) d’Antonio Ariño sobre ciutadania cultural i la jornada continuarà amb quatre taules redones que abordaran diferents aspectes de la gestió cultural.


Chavagnac Allotjaments vacacionals - Neussargues en Pinatelle, França | Airbnb\nLloguers vacacionals a Chavagnac\nEls allotjaments vacacionals més ben valorats a Chavagnac\na Maurice i SylvieCasa no passada per alt en una zona tranquil·la, propera a camins fluvials i de senderisme, elaboració de formatges i venda al lloc. A 5 km hi ha botigues i a 7 km hi ha l'estació d'esquí de Lioran. Està compost per: a la planta baixa, una gran sala d'estar/sala d'estar/cuina oberta, 1 dormitori (llit 140) amb el seu bany, 1 bany independent. Al pis superior, 2 dormitoris (140 llits) i 1 dormitori (lliteres) , un bany i un vàter separat.La casa està equipada amb: forn, rentador, rentador, microones, TV, pantalla plana i WIFI.\nCasa de camp amb encant a Auvergne !Vols respirar aire fresc al cor de les muntanyes Cantals? Descobreix aquest encantador xalet de 65 m², situat a 10 minuts de l'estació de Lioran i a 5 minuts de la ciutat medieval de Murat.\nEquipament i serveis que triomfen als allotjaments vacacionals a Chavagnac\nAltres allotjaments vacacionals fantàstics a Chavagnac\nPetita casa de camp al cor de l'Alta Auvernia\nPetita casa de pedra al cor de Murat\nGîte des rampparts\nLe gite de Bonnevie : les enfants adorent !


La UMH organitza la projecció de "Buscant la Dory", dins del VI Cicle de Cinema Infantil en Valencià i Taller d'Animació :: elperiodic.com\n-La UMH organitza la projecció de "Buscant la Dory", dins del VI Cicle de Cinema Infantil en Valencià i Taller d'Animació :: elperiodic.com\nLa UMH organitza la projecció de "Buscant la Dory", dins del VI Cicle de Cinema Infantil en Valencià i Taller d'Animació\nXiquets d'Elx i l'Associació Cívica per la Llengua El Tempir d'Elx, amb la col·laboració del Vicerectorat de Cultura i Extensió Universitària de la Universitat Miguel Hernández (UMH) i la Regidoria de Cultura de l'Ajuntament d'Elx, han organitzat la segona sessió del VI Cicle de Cinema Infantil en Valencià i Taller d'Animació. L'activitat tindrà lloc demà dissabte, 18 de març, a les 18:30 hores, a l'Aula Magna de l'edifici Altabix del campus d'Elx. Durant la sessió, es projectarà "Buscant la Dory". L'entrada és gratuïta, limitada a la capacitat de la sala.\nAquest cicle està adreçat als escolars de primària i consisteix en la projecció d'una pel·lícula i la realització d'activitats d'animació.\nEl 25 de març es projectarà "Zootròpolis" i, en últim lloc, l'1 d'abril el VI Cicle de Cinema Infantil en Valencià i Taller d'Animació es tancarà amb la pel·lícula "Gru 2. El meu dolent preferit".


Guest House Drage Dubrovnik Croàcia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nBaltazara Bogisića 23, University Area, Dubrovnik, Croàcia, 20000 - Veure al mapa\nMés informació sobre Guest House Drage\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Guest House Drage és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Dubrovnik. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Guest House Drage és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Els clients de l'hotel poden gaudir de servei de llançadora.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb aire condicionat, calefacció, escriptori, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable a cada habitació. Les instal.lacions d'oci de l'hotel, que inclouen jardí estan dissenyades per escapar i relaxar-se. Sigui quin sigui el motiu del seu viatge, Guest House Drage és una selecció idònia per a la vostra estada a Dubrovnik.