PORTAFOLI 21C (16-17): Setmana estressant\nSi, ja sé que és un poc tard per a escriure en aquest blog, però tenint matemàtiques per mig, no he vist cap hora disponible. Demà tenim exàmen de matemàtiques, i tinc moltes ganes de llevar-me'l del mig, perquè estudiar mates no m'agrada molt, anem a ser sincers. No se com eixirà, però no ho vaig a pensar, ara asso-les vuic desconectar de tants calculs.\nEsta setmana tenim exàmen de valencià, de anglés, de química i jo tinc cultura científica. Pero estic content perquè les falles arriben prompte i hi ha que disfrutar-les, i jo les he començat bé amb la mascletà del centre, ha estat meravellosa.\nAra me'n vaig que ja és hora, fins demà.\nPublicat per Arturo ZomeñO Ruiz a 1:53


Apartments Florence San Niccolò terrace Florència Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nSan Niccolo, 83, Centre Històric, Florència, Itàlia, 50125 - Veure al mapa\nMés informació sobre Apartments Florence San Niccolò terrace\nAl visitar Florència, vosté es sentirà com a casa a Apartments Florence San Niccolò terrace, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nApartments Florence San Niccolò terrace també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Florència. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com habitació familiar, conserge.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb aire condicionat, calefacció, balcó/terrassa, ventilador, aparell de televisió a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Apartments Florence San Niccolò terrace és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Florència.\nCal que informeu el Apartments Florence San Niccolò terrace de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.


La Junta Directiva de l'AMPA Grèvol\nLa Junta Directiva es qui regeix, administra i representa l´associació, estant formada pel president, el vicepresident, el secretari, el tresorer i 4 vocals. Tots ells han de tenir condició de socis. Tot soci pot elegir i ser elegit membre de la Junta Directiva.\nL'actual Junta Directiva va sorgir del procés electoral de Maig 2016, on es va presentar com a candidatura única. El gruix de la candidatura estava formada per les mateixes persones que fins ara havien format part de la Junta anterior.\nPresident, Francesc Vazquez: Fa la interlocució amb els màxims responsables dels òrgans escolars. En coordinació amb la tresoreria, supervisa la part econòmica i presideix la Junta de l’AMPA, on es plantegen els temes que es tractaran.\nTresoreria, Carlos Rivera: Responsable, juntament amb el president, de la part de gestió econòmica de l’AMPA (despeses i ingressos, comptes anuals, etc.)\nVocalia Esportives Francesc Vazquez: D’aquesta vocalia depenen les activitats extraescolars relacionades amb l’esport (futsal, escacs, bàsquet, patinatge, aeròbic, piscina, el karate i el ping-pong,...).\nVocalia Culturals, Daniel Hallado: D’aquesta vocalia depenen les activitats extraescolars culturals com la dansa, anglès, música, escola d’art, teatre, taller de contes, Boing Boing, hip-hop, robòtica i hora d’estudi,...\nVocalia Delegats, Joan Serras: Aquesta vocalia coordina els diferents delegats dels cursos, integrats per pares i mares d’alumnes. Fan reunions periòdiques per detectar incidències, dubtes, problemes, etcètera, que afecten les classes per tal de transmetre’ls a la direcció de l’escola.\nVocalia Festes, Rafa Cuadrado, Adrix Serrano i Ana : Aquesta vocalia es fa càrrec de tot allò relacionat amb les celebracions (Nadal, Carnestoltes,…) que organitza l’AMPA.\nVocalia TI, Josean Carrascal: Aquesta vocalia, de nova creació, durà la temàtica relacionada amb la vessant més tecnològica. Pàgina web, gestió informàtica, etc.


Mogudes per 23 desembre 2021 – BCNSWING Web\n23/12/2021 23 desembre 2021\n23 desembre 2021 @ 18:00 - 19:30\nPlaça de Meguidó\tPlaça de Meguidó, 1, Barcelona\nRambla Prim\tRambla de Prim, 135, Barcelona\nTrio integrat per artistes polifacètics amb una llarga trajectòria sobre els escenaris. Sabina Witt a la veu, Andreu Zaragoza a la guitarra i Oriol Roca al contrabaix interpretaran nadales en […]\nFelip II\tCarrer de Felip II, 138 - 142, Barcelona\nMercat de la Guineueta\tPasseig de Valldaura, 186, Barcelona\nFigura emergent del neo-soul, blues i R&B. Una veu personal i esclafadora . Té un show que combina la creació pròpia i versions. La música dels estils més diversos i […]\n23 desembre 2021 @ 19:30 - 20:30\nGrans veus femenines de la ciutat seran les encarregades d’omplir el Festival de Nadal de la Plaça de Catalunya de bona música amb els seus estils diversos. El jazz […]\n23 desembre 2021 @ 20:00 - 21:00\nCalabria 66\tCarrer de Calabria 66, Barcelona\nAcció escènica multidisciplinària (work in progress), amb teatre, poesia, música i dansa, tot presentant la novel·la “Co.co. Un swing de punta a punta de l”oceà” (Edicions 96, 2021), de […]\n23 desembre 2021 @ 21:00 - 23:00\nCafè Vienès Jazz Club\tPg. de Gràcia, 132,, Barcelona\nEl dijous 23 de desembre viu una nit única de Jazz i gastronomia al Jazz Club de l'Hotel Casa Fuster. El Cafè Vienès es transforma tots els dijous a la […]\n23 desembre 2021 @ 21:00 - 1:00\nManá 75\tPasseig de Joan de Borbó, 101, Barcelona\nPrefereixes un bon sopar o una bona sessió de jazz? Per què cal triar? Al Maná75 cada dijous per sopar pots gaudir de totes dues coses. Un arròs fet davant […]


Real Club de Tenis de Barcelona - Andrey Rublev tanca un any increïble amb final a les Next Gen ATP Finals\nAndrey Rublev tanca un any increïble amb final a les Next Gen ATP Finals\nEl jugador de l'RCTB-1899 va començar el 2017 en la posició 156 i ha aconseguit situar-se el 35 del món\nAndrey Rublev ha acabat de forma brillant la seva fantàstica temporada de la consagració amb una final molt important a les Next Gen ATP Finals de Milà. El jugador rús no va poder aixecar el títol després de cedir contra el sudcoreà Hyeon Chung en un enfrontament molt igualat per 3-4(5), 4-3(2), 4-2, 4-2.\n"Estava jugant molt millor que ell. Portava el rumb del partit fins que vaig deixar que em dominessin les emocions". Va assegurar el rus amb to d'abatiment després de disputar la final. "Duna cosa petita puntual vaig fer una muntanya i vaig perdre totalment el control del partit. Així és, vaig perdre l'enfrontament únicament pel meu cap" va reconèixer fent autocrítica.\nEl jugador del Reial Club de Tennis Barcelona-1899 va ser el segon millor tennista d'un torneig que va reunir a les 7 millor raquetes per sota dels 21 anys, més un convidat de l'organització. Tot i el resultat, Andrey tancarà l'any com el jugador més jove entre els 50 primers del rànquing ATP, en la posició 37. L'altre jugador del Club en acció en aquest torneig, Karen Khachanov, va cauré a la fase de grups Round Robin.\nTot i ser el seu primer any entre els millors, Rublev ja sap què és guanyar un torneig ATP 250. Al juny, després de caure a la fase prèvia del torneig d'Umag, va ser repescat com a Lucky Loser i va guanyar cinc partits consecutius per acabar aixecant el títol de campió i 250 punts a la seva butxaca. Per si això fos poc, en el passat US Open es va convertir en el jugador més jove en aconseguir els quarts de final des de que ho fes el 2001 Andy Roddick.


"El primer pas ja està donat" per a l'empresa energètica de València\nJa hi ha instal·lades i s’instal·laran més pèrgoles ‘fotovoltaiques’ capaces de produicir energia per a serveis públics amb excedent\n21/06/2019 - Carles Desfilis\nNo és imminent, però està plantejat. Ho va plantejar l’alcalde de València, Joan Ribó, durant la campanya electoral, i ara està en l’acord signat del Botànic II. En el Cap i Casal ja tenen una cosa avançada. “El primer pas ja està donat“, assenyalen. Es comença per l'”autoproveïment” d’edificis per a, si resulta, distribuir l’excedent a empreses i llars.\nDe moment les converses entre Generalitat i l’Ajuntament de València, respecte a la possible ‘duplicitat’ d’una empresa energètica pública, no s’han donat. En realitat, cadascuna tindria un punt de partida diferent: la primera serveix, a l’inici, de cara a dependències de l’Administració Autonòmica; la segona, per a dependències municipals. Els segons, no obstant això, ja tenen alguns passos donats.\n“Parlar de si unir València a l’elèctrica de la Generalitat és, ara, elucubrar. De moment el que sí que s’ha plantejat és seguir la línia de l’autoproveïment“, detallen des de Compromís.\nEl pla consta de tres grans passos, dins dels quals hi haurà altres més concrets: primer, continuar amb la línia d'”autoproveïment” d’edificis públics, com és el cas, per exemple, del de Serveis Municipals del Cementeri, que ja s’autoproveeix. El segon, seria ampliar aqueixa producció energètica per a tindre un excedent, més enllà del necessari per al funcionament de les dependències, i emmagatzemar-lo. Finalment, distribuir aqueixa energia a empreses i llars.\nExemples a València ja hi ha. El març passat s’inauguraven a la ciutat les primeres ‘pèrgoles fotovoltaiques’ al Parc de Morvedre. “Són el resultat de la preocupació de la ciutadania per la sostenibilitat“, detallava Ribó als mitjans. Es tracta d’unes estructures que, alhora que ofereixen recer del sol -o la pluja- als ciutadans, proporcionen energia per a l’enllumenat públic, el reg del mateix parc i per a carregar bicis elèctriques. Tot gràcies al fet que la superfície està coberta per plaques solars.\nDes de la formació que va llançar aquesta proposta, en sintonia amb els seus socis de govern -encara que un no tindrà representació ara-, plantegen l’estalvi que pot suposar això al Consistori. “En una ciutat gran com València les dependències municipals fan un consum important. Amb l’autoproveïment, el guany és també important”, assenyalen.\nHi ha més alternatives plantejades. En el Mercat de Castella, per exemple, la superfície per a posar plaques és prou gran per al mateix mercat, però també per a generar un excedent per a, per exemple, “recarregar cotxes elèctrics”. També enfront del Mercat Central, en la plaça de Bruixes, dues grans pèrgoles estan plantejades amb una superfície de 480 metres quadrats que produiran energia. Un dels majors parcs solars de València. Un altre lloc per a estudiar la possible constitució, més endavant, d'”una empresa energètica” que es dedique a la seua distribució. “El primer pas ja està donat”, insisteixen.\nEMT fa un requeriment a CaixaBank perquè retorne els diners custodiats\nQuins plans hi ha per a Halloween 2019 a València?


Liquidació desigual en fase de ‘desballestament’ - Altaveu el diari digital d'Andorra\nEls clients i curiosos que visiten el Punt de Trobada en les darreres setmanes de funcionament caminen entre prestatges buits, neveres que s’estan desmuntat per ser retirades i productes de segona fila que reclamen ‘una llar’\n22/10/2020 (22:25 CET)\nUn mes de vida, més o menys, li resta al Punt de Trobada entès com fins ara. De fet, entès fins fa algunes setmanes, potser ja alguns mesos, o una mica més fins i tot. L’històric centre comercial lauredià, el més proper les tres últimes dècades a la frontera hispanoandorrana ofereix una imatge entre la desolació i la curiositat. La tafaneria de molts clients, o no clients però si visitants ara, que passegen per les plantes del que va ser magne, per gran, magatzem en la recerca de productes que ja no hi són. El que més queda són materials i utensilis de segona fila.\nLa voràgine del cap de setmana passat, especialment del dissabte, el primer dissabte des que formalment el centre comercial entrés en liquidació, ha deixat pas a uns dies de més assossegament. Amb un client, un públic més local que busca encuriosit aquella cosa que probablement ni li urgeix ni necessita però que, de trobar per un mòdic preu, se l’endurà a casa. És una liquidació, en certa manera, desigual. De producte fresc no se’n troba. De fet, es pot passejar entre plantes on els operaris ja estan desmuntant prestatgeries i, sobretot, neveres que ben aviat seran retirades i, si escau, ofertes també a altres empresaris del sector. També a un preu més assequible, aparentment, del que el mercat s’atreviria a oferir. D’estanteries buides n’hi ha un munt. D’alcohol encara se’n troba. De material d’origen asiàtic, peluixos de tota mena, per exemple, no en fan. Maletes.\nDe material esportiu encara en queda; una altra cosa és que hi hagi el que hom desitja.\nPoden triar i remenar entre alguns utensilis per a la llar. Roba i sabates. Fins i tot alguna mena de material esportiu. Hi ha molt poc de tot, i molt de poca cosa. Però de material, de culs de sac, de productes que feia probablement anys i panys que rodaven oblidats per algun magatzem, encara en queden a carretades. Són els darrers dies d’una institució comercial dels darrers anys. D’una fàbrica de fer diners i d’un motiu per creuar la frontera de molts catalans. El 25 de novembre abaixa la persiana. El 30 els explotadors del negoci han de ser fora. Res de Punt de Trobada. Per bé o per mal, punt i final.\nCafeteres en primer terme mentre operaris desmunten neveres al fons. Altaveu


Empreses de Barcelona: Alimentació\nTransports Torralba: la seva empresa de transport a Manresa\nUs presentem una empresa de transports a Manresa de total confiança. Estem parlant de Transportes Torralba. Empresa amb més de vint anys a l'esquena. Especialistes en el sector del transport de paqueteria, mercaderia paletitzada i transport de vehicles de 4 rodes. A Transpo ...\nBosses descantes per evitar humitats\nPer evitar els danys produïts per les humitats durant el transport, s'usen bosses dessecants. Les bosses dessecants per a contenidors es col·loquen penjades al contenidor i fora de l'embalatge sempre per sobre dels palets o també es col·loquen dins de les caixe ...\nBosses isotèrmiques de paper de Castel Pack\nUs recomanem les bosses de paper de Castel Pack per mantenir la temperatura. Perfectes per transportar carn, peix, gelats o làctics de la botiga fins al domicili. A Castel Pack disposen de bosses isotèrmiques de paper biodegradables i 100% reciclables amb una base plana que result ...\nSi necessiteu una empresa de vending professional i sou de la zona del Bages, Bages Vending és una molt bona solució. Podeu contactar amb ells mitjançant el seu telèfon 618 26 47 57 o consultar la seva pàgina web. Un nou món de possibilitats s'obrir ...


El Teatre Municipal de l’Escorxador acull l’obertura del 8a Festival de l’Audiovisual Català Som Cinema – Som Cinema\nInici » Notícies » El Teatre Municipal de l’Escorxador acull l’obertura del 8a Festival de l’Audiovisual Català Som Cinema\nEl Teatre Municipal de l’Escorxador acull l’obertura del 8a Festival de l’Audiovisual Català Som Cinema\nL’alcalde de Lleida, Àngel Ros, ha remarcat la dimensió audiovisual de la cultura catalana que es projecta en aquest festival, que reconeix i fomenta les creacions cinematogràfiques de proximitat.\nSom Cinema presenta, del 18 al 22 d’octubre, 17 obres de ficció i 11 documentals, entre llargs i curts. A més de “Matar a Dios”, de Pintó & Caye, destaquen la lleidatana “Algo de Valentina”, de Jordi Celma, o l’estrena de l’òpera prima d’“El dulce sabor del limón”, de David Aymerich, entre altres.\nObre el Festival la recent guardonada a Sitges “Matar a Dios”.\nTambé es podrà veure el making off “Vida Privada, darrere de la càmera”, mini sèrie gravada dirigida per Sílvia Munt, que aquesta setmana enregistra la banda sonora a l’Auditori.\nEl Teatre Municipal de l’Escorxador acull aquest dijous l’obertura de la 8a edició de Som Cinema, el festival de l’audiovisual català que té lloc a Lleida del 18 al 22 i que constitueix un dels tres festivals de cinema que organitza l’Ajuntament de Lleida. La pel·lícula recent guardonada a la secció oficial del Festival de Sitges “Matar a Dios” inaugurarà un festival que té com un dels seus objectius atansar al públic el cinema de proximitat que no sempre arriba a els pantalles i fomentar la creació i producció del sector. El paer en cap, Àngel Ros, ha presentat la mostra Som Cinema 2017 i ha remarcat la dimensió audiovisual de la cultura catalana que es projecta en el festival i la seva voluntat de reconèixer i promoure aquesta industria amb audiovisuals de proximitat. Ro ha posat en relleu que a l’acte inaugural també es podrà veure el making off “Vida Privada, darrere de la càmera”, minisèrie dirigida per Sílvia Munt, que s’ha gravat a Lleida i Cervera, i que compta amb la col·laboració del Centre Experimental de la Cinematografia i les Arts Audiovisuals de Catalunya (CECAAC), ubicat al Magical.\nEl festival projectarà 7 pel·lícules i 10 curts de ficció -hi haurà un onzè a la cloenda, “Cita con el éxito”, de Robert Garcia (Mollerussa-Barcelona)- i 6 llargmetratges i 5 curts documentals. La directora de Som Cinema, Anna M. Bofarull, ha destacat l’alt nivell i professionalitat de les obres presentades i que molts dels treballs reflexiones sobre l’entorn, la història i la memòria. Bofarull ha insistit en què el festival lleidatà té el repte d’apropar a la ciutadania les creacions locals i de proximitat i que cada any vaig creixent. Enguany es donarà el I Premi Som Cinema Comunicació 2017, a la revista digital “El Cinèfil”.\nL’Institut d’Estudis Ilerdencs i la Diputació de Lleida donen suport a la mostra. La directora de l’IEI, Montse Macià, ha manifestat l’aposta per iniciatives que posin en valor les arts catalanes, expressades en diferents llenguatges. Macià ha afirmat que Som Cinema és un cinema de proximitat, jove, transversal, amb temàtiques noves i compromeses.\nEl director del CECAAC, Santi Lapeira, ha comentat que Som Cinema té un format diferent amb iniciativa pública i privada, que dóna bons fruits i que permet créixer. Lapeira ha posat èmfasi en la projecció del making off de “Vida Privada”, sèrie de la qual es gravarà fins divendres la banda sonora a l’Auditori Municipal Enric Granados, amb músics de Lleida, mostrant així la capacitat de la ciutat de crear musicalment. El director del CECAAC ha apuntat que “Vida Privada” es preveu estrenar el primer trimestre de l’any que ve, però que hi hauria una preestrena a Lleida.


Festa Major de Sant Joan 2021 - Ajuntament de Valls\nFesta Major de Sant Joan 2021\n> Els castells tindran un pes específic amb la proclamació de l'Ambaixadora dels Xiquets de Valls, la potenciació dels locals de les colles i la tornada a les places\n> La ciutat aposta pel caràcter popular o gratuït de les localitats perquè el preu no en sigui cap obstacle\n> També un ampli bloc familiar amb els contacontes de La Pessigolla, les narradores Karme González i Imma Pujol, i un nou espai de joc participatiu sobre el seguici\n> El nou orgue de la Ciutat se suma a la programació amb dos concerts\n> S’han presentat disset formacions de músiques d’arrel en el cartell 2021\n> Es recuperen els goigs a Sant Joan per a les Completes i per a la diada del 24\n> Les balladetes de Completes, els pilars castellers del dia 24 i el piromusical es podran veure en directe per TAC12\nEl Sant Joan de Valls 2021 obrirà la nova era de les festes populars reocupant els espais a l’aire lliure. Ho farà de manera respectuosa amb la normativa vigent del Procicat i preveient diferents plans horaris en virtut del que les autoritats supramunicipals marquin en aquell moment. Les comissions participatives i les entitats vallenques han preparat «un programa de gamma extra». Els concerts de La Pegatina, Roba Estesa, Balkan Paradise Orchestra i la Banda d'En Vinaixa 2.2; un ampli bloc familiar amb els contacontes de La Pessigolla, les narradores Karme González i Imma Pujol, i un nou espai de joc participatiu sobre el seguici; la incorporació del nou orgue de la Ciutat a les actuacions; i disset formacions de músiques d’arrel, són el tercer bloc de programació presentat avui. S’afegeix als dos apartats anunciats anteriorment presentats i configurats, entre molts altres, per Zoo, Stay Homas, Ciudad Jara, Jazzwoman, La Fúmiga, l’actriu Emma Vilarasau, i la pirotècnia Espectacles Teresa Rey, que es desenvoluparan entre el 18 i el 25 de juny, de divendres a divendres.\nEl Sant Joan vallenc suposarà la reocupació dels espais a la via pública per part de les activitats festives, tant en el vessant patrimonial com en l’artístic. Si bé Valls encetà el procés de represa l’any passat per Santa Úrsula, essent dels primers municipis en què les entitats i l’Ajuntament vam apostar per adaptar-se a la nova situació, solament es va viure en l’àmbit de la cultura tradicional i no en el dels espectacles, que es van haver de mantenir a l’interior dels teatres. Enguany Valls obre el calendari de les festes majors del país reconquerint els espais a l’aire lliure per a tota mena d’activitats, amb respecte absolut a les normatives dictades pel Procicat.\nAquest 2021 la seqüència ritual s’inicia amb l’aparició, la jornada del dissabte 19 de juny ja de bon matí, de l’àliga al balcó de l’Ajuntament, i amb el reconeixement al Santjoaner, el músic vallenc Francesc Sans, i la tronada pirotècnica de l’Antiga Casa Manuel Estalella a la tarda, que enguany serà aèria perquè es pugui escoltar des de diferents indrets de la ciutat. I acabarà amb el piromusical del divendres 25 de juny, dirigit i disparat per l’empresa Espectacles Rey, que comanda la pirotècnica Teresa Rey.\nLa desena Ambaixadora dels Xiquets de Valls serà també un dels primers actes d’aquesta seqüència ritual, diumenge 20. L’Associació CATESCO, que fou clau amb les seves xarxes internacionals per aconseguir el 2010 la proclamació dels Castells com a Patrimoni Cultural de la Humanitat per part de la UNESCO ha estat la guardonada. Rebrà la distinció la seva directora, Marina Gay.\nLes jornades centrals del seguici cerimonial continuaran sent els dies 23 i 24 de juny per als adults, i el 25 per al seguici petit, totes tres en horari de tarda-vespre i a l’aparcament del Centre Històric. En canvi, els balls parlats traslladen la representació conjunta el 21 de juny al Centre Cultural enlloc del 22, exactament com la moixiganga que l’escenificarà al santuari de la Mare de Déu del Lledó. Per la seva banda, el ball de vells concentra les seves el 20 de juny a la plaça de Sant Jordi, el mateix dia que actuen els grups de foc de la Unió Anelles de la Flama, en aquest cas a l’aparcament del Centre Històric.\nUn dels actes que més força ha agafat els darrers anys, les Completes, es veurà enriquit amb diferents aspectes rituals. Així es restitueix la sortida del reliquiari d’orfebreria barroca des de l’espai del retaule major, on tradicionalment s’havia guardat tot l’any amb tres panys, en el lateral de l’Evangeli. Al so del toc d’ofertori dels grallers, l’arxiprest amb el reliquiari alçat, recorrerà el corredor de l’Evangeli i es dirigirà fins al creuer de l’església, on la moixiganga bastirà el quadre plàstic «Quan el baixen de la creu». El nucli central de les Completes, majoritàriament cantat, que s’ha vingut iniciant amb l’Himne a Sant Joan, incorporarà els recuperats Goigs a Sant Joan, manifestació de la literatura tradicional.\nTambé la vigília de Sant Joan el km0 casteller acollirà l’encesa de la graella amb el foc vingut des del Canigó. Així mateix, s’amplien fins a deu els itineraris de matinades que despertaran Valls la jornada del 24 de juny.\nFinalment, en aquest primer bloc del Sant Joan patrimonial, els castells tornaran a la plaça del Blat. Els Xiquets de Valls i tota la ciutat han deixat petjades d’esperança durant el llarg any de pandèmia. Fa 365 dies les gralles i els timbals vallencs interpretaven el primer toc de castell en una plaça, mentre que per Santa Úrsula un esforç d’enginy i fermesa bastí un programa amb marcat accent casteller. Al novembre Valls era l’epicentre de la commemoració dels 10 anys de la proclamació dels Castells com a Patrimoni Cultural de la Humanitat. Des de principis de juny Valls estrenarà la prova pilot perquè els castells tornin a plaça. Durant quatre jornades els locals de les dues colles vallenques acolliran els assaigs de 50 castellers en cadascun per tal que el migdia de Sant Joan el km0 casteller segelli el retorn a plaça.\nSant Joan d’espectacles\nL’organització vallenca havia anunciat que la presentació dels espectacles del Sant Joan 2021 es faria en diverses fases. El tercer bloc d’espectacles s’ha verbalitzat avui. Així, al claustre del Carme, com a espai que compleix 700 anys, actuaran un total de disset formacions centrades en les músiques d’arrel, on escoltarem totes les tipologies d’instruments tradicionals, des de les aromes atàviques del sac de gemecs i el flabiol fins a la cobla de sardanes. Per destacar-ne una, els 25 anys de la Banda d'En Vinaixa 2.2.\nL’orgue de la Ciutat tindrà un protagonisme important ja que és el primer any en què per Sant Joan es compta amb aquest nou instrument. Així, a més dels usos litúrgics, s’han programat dos concerts. El primer, Cornucòpia, és per a gralla i orgue en el qual Jonathan Carbó i Jordi Mestres exploren la combinació dels dos instruments: la gralla, protagonista de la música festiva i de carrer, i l’orgue, lligat a la tradició culta i litúrgica. El segon són les “Llibertats d’orgue sobre el seguici vallenc”, a càrrec de l’organista Josep Mateu. Després del Concili de Trento, i molt especialment durant el segle XIX, els organistes de les esglésies tocaven les melodies més populars de la localitat. Aquestes alegres expansions musicals es coneixen com a llibertats d'orgue i foren recollides en les llibretes on els mateixos organistes les anotaven. Així l’orgue de la Ciutat evoca les músiques del seguici cerimonial a través dels tubs del nou instrument.\nEn l’àmbit familiar, a més de la nova franja infantil en l’aparcament del Carme, també s’han programat sessions de contacontes amb les narradores Karme González i Imma Pujol a la sala d’actes de la Biblioteca i al terrat de l’Ajuntament, així com el de La senyora de Valls a l’escenari del Centre Cultural en aquest cas amb la colla La Pessigolla. S’estrena un espai de joc participatiu amb el nou joc del seguici de Valls, a càrrec del col·lectiu local Tradicions en joc. Paral·lelament, quatre de les cinc novetats que gràcies a empreses i entitats vallenques fan gran la botiga de Sant Joan amb aquest marcat accent d’ADN vallenc, són de caràcter familiar: el joc esmentat, dos contes i una careta. Finalment, es consolida la Casa de la Festa en l’espai del Teatre Principal, en una iniciativa que l’any passat va ser imitada en moltes altres localitats.\nEn la línia de visualitzar els recursos castellers de la ciutat de Valls, s’han programat dos concerts coorganitzats amb les colles Joves i Vella dels Xiquets de Valls als seus respectius locals. A Valls les colles van aconseguir comptar amb locals propis fa dècades en un esforç ingent, i es volem posar en valor. Per això la proclamació de l’Ambaixadora dels Xiquets de Valls, enguany serà seguida de dos concerts en els respectius locals. A la Joves actuarà la Balkan Paradise Orchestra, una formació de brass band amb metall i percussió, que fusiona l’arrel mediterrània amb l’essència dels ritmes balcànics. A la Vella Roba Estesa, amb la síntesi de folk i electrònica en el desè aniversari de la seva fundació.\nFinalment, a l’aparcament del Carme s’incorpora un altre dels grups avalats per la Comissió de músiques: La Pegatina, per presentar el seu darrer treball, Darle la vuelta, setè àlbum d’estudi. Una de les formacions més populars i alhora més estimades a Valls.\nA totes aquestes novetats, cal afegir els noms ja anunciats com Emma Vilarasau, liderant l’espectacle teatral “La Cabra o qui és Sylvia?”, una nova versió d’aquesta celebrada obra que torna als escenaris després de l’èxit assolit fa quinze anys; els concerts de Zoo, Stay Homas, Ciudad Jara, Jazzwoman, La Fúmiga, noms joves com Ginestà, els vallencs Figaflawas, les promeses de l’Escola Municipal de Música Robert Gerhard, el pop d’autor de Ferran Palau, la cornamusa del vallenc Francesc Sans en el seu primer disc, els clàssics de Frank Sinatra i Elvis Presley de la mà del també vallenc Loren, o el concert de la Nit de Sant Joan amb l’Orquestra Internacional Costa Brava; els concerts en franja de tarda, dedicats als públics familiars, amb les actuacions de Xiula i The Penguins · Reggae per xics.\nVALLS · 25 DE MAIG DE 2021


El canal de Pinyana modernitza els regs de l'horta de Lleida mitjançant pressió natural\nActualizado 09/11/2011 15:27:25 CET\nEl conseller de d'Agricultura, Ramaderia, Pesca, Alimentació i Medi Rural, Josep Maria Pelegrí, ha anunciat aquest dimecres que el canal de Pinyana, del qual depenen regadius de l'horta de Lleida, es modernitzarà mitjançant pressió natural.\nEn un primer moment, Agricultura va considerar que la millor opció per modernitzar-lo era la pressurització amb equips de bombament i, finalment, va decidir que la modernització es portés a terme per pressió natural.\nLa Conselleria ha valorat que, d'aquesta manera, els regants no hauran de fer cap despesa energètica en el futur, una vegada acabin les obres.\nPelegrí, acompanyat del director general de Desenvolupament Rural, Jordi Sala, i de la directora dels Serveis Territorials del departament a Lleida, Cristina Bosch, ha visitat el matí d'aquest dimecres el Canal de Pinyana que comprèn una superfície de reg de 13.253 hectàrees.\nEs tracta d'un regadiu tradicional, que s'ha de modernitzar, per poder donar un millor servei als més de 8.100 regants, i la sectorització finalment proposta reparteix la superfície en cinc sectors.\nL'alcalde de Lleida i president de la Comunitat General de Regants del Canal de Piñana, el socialista Àngel Ros, ha agraït al conseller que surti endavant la llarga reivindicació de modernització de Pinyana que comportarà una millora en els sistemes de reg actuals que donen servei a l'horta de Lleida.


Un ball complex | J. Bordes | BARCELONA | Arts escèniques | El Punt Avui\nUn ball complex Un ball complex Un ball complex Un ball complex + Un ball complex E-mail\nUna imatge en les primeres provatures de la coreografia ‘Red room’ , de Sol Picó i Susanna Barranco MARC BARTOMEUS.\nUn ball complex Un ball complex Un ball complex Un ball complex Un ball complex E-mail\nLes sabates de tacó proliferen en una peça en què Sol Picó renuncia a fer puntes\nSusanna Barranco ja va exposar al documental Nues que el punt de vista sobre la prostitució va molt més enllà de la seva abolició i la seva regularització. Ara, amb Sol Picó (amb qui també va connectar a través del documental Amb el cor al genoll) ha decidit fer ballar els sis testimonis de Nues. Ho fan a Red room, que s’estrena aquest vespre (20.30 h) al Canal, dins del Temporada Alta. La coreògrafa ha optat per fer duet amb Lorenza di Calogero, una intèrpret molt més alta que ella i que resultava difícil acoblar-s’hi. Les tres juntes ballen els sentiments i les contradiccions d’uns perfils molt dispars de la prostitució. Des de la que ho fa per sobreviure a la Rambla, a la prostituta d’Amsterdam que, tot i que celebra la regulació del seu ofici legal, hi detecta noves mancances.\nRed room és una peça d’alt compromís, de nou, amb la dona. És un dels temes referents de la coreògrafa que, per exemple, les va explorar a We women (2015), Només són dones (2015) o a Dancing with frogs (2017). Sol Picó s’adona que alguns d’aquests passatges han estat terriblement visionaris, com ara la violació múltiple que s’insinua a Dancing... i que, poc més tard, es coneixeria mediàticament el cas de La Manada. El repte era ballar les vivències de les sis testimonis entre les tres intèrprets. Barranco afirma que ells s’hi exposen tan vulnerables com les noies que treballen al carrer. També se’ls dona veu amb un discurs, subtil, que evita la primera persona del singular i que pretén transmetre un missatge coral: la prostitució és legal però cal preservar al màxim, encara, els drets de les dones. Per construir el discurs teatral s’hi ha incorporat la veu de Virginie Despentes (a partir d’un fragment del llibre Teoria King Kong) en què adverteix que una dona ha d’assumir el risc de ser violada. Un punt, admet, “políticament incorrecte, però combatiu”, perquè reclama que la dona superi el trasbals i s’hi rebel·li.\n“No hi haurà sabatilles de puntes”, avisa Sol Picó. En canvi es prodiguen les sabates de tacó, fet que ha implicat tot un joc d’equilibris molt major respecte de les seves anteriors coreografies. En el muntatge, es conviu amb imatges del documental, però tractades per donar-li un cert aire poètic, la música en directe d’Adele Madau i un matalàs que concreta l’espai i codifica quan una intèrpret és dins o fora de la peça. Per ara, no hi ha prevista cap altra funció de la coreografia, tot i que es confia que pròximament podrà arribar a Barcelona.\n‘Giselle’, en clau africana i feminista\nLa coreògrafa i ballarina sud-africana Dada Masilo debuta al Temporada Alta amb una adaptació del ballet Giselle (avui, 20.30 h, Auditori de Girona). Ella aposta per una Giselle feminista i contemporània acompanyada per la música de Philip Miller, que combina elements de clàssica i percussió africana, segons recull l’agència ACN.\nGiselle parla d’una camperola que mor amb el cor trencat en descobrir que l’home que estima està promès amb una altra. L’objectiu de la coreògrafa en l’adaptació era parlar “de l’amor, l’engany, la traïció, la ira i el desengany”. Amb tot, reconeix que ha estat “un gran repte revisar un altre clàssic sense repetir-se”. Aquesta és la quarta reinterpretació que Masilo fa d’un clàssic, després de ls seus Romeo and Juliet (2008, Standard Bank Young Artist for Dance), Carmen (2009) i Swan Lake (2010).\nA la versió de Masilo, Myrtha, la reina de les Willis, és una xaman africana. Les Willis són esperits o ancestres que criden Giselle perquè s’uneixi a elles. No són un grup de noies “dolces i tristes”, sinó “alguna cosa més terrorífica: a elles els han trencat el cor i volen venjança”. Els seus esperits només podran alliberar-se si porten al món dels morts aquells qui els han fet mal, amb una protagonista que “no perdona”. La venjança li permet alliberar-se del món dels mortals i ser lliure. En aquest sentit, la ballarina assegura que volia fer una “contra versió” perquè en el ballet clàssic de ’Giselle’ sempre hi ha la idea del perdó. Ella, però, volia donar-hi la volta i enfocar-ho des de l’empoderament perquè Giselle “no està disposada a tolerar que l’Albert li hagi fet mal”.\nEl Punt Avui. Girona 06-12-2019, Pàgina 42\nEl Punt Avui. Nacional 06-12-2019, Pàgina 30


Primeres actuacions de la justícia contra Mubàrak\nTRANSICIÓ A EGIPTE I TUNÍSIA\nLa justícia egípcia prohibeix a Mubàrak i la seva família sortir del país i congela els seus comptes bancaris. La decisió es va prendre després de la denúncia sobre la inflació de riqueses il·legítimament.\nANNA BRULLET 01/03/2011 00:00\n260x366 Un noi aixeca un pòster contra Mubàrak en una manifestació. / GORAN TOMASEVIC / REUTERS Un noi aixeca un pòster contra Mubàrak en una manifestació. / GORAN TOMASEVIC / REUTERS\nLa justícia egípcia fa els primers passos contra Mubàrak. Ahir va prohibir a l'expresident i a la seva família sortir del país i va congelar tots els seus béns i comptes bancaris. La decisió arriba una setmana després que les autoritats egípcies demanessin congelar els comptes de la família fora del país. Mubàrak està refugiat a la residència que té a la ciutat egípcia de Xarm al-Xeikh des de l'11 de febrer quan va deixar definitivament el poder.\nEl portaveu de la fiscalia general egípcia, Adel al-Said, va explicar que la decisió judicial es va prendre després de les denúncies sobre l'augment de les riqueses de Mubàrak i la seva família a través de mitjans il·legítims. Segons l'agència de notícies egípcia MENA, l'ordre de congelació inclou inversions immobiliàries, diners en efectiu i comptes en bancs i empreses de Mubàrak, la seva dona, els dos fills i les seves esposes.\nS'ha denunciat també que la família Mubàrak té comptes secrets a Egipte. Segons la denúncia publicada al diari egipci Al-Ahram , el fill gran de Mubàrak, Alaa, té deu comptes al banc estatal Al-Ahli amb uns 20 milions de dòlars, la mateixa quantitat que el seu fill petit. La seva dona té 147 milions de dòlars en comptes bancaris locals.\nSegons Hossam Issa, membre del Comitè Judicial per la Recuperació de la Riquesa, la decisió anunciada ahir representa "un pas molt important per la recuperació dels béns i la possibilitat que Mubàrak sigui jutjat als tribunals". Issa va assegurar que tant l'expresident com la seva dona s'havien enriquit a base d'actes de pillatge.\nFonts militars també van informar a Al-Ahram que Gamal Mubàrak, fill de l'expresident i considerat el seu possible hereu polític, va intentar sortir del país però les autoritats ho van impedir.\nEl relleu a Tunísia no agrada\nEl nomenament del nou primer ministre tunisià, Béji Caïd Essebsi, ha aixecat polèmica a Tunísia. El substitut de Ghannouchi és advocat i va començar la seva carrera amb Habib Bourguiba, primer president del país, i va ocupar alts càrrecs al govern de Ben Ali, del qual va ser president de la Cambra de Diputats i ministre d'Afers Exteriors.\nDes de la plaça de Casbah de Tunis, on continuen les protestes, no veuen amb bons ulls el nomenament d'Essebsi, que veuen com una continuació del règim de Ghannouchi. "Ghannouchi ha marxat, però no el règim", ha declarat Khaled Gafsaoui, portaveu dels manifestants. Considera que és "una maniobra semblant a la del 14 de gener", data en què Ghannouchi va ser nomenat cap del govern de transició. Diuen que rebutjaran també el govern que formi Caïd Essebsi.


Un estudi relaciona la ingesta de fruits secs durant l'embaràs amb un millor desenvolupament neuropsicològic dels infants - Imagina Ràdio\nUn estudi relaciona la ingesta de fruits secs durant l’embaràs amb un millor desenvolupament neuropsicològic dels infants\nF.R.- Un estudi relaciona la ingesta de fruits secs durant l’embaràs amb un millor desenvolupament neuropsicològic dels infants a llarg termini, segons informa l’ACN. Menjar aquest aliment durant el primer trimestre millora la funció cognitiva, la capacitat d’atenció i la memòria de treball, segons una investigació liderada per l’Institut de Salut Global de Barcelona. La recerca, publicada a la revista ‘European Journal of Epidemiology’, s’ha fet a l’Estat amb més de 2.200 parelles de mares i fills d’Astúries, Guipúscoa, Sabadell i València. La informació es va extreure de qüestionaris sobre hàbits alimentaris que les mares van respondre en el primer i últim trimestre de l’embaràs. El desenvolupament dels nens es va avaluar amb diversos tests validats internacionalment quan tenien un any i mig, 5 i 8 anys.\nFlorence Gignac, primera autora de l’estudi, apunta que la nutrició materna és un factor determinant per a un neurodesenvolupament adequat del fetus amb efectes a llarg termini. Els fruits secs que s’han tingut en compte són ametlles, nous, cacauets, pinyons i avellanes. Es creu que els efectes beneficiosos es podrien deure al seu alt contingut en àcid fòlic i sobretot en àcids grassos essencials, com ara l’omega-3 o l’omega-6. Aquests components tendeixen a acumular-se en els teixits nerviosos, principalment en les àrees frontals del cervell, que influeixen en la memòria i en les funcions executives, ha explicat Gignac.\nEls beneficis que descriu aquest estudi es van observar en el grup que va declarar més consum de fruits secs, amb una mitjana setmanal d’una mica menys de tres racions de 30 grams cadascuna, una quantitat lleugerament inferior a la recomanada per la Guia de l’alimentació saludable de la Societat Espanyola de Nutrició Comunitària (SENC), que és d’entre tres i set racions per setmana. “Això ens fa pensar que si s’adeqüés el consum mitjà a les recomanacions, els beneficis podrien ser molt més amplis”, afirma Florence Gignac.\nLa recerca també va analitzar la ingesta de fruits secs durant el tercer trimestre de l’embaràs, encara que en aquest cas no es van observar associacions amb el desenvolupament neuropsicològic o les associacions trobades van ser més febles.\nArticle anteriorUn enginyer del MIT-Harvard defèn l’informe que relaciona els sismes amb la planta Castor\nArticle següentAlcanar posa en marxa una campanya contra la violència masclista amb col·laboració de l’hostaleria local


El ple del Parlament de catalunya aprova la llei del règim especial de l'Aran - FÒRUM.ad\nEl ple del Parlament de catalunya aprova la llei del règim especial de l’Aran\nel: 21/01/15 19:53\nEl ple del Parlament de Catalunya ha aprovat aquest migdia, amb els vots a favor de tots els grups, excepte C’s, que s’ha abstingut, la llei del règim especial de l’Aran, que reconeix la realitat nacional occitana i el caràcter singular, els drets històrics, la identitat i el dret a decidir de l’Aran.\nLa cambra ha aprovat la llei del règim especial de l’Aran per 121 vots a favor (CiU, ERC, PSC, PPC, ICV-EUiA i CUP) i 9 abstencions (C’s). Com que és una llei de desplegament estatutari, la votació final de tot el text requeria la majoria absoluta perquè s’aprovés.\nEl tex, elaborat en ponència conjunta, incorpora quatre esmenes transaccionals, una pactada entre ERC, el PSC, el PPC i ICV-EUiA, perquè en el moment que el Parlament debati i aprovi la llei electoral de Catalunya es presenti una nova proposta de sistema electoral per a l’Aran que modifiqui l’actual, vinculat als sis terçons, a l’obtenció d’un mínim del 5 per cent de vots i a la llei d’Hondt. La llei estableix que si la llei electoral no s’aprova en els pròxims dos anys, el Parlament haurà de fer una proposta de modificació del sistema electoral de l’Aran en què participin les institucions araneses. Aquest punt ha estat aprovat amb els vots a favor de tots els grups, excepte C’s, que s’ha abstingut.\nUna altra esmena pactada entre CiU, ERC i ICV- EUiA estableix que la llei sigui referendada pels aranesos per la via de la llei de consultes en el termini màxim de sis mesos. Aquest punt ha rebut el suport de 102 diputats (CiU, ERC, PSC, ICV-EUiA i CUP), el vot contrari del PPC i l’abstenció de C’s.\nLa llei reconeix la realitat nacional occitana, amb identitat cultural, històrica, geogràfica i lingüística, estableix el règim especial propi de l’Aran per protegir-ne el caràcter singular, els drets històrics, la identitat, el dret i l’organització institucional, política i administrativa, i en garanteix les competències, els recursos i l’autonomia perquè governi els seus interessos. Així mateix, en reconeix la divisió territorial en sis terçons, la bandera, l’escut, la festa, l’himne, els drets lingüístics, amb l’aranès com a llengua pròpia i d’ús preferent a les administracions, i la capitalitat de Viella, i defineix les funcions del Consell General d’Aran i els seus òrgans.\nA les disposicions finals i transitòries, la llei recull el dret del poble aranès a decidir el seu futur, punt que ha rebut els vots favorables de tots els grups, excepte del PPC i C’s, que hi han votat en contra.\nA l’últim, estableix que una comissió bilateral Generalitat-Consell General d’Aran revisi el model de finançament del territori en un termini màxim de tres anys.\nDe les noranta esmenes que els grups s’havien reservat per debatre en el ple, algunes han estat retirades i d’altres, transaccionades, i de les que han mantingut vives la cambra no n’ha aprovat cap.\nLa llei, l’ha presentada Àlex Moga (CiU), relator de la ponència, i en el debat hi han intervingut Josep Cosconera (ERC), Òscar Ordeig (PSC), Dolors López (PPC), Sara Vilà (ICV-EUiA), Carina Mejías (C’s) i Isabel Vallet (CUP).\nHan seguit el debat des de l’hemicicle el síndic de l’Aran, Carlos Barrera; el president de la diputació de Lleida, Joan Reñé; consellers del Consell General; exsíndics; alcaldes i regidors de diversos ajuntaments, i ciutadans del territori.\nEntrada Anterior: Dos accidents amb dos motoristes ferits\nEntrada següent: Mireia Ramos dóna el seu salari de desembre del Consell d’Administració de la CASS


MUNTANYA: de novembre 2017\nPic del Portilló d’Oó, 3050 metres des de la cabana de Turmo\nPic del Portilló d'Oó des del pic de Turmo a Baticielles N.\nPic del Portilló d'Oó des del pic Royo\nPic i Portilló d'Oó des de la 4ta tuca d'Ixeia\nEl pic del Portilló d’Oó de 3050 metres és potser el “tres mil” menys conegut i per tant menys visitat de la vall d’Estós.\nA la vall d’Estós podem trobar-hi un compendi de tot el que hi ha al Pirineu, ja que és una vall molt llarga orientada d’est a oest on hi ha grans prades, petits racons herbats, fantàstics boscos, engorjats amb bonics salts d’aigua, grans perspectives ja que la vall és molt oberta, estanys i molts cims de més de 3000 metres, la majoria d’ells visibles des del mateix fons de la vall (el Posets és dels pocs que no es veu); tot això ho podem trobar a l’eix principal, però també hi ha valls secundàries, entre les que destaca la vall de Perramó o d’Escarpinosa, on tornen a trobar tots els elements esmentats abans, menys els cims de 3000 metres, ja que en aquesta vall ens quedarem “només” en els 2900.\nEl pic del Portilló d’Oó està situat a la carena fronterera encaixonat entre els pics del Perdiguero i dera Baco que li resten protagonisme; també cal dir que està situat una mica en “terra de ningú”, ja que el refugi d’Estós queda situat força més amunt de la vall i per anar al cim has de retrocedir i baixar fins la cabana de Turmo per a continuació enfilar la vall de Molseret, o fer una llarga marxa de flanqueig per un terreny força incòmode tot revoltant els cims dera Baco i passant pel coll de Molseret. L’altre opció és fer la sortida en un sol dia tot sortint de l’aparcament de l’inici de la vall, en aquest cas l’excursió és força llarga i de desnivell acumulat considerable.\nAquesta descripció forma part de la segona alternativa, partint de l’aparcament però fent nit ja a la vall de Molseret, d’aquesta manera el desnivell de 1700 metres de pujada queda repartit en dues jornades.\nLa pujada al pic del Portilló d’Oó és una excursió fàcil; però entenen per “fàcil” que no hi ha cap dificultat tècnica, però hem de tindre present el desnivell esmentat anteriorment i una mica de fàcil grimpada per una canal a la part final de l’itinerari.\nL’itinerari que seguirem és visible durant la caminada per la vall d’Estós; destaca també el coll del Portilló d’Oó situat a la dreta del cim que és el coll que assolirem previ al cim i que és el coll que uneix la vall d’Estós amb la vall occitana d’Oó i el refugi del Portilhon d’Oó.\nEl pla de Turmo està situat just a sota d’aquest coll, separats per la vall de Molseret que els uneix i per on pujarem.\nD’aquesta vall destaca la cascada de Molseret que es despenja d’una gran graonada, que haurem de superar per la dreta de la cascada (la nostra esquerra).\nEl recorregut comença a l'aparcament que hi ha a l'inici de la vall d'Estós i segueix la pista (barrada al pas de vehicles) tot passant per la cabana (petit refugi lliure) de Santa Anna, segueix la desviació als estanys de Batisielles i posteriorment creuarem el torrent que baixa d’aquests estanys.\nA partir de la cabana de santa Anna ja son clarament visibles al fons de la vall els pics de Gias i Clarabide juntament amb el Selh dera Baco. També durant el recorregut entre les cabanes de santa Anna i Turmo anirem contornejant el pic de Perdiguero.\nD’aquesta manera arribarem al gran pla de Turmo, indret on s’acaba la pista que queda convertida en un camí adaptat a la mida d’un quand per abastiment del refugi. Abans en el pla de Turmo hi havia una precària cabana de pastors que servia de refugi lliure, ara aquesta cabana, en molt millor estat, està tancada i és d’ús exclusiu dels pastors.\nA la nostra dreta queda la vall de Molseret i el pic i coll d’Oó\nSeguirem el camí que arrenca del costat de la cabana, i que poc després travessa el riu d’Estós per un pont. Després del pont el camí segueix vers el refugi d’Estós, però en el primer revolt a l’esquerra el deixarem i seguirem per la nostra dreta tot seguint el principi del camí al coll Ubago i al Perdiguero.\nImmediatament cal travessar un petit pont de fusta sobre un impetuós torrent que baixa de la vall de Molseret. Precisament en aquest indret hi ha un gorg ideal per fer-hi un bany a l’estiu.\nAquí hem d’abandonar el camí transversal al coll Ubago i girar a l’esquerra per tal de seguir algun rastre de corriol que intenta esmunyir-se del petit bosc que cal travessar.\nA la sortida del bosc arribem a un gran i bonic replà herbat i amb l’impetuós torrent abans esmentat que el travessa.\nAquest replà, que queda una mica elevat sobre el pla de Turmo, té una panoràmica fantàstica sobre la vall d’Estós. La punxeguda agulla de la Paül es destaca perfectament a l’O. Al sud es pot gaudir de les tuques d’Ixea i de la vall de Perramó; i al N, és a dir a sobre nostre, del pic de Perdiguero. Des d’aquest indret el pic del Portilló no es veu ja que ens el tapa la gran graonada que ve a continuació del replà.\nEn aquest indret a vegades pot haver-hi un remat de vaques pasturant. La diferència d’alçada amb el pla de turmo fa que quan es pon el sol, el pla de Turmo resti a l’ombra mentre que el replà encara està força més estona al sol.\nA la graonada que caldrà superar a continuació hi veiem l’espectacular salt d’aigua de Molseret que comença exactament a dalt de la groanada i quue curiosament està situat al bell mig de la paret rocallosa, dividint-la en dos, en parts pràcticament simètriques.\nUn gran bloc deu estar encastat en aquest salt, doncs només començar es divideix en dues cues d’aigua. A part de la curiositat d’aquestes dues branques, aquest salt d’aigua no prové de cap estany ni té continuïtat dalt de la graonada; és un impressionant brollador situat al capdamunt del cingle.\nSi seguim amb les curiositats de l’indret; el torrent que travessa el gran replà no és la continuació del salt de Molseret, ja que neix de sota unes roques que hi ha al final del replà.\nRealment cada racó del Pirineu té les seves sorpreses, i aquesta velleta de Molseret, les té en forma d’importants cursos d’aigua, no justificats en cap moment per la seva capçalera, car aquesta és curta, de forta inclinació i no hi ha cap gelera, i a partir de mig agost ni tan sols hi resta cap congesta.\nAixí doncs travessarem el replà i passarem pel naixement del torrent i a continuació començarem a guanyar alçada per uns pendents herbats que ens acosten al peu del salt de Molseret.\nTota aquesta pujada està farcida de rastres de corriol oberts pel bestiar. Hem de seguir pujant per la dreta del salt, a dir per la nostra esquerra; els rastres de corriol es van allunyant més a l’esquerra en direcció al pas del coll de Molseret que dona accés a la vall de Gias i al refugi d’Estós.\nAixí doncs de mica en mica ens anem quedant sense camí i immergits a dins d’un bosquen. Però el terreny no presenta cap complicació. La nostra marcada pujada en direcció al coll d’Oó deixa apartat a la nostra dreta el naixement del salt de Molseret.\nA una alçada de 2300 metres arribem a un nou replà, que és l’únic endret on la forta pujada ens dona una petita treva.\nAquest replà queda tancat per una nova groanada molt més petita que la que acabem de superar i que consisteix en un pendent regular d’herbei que esquiva una tartera.\nDalt d’aquesta segona graonada i a una alçada de 2500 metres aproximadament hi trobem un reduït i minúscul replanet.\nDes d’aquest indret el portilló d’Oó ja és molt evident, però situat encara quatre-cents metres més amunt. Afortunadament els pendents d’herbei permeten esquivar les cada més abundants tarteres, i si encara hi ha congestes, aquestes ajuden a trencar la monotonia de la pujada.\nFinalment l’herbei desapareix i la part final de la pujada al coll és per una esmicolada tartera i empetitits per la impressionant paret O del Perdiguero que sembla que et vulgui caure a sobre.\nFins que no arribem al coll tota la vista la tenim a l’esquena i només podem gaudir-ne en els moments de descans. Cal dir que en aquests moments la panoràmica que tenim a l’esquena és de les millors que poden desitjar: tota la vall de Perramó, amb les agulles i les tuques d’Ixea, rematades per darrera per la punta del Turbó, i també dels pics de Vaticielles, Bardamina, les agulles de la Paül, Posets, Bachimala, Cap dera Baco, Castanesa, Baciver, Vallhiverna, la vall de Cregüenya, i tots els cims de la part occidental del massís de la Maladeta, començant per l’Aneto. Resumint, bo calen gaires excuses per anar parant per a poder contemplar aquest majestuós panorama.\nPerò tota aquesta vista queda automàticament multiplicada per dos en arribar al Portilló d’Oó, de 2913 metres d’altitud; primer pel gran estany del Portilló d’Oó situat a sota mateix del coll, però separat d’aquest per una trencada gelera; després per la vista sobre les grans planes de l’interior de França i, respecte als cims, cal afegir a la llista dels ja esmentats del vessant sud, els de Spijeoles, Gourdon, Cairat, Lezat i Royo, per esmentar només els de més de 3000 metres.\nDes del coll estant impressiona la paret O del Perdiguero per la seva verticalitat que sembla que et caigui al damunt. També es veu la via d’accés al pic del Portilló d’Oó pel vessant francès que surt del refugi situat al costat de la resclosa que barra l’estany del Portilló i que travessa la clivellada i inclinada gelera que hi ha a sota el coll.\nCentrem-nos ara en el que ens interessa més que és la pujada final al cim del Portilló. Sobre aquesta pujada hi ha molta literatura sobre les dificultats per assolir-lo ja que hi ha diverses possibles canals que pel vessant francès porten a la tartera final del cim.\nInclús he vist fotos de cordes fixes i de ràpels per a baixar. Però la meva experiència en aquest indret és ben diferent ja que entrant uns metres pel vessant francès se’ns ofereix una canal, aquí si que hi ha fites, que podem remuntar-la per una infinitat de racons, però si volem escollir la variant més fàcil de totes, només cal que seguim la canal uns quants metres, per a decantar-nos ràpidament a la nostra dreta, segueixen havent-hi fites, i assolir d’aquesta manera l’àmplia tartera final que hi ha al cim pel vessant N. El pendent és força inclinat, però només s’han de fer servir les mans un parell de vegades. Però si volem fer-les servir una mica més, només cal que remuntem íntegrament la canal; la grimpada durarà una estona més, per a assolir igualment el pedregam del cim.\nEl terreny és una mica descompost i cal vigilar amb les pedres que el nostre pas pugi desprendre de cara als companys que tinguem a sota.\nSobre la dificultat o no d’aquesta canal haig de dir que només vaig estar 15 minuts des del coll al cim.\nEl punt més alt del cim del Portilló d’Oó, de 3050 metres d’alçada, és una pedra pràcticament inaccessible, penjada en equilibri inestable sobre el vessant S. A partir d'aquest cim, l’aresta vers els pics dera Baco ja és força més complicada.\nEn una roca situada sota mateix de la inestable roca summital hi ha (o hi havia) clavada una placa en memòria de Jaume Brugueras i Badiella, del C.E. de Terrassa mort l’agost del 1982.\nEl dia que vaig realitzar aquesta excursió era al mes de setembre del 1992. Un dia fantàstic en que no feia ni una bri de vent, així que vaig romandre més d’una hora dalt del cim.\nDurant questa llarga estada vaig anar observant els moviments que hi havia als cims del meu entorn; així vaig anar veient com altres excursionistes arribaven als seus objectius; per exemple el Perdiguero estava ple de puntets que s’anaven movent, a vegades n’hi havia molts, d’altres en quedaven menys, però de seguida es tornava a omplir; dalt del pic Royo, també se’n veien, però menys, suposava que eren puntets que havien arribat al Perdiguero i que continuaven vers el pic Royo. També varen aparèixer puntets dalt del pic de Lezat; però no vaig saber distingir cap puntet dalt del pic dera Baco; la llarga aresta que cal seguir per arribar-hi ocasiona que els puntets hi apareguin més tard.\nPerò dalt del pic del Portilló d’Oó no va aparèixer cap puntet més a part del meu. En contrast, hi havia la resclosa de l’estany del Portilló que era un seguit de puntets que anaven d’un costat a l’altre, així com la pujada al coll Superior de Lliterola; però cap puntet va endinsar-se per la glacera del Portilló, raó per la que vaig romandre sol al cim.\nFinalment, i a contracor, has d’abandonar el cim i amb ell la panoràmica i tornar al coll. Les baixades per les canals, per més fàcils que siguin sempre s’ha de posar una mica més d’atenció que durant la pujada.\nUna vegada al coll, fem una última mirada al vessant N i, comencem a baixar per mateix recorregut que de pujada.\nNOTES: El traçat sobre el mapa està fet des de l’ordinador, per tant, i principalment la pujada per la canal, el traçat pot no ajustar-se a l’indret exacte per on passa el camí. Per aquesta raó és molt important, en aquest cas, seguir més l’explicació que el traçat. Que d’altre manera és com es seguien les ressenyes abans de l’aparició dels GPS i satèl·lits.\nTambé haig de comentar que aquesta excursió fou feta el mes de setembre i per tant no hi havia gens de neu. Si es fa abans o més tard segurament la pujada al coll serà una llarga congesta i caldrà portar els grampons, així com també al entrar al vessant N.\nDel començament de la vall d’Estós a la cabana de Turmo: 1h 30mn\nDe la cabana al 1er replà a 2300 metres: 1h 15mn\nDel 1er replà al segon a 2500 metres: 25mn\nDel 2on replà al peu del coll a 2680 metres: 25mn\nDel peu del coll al coll del Portilló d’Oó: 40mn\nDel Portilló al pic del Portilló d’Oó: 15mn\nDel pic novament al coll: 20 mn\nDel coll a la cabana de Turmo: 1h 50mn\nDe la cabana a l’inici: 1h 15mn\nPublicat per estanysicims a 10:40 Cap comentari:\nPublicat per estanysicims a 23:59 Cap comentari:\nWikiloc - ruta Bagà, via del Nicolau, roca Tiraval, el Cau i ermites de St Nicolau de l'Avellanet, Sta Fe de Quer i St Martí del Puig - Bagà, Catalunya (España)- GPS track\nPublicat per estanysicims a 7:52 Cap comentari:


Tots els incidents s'han produït en les últimes dotze hores en diferents punts de la comarca\nEls bombers treballant en l'extinció de l'incendi d'esta matinada en Oliva | Bombers de València\nEstes últimes 12 hores han sigut negres en la comarca de la Safor. Cap a la mitjanit entre el dimarts i el dimecres s'ha produït un incendi en la cuina d'una vivenda del carrer de Gauguin d'Oliva. En l'incident s'han mobilitzat tres dotacions de bombers dels parcs d'Oliva i Gandia que han pogut extingir el foc. En el moment de l'incendi es trobaven en l'interior de la casa una dona i el seu fill.\nQuan els bombers han rescatat als afectats, el Centre d'Informació i de Coordinació d'Urgències de la Generalitat Valenciana (CICU) ha desplaçat una ambulància de Suport Vital Bàsic (SVB) que ha atés a la dona, una anciana de 77 d'anys i al seu fill, de 43. Els dos han necessitat ser traslladats a l'Hospital Francesc de Borja de Gandia per inhalació de fum.\nAccident de trànsit a les 08.00 del matí\nPer altra part, hui hores després de l'incendi d'Oliva, en el nord de la comarca s'ha alertat d'un accident de trànsit. Un cotxe ha bolcat, i una persona ha quedat atrapada dins, en el municipi de Xeraco, en el camí de les Marjals, a l'altura del polideportiu. En esta ocasió, s'han mobilitzat dotacions Parcs de bombers Gandia i Cullera.\nLa dona ha quedat tancada dins del cotxe i ha necessitat ser alliberada pels bombers de l'atrapament mecànic lateral. Se l'ha rescatada i se l'ha atesa per servicis sanitaris. Cap a les 8.34 hores, servici ha sigut finalitzat, però l'estat de la víctima no ha transcendit.\nUn mort a les 09.15 en Oliva\nFinalment, cap a les nou del matí, s'ha produït un accident, una altra volta en Oliva, però amb un desenllaç fatal. Cap a les 09.15 el Servici d'Emergències (CICU) ha sigut avisat de què havien tret a un home de l'aigua en la platja d'Aigua Morta d'Oliva. La víctima estava inconscient i ha sigut atesa per una ambulància del Servici d'Atenció Mèdica Urgent (SAMU).\nEls efectius sanitaris li han practicat maniobres de reanimació cardiorespiratòria avançada a la víctima, un home de 71 anys, però el cos no ha presentat cap resposta. Finalment, s'ha certificat la seua mort. No ha transcendit l'origen de l'home ni les causes de la mort.


'Arancini' amb 'ragù'\n400 g d’arròs\n1 bri de safrà\n4 fulles de sàlvia\n70 g de concentrat de tomàquet\n80 g de pecorino fresc\n40 g de pecorino ratllat\n20 g de bolets secs\n60 g de pèsols\n5 cullerades d’oli d’oliva verge extra\nArancini amb ragú\nCoeu l’arròs amb aigua i sal, escorreu-lo i deixeu-lo refredar.\nTalleu el pecorino fresc a dauets i reserveu-los.\nPer al farcit: poseu els bolets secs en remull amb aigua tèbia perquè s’hidratin.\nPeleu la ceba i talleu-la. Talleu la sàlvia i la branca d’api. Escalfeu quatre cullerades d’oli d’oliva i fregiu-hi la ceba, la sàlvia i l’api. Incorporeu-hi la carn picada i els bolets i sofregiu-ho 5 min.\nDissoleu el tomàquet concentrat amb una mica d’aigua i afegiu-lo a la paella.\nSalpebreu-ho. Incorporeu-hi un got d’aigua tèbia i coeu-ho tot a foc baix, 20 min. A mitja cocció, afegiu-hi els pèsols i, si cal, més aigua calenta. La salsa ha de quedar densa i concentrada. Quan estigui a punt, apagueu el foc i deixeu-ho refredar.\nBateu dos ous amb el safrà i el formatge ratllat. Afegiu-hi l’arròs fred i remeneu- ho bé. Amb l’ajuda de dues culleres, formeu les boles d’arròs. A l’interior de les boles, poseu-hi la carn, la salsa i una mica de pecorino fresc. Tanqueu les boles i doneu-los forma una mica allargada.\nPoseu força oli de cacauet en una paella i escalfeu-lo.\nArrebosseu les boles de carn: primer amb la farina, després amb dos ous batuts i, finalment, amb el pa ratllat. Fregiu-les de seguida amb l’oli calent, fins que quedin daurades.\nLes millors escapades pel Baix Llobregat


Iogurt de nabiu vermell\n250 ml de suc granini de nabiu vermell\n250 g de formatge per untar\n4 galetes tipus maria\nLes postres més agradables i suaus per a dies relaxats.\nHidrateu les fulles de gelatina en aigua freda durant una hora. Bateu bé el formatge per untar amb la llet. Fongueu les fulles de gelatina un parell de segons en el microones i barregeu-les, sense parar de remenar, amb el suc granini de nabiu vermell. Ajunteu-hi el formatge per untar amb el suc i la gelatina. Poseu-ho en unes copetes i deixeu-ho quallar a la nevera.\nQuan ho vulgueu presentar, guarniu-ho amb una galeta, a la qual prèviament haureu fet una incisió per poder clavar-la en el lateral del got.


Els/les alumnes de segon del cicle d'il·lustració han realitzat un petit diari de viatge sobre el tema del mar. El repte era il·lustrar-lo a través de dibuixos del natural, per estudiar com representar l'aigua, els elements i els espais relacionats amb el mar. El treball s'ha dut a terme amb dues sortides a la platja de la Barceloneta, on l'alumnat ha pogut prendre apunts del natural dels espais, estudiar detalls, canvis de llum, etc.\nLes llibretes finals es poden veure en una petita exposició a la entrada de la escola.\nAssistent al producte gràfic interactiu. CFGS CFGS Il·lustració Curs 2019-20 Il.lustració


BenvingudaLa nostra històriaModel educatiuInstal.lacionsPRAT a EuropaBatxilleratCicles formatiusProves d’AccésDesprés què puc fer?Formació per a l'OcupacióCursos especialitzatsConvenis en pràctiquesBorsa de treballFormació contínuaPlans de formacioContractes de formacióEmpreses col.laboradoresPresentacióObjectiusBequesProjectes europeus\tHome L’escola Model educatiu\nCentre d’Estudis Prat és un centre educatiu amb més de 85 anys d’història que ofereix estudis postobligatoris en Batxillerat, Cicles Formatius, Provés d’Accés a Cicles de Grau Superior, i Formació per a l’Ocupació. Som, per tant, un centre de formació integral que evoluciona d’acord a les necessitats canviants de la nostra societat però que alhora manté uns valors i un projecte pedagògic fidels al seu origen .\nSer un centre d’excel·lència amb vocació internacional en la formació integral postobligatòria del nostre país, que proporcioni al nostre alumnat un projecte acadèmic i professional que li garanteixi la capacitat d’aprendre tot allò que es proposi aquí, ara i en el futur.\nLa democràcia, element transmissor i de consolidació de la llibertat personal, la responsabilitat, la solidaritat, el respecte i la igualtat. El laïcisme educatiu des del respecte a la llibertat de consciència i de creença de tot alumne.\nL’humanisme com una concepció més àmplia de l’educació que afavoreix una formació integral de l’alumnat tant en la seva dimensió personal, com professional o social. El conreu del coneixement de Catalunya i l’arrelament dels alumnes al país com a factor indispensable d’integració i de cohesió social. PROJECTE EDUCATIU DEL CENTRE\nCom a actor reconegut pel propi Sistema Educatiu Català, CENTRE D’ESTUDIS PRAT més enllà de fomentar la seva acció docent en els principis específics reconeguts a la Llei d’Educació de Catalunya:\nLa formació integral de les capacitats intel·lectuals, ètiques, físiques, emocionals i socials dels alumnes que els permeti el ple desenvolupament de la personalitat, amb un ensenyament de base científica, que ha d’ésser laic, d'acord amb l'Estatut d’autonomia de Catalunya, i el caràcter propi de CENTRE D’ESTUDIS PRAT.\nLa participació de tota la comunitat educativa en la superació de nous reptes acadèmics i socials. La promoció del reconeixement social i professional del professorat com actors imprescindibles per configurar i fer possible el projecte docent.\nSobre tots aquests principis i valors, CENTRE D’ESTUDIS PRAT ha bastit al llarg del temps un model educatiu propi fidel als seus orígens però en permanent renovació i adaptació a les exigències canviants del nostre entorn socioeconòmic que no només ofereix l’adequat coneixement de les capacitats tècniques de cada cicle formatiu sinó que també fomenta:\nL’esperit d’emprenedoria. La voluntat i el reconeixement de la necessitat de millora contínua. La capacitat d’autoconeixement i de superació des de la promoció de l’autoestima i la maduració integral de la persona. L’adquisició d’un esperit crític des del coneixement i l’anàlisi de la realitat.\nD’altra banda el model educatiu de la nostra institució es caracteritza també per un ús intensiu i habitual de les noves tecnologies; un elevat grau d’experiència i dedicació del nostre professorat; la constitució de grups reduïts d’alumnes que facilita els processos formatius de caràcter participatiu i interactiu; l’aprenentatge de l’anglès com també d’altres llengües mitjançant un nombre d’hores de docència superiors als requerits per cada etapa formativa i alhora adaptat al nivell de cadascun dels nostres alumnes; aules d’estudi de reforç tutoritzades; i un sistema d’avaluació continu i global.


Josep Cots: “Avui més que mai el nostre futur és mou en el terreny de la llengua” La República\nJosep Cots: “Avui més que mai el nostre futur és mou en el terreny de la llengua”\nEdicions de 1984 celebra els seus primers 35 anys. Va néixer l’any 1983, amb inspiració orwelliana i s’ha convertit en un dels referents de qualitat del panorama literari català, amb […]\nRamon Moreno 03/03/2019\nEdicions de 1984 celebra els seus primers 35 anys. Va néixer l’any 1983, amb inspiració orwelliana i s’ha convertit en un dels referents de qualitat del panorama literari català, amb la col·lecció Mirmanda com a emblema que ens ha aportat traduccions al català de Hans Fallada o Claudio Magris, les exitoses novel·les de Sílvia Alcàntara, o l’obra poètica completa de Blai Bonet, entre molts altres llibres.\nQuè és el primer que veieu quan mireu enrere, en aquests 35 anys d’Edicions de 1984?\nVeig la gran il·lusió que m’ha proporcionat i em dóna encara rebre de la impremta el primer exemplar imprès de cada un dels títols que hem publicat i a punt de ser a les llibreries. I ja són 450.\nCom i per què neix Edicions de 1984?\nNeix d’una passió acumulada de molts anys de lectura des que als setze anys vaig descobrir el català com a llengua escrita sotmès com estava a l’obscurantisme escolar dels anys quaranta i cinquanta. I tot això en confluència amb la meva rebel·lia política que va trobar en la visió i l’ideari d’Orwell, expressat en la seva literatura, un camí de realització i de creació en el terreny editorial.\nCom ha canviat el món de l’edició des que 1984 s’hi va incorporar?\nCom un mitjó. El món de l’edició, i em refereixo només al català, s’ha desenvolupat amb estirades i arronsades a remolc dels canvis produïts en la població en el domini del coneixement de la llengua, del desenvolupament demogràfic i la seva renovació biològica i cultural, i de la crisi econòmica.\nTot això que és obvi en termes objectius, en el nostre cas s’ha viscut, a més a més, enmig d’una convulsió política permanent tant pels que volen esborrar-nos del mapa com pels que a Catalunya mateix per interessos mesquins de patrimoni polític i crematístic, a dreta i a esquerra, durant dècades, van convertir en terra cremada tot el que no era de la seva finca.\nL’aparició de nous segells els darrers anys, de mida petita, creieu que és una atomització del sector o una riquesa?\nÉs d’una extraordinària riquesa ja que fa que la nostra oferta s’eixampli cap a terrenys descuidats fins ara. De fet, és la conseqüència positiva de la crisi econòmica que va deixar fora de combat el monopoli de facto dels dos grans grups editorials que eren l’expressió en el camp de l’edició dels monopolis polítics que ha viscut el país.\nEls auguris més catastrofistes anunciaven fa uns anys la desaparició del llibre físic. Sembla que el format del llibre digital no ha acabat amb el paper.\nAquí, d’aquest assumpte, en podrem parlar el dia que la pirateria digital sigui residual. En els països en què hi ha molt més control sobre la pirateria digital i la compra pel canal digital és un hàbit regular és cert que la venda del llibre digital s’ha estancat entre un 20 i un 25 per cent del consum global: paper i digital. Cal dir que la pirateria és l’element que fa que a nivell digital la presència de l’edició en català estigui sota mínims.\nQuina ha estat l’evolució d’Edicions de 1984 dels inicis al moment actual?\nTé dues etapes clarament diferenciades: en un primer moment i a l’empara de la nostra emulació orwelliana oferíem a partir de la literatura una visió de les societats sotmeses al totalitarisme i també el testimoni dels que l’havien combatut en dues col·leccions: Temps maleïts i Soldats de ploma.\nCap el 1999, nou anys després de la desfeta dels règims estalinistes, veiem que no té massa sentit mantenir l’especificitat d’aquestes col·leccions i encetem un nou cicle amb la col·lecció de narrativa Mirmanda, que l’any vinent arribarà al número 200, oberta tant als autors contemporanis com a les obres més rellevants dels segles xix i xx i amb una oferta el més exhaustiva possible de cada autor, no només un pessic. Més endavant ens endinsem en l’assaig. Creem una col·lecció de butxaca i donem els primers passos en una col·lecció per a joves i adults.\nHeu dedicat un espai important a la poesia, amb alguns volums importants d’Obra Completa de diferents autors\nSí, el nostre país gaudeix d’un ventall d’editorials molt valuoses dedicades a la poesia i no tenia cap sentit fer estrictament el mateix, així que vam optar principalment per oferir obres completes o extenses antologies tant de poetes catalans com estrangers que ens mancaven, sense que això ens impedeixi atendre del tot la publicació d’obra inèdita.\n1984 ha contribuït també a elevar el nivell i la qualitat de les traduccions d’altres llengües al català.\nQuasi el 75% de la nostra edició correspon a obres traduïdes i ens hem esforçat a ser curosos. Hem donat a conèixer nous traductors i n’hem empès d’altres que avui són reconeguts. L’accés a la literatura universal expressada en la nostra llengua ens és indispensable tant per a la creació i el naixement de nous autors com per al coneixement de la pròpia llengua.\nQuins són els projectes de futur més immediats? Heu anunciat una nova col·lecció\nLa nova col·lecció, Rebrot, dedicada exclusivament a la narrativa, donarà una nova oportunitat a obres de valor del catàleg de l’editorial ja exhaurides i sovint reclamades pels lectors.\nUs jubileu. Quin nou rol assumireu a partir d’ara…\nÉs una paraula massa forta. Els editors som de mal jubilar. A partir d’ara amb Laura Baena, editora de la casa des de fa tretze anys, ens repartirem la direcció de l’editorial.\nEl sector editorial català ha canviat en els darrers anys: concentracions editorials, vendes, nous segells. Quin creieu que són els reptes de futur més immediat?\nEl repte permanent i inevitable del sector és el d’adaptar-se a les necessitats i exigències canviants dels lectors. Els veritables reptes no els tenim pas en el sector editorial: els tenim en un poder polític minso i extremament condicionat, però que fins i tot així hem d’exprimir-lo amb la màxima imaginació i fermesa. Encara que és un tema secular avui més que mai el nostre futur és mou en el terreny de la llengua. Som només dos milions dos-cents cinquanta mil catalanoparlants enfront d’una població de set milions i mig. En 35 anys hem passat de tenir un 20% de la població lectora que ho fa habitualment en català al 27% . Més aviat depriment. Nosaltres hem arribat a la conclusió que només tenim un repte: lluitar per arribar a morir de mort natural, amb tot el que això implica, que és molt.\nDos nous títols de literatura juvenil s’incorporen al catàleg de labutxaca\n[L’Aparador] En Garp segons el món\n[L’Aparador] Revista de Girona, 320\n[Lectures] Els Beatles, encara i sempre\n[L’Aparador] Turistes, sirenes i gent del país, de Manuel Costa Pau\n[L’Aparador] Mic: El drac sense foc


on són ara: nadia boujarwah del dia & co - thirdlove blog - #Femenines\nOn són ara: Nadia Boujarwah de Dia & Co\nEn honor al Dia de la Igualtat de la Dona, estem celebrant dones fortes que fan coses increïbles, posant-se al dia amb alguns dels nostres pioners preferits.\nÉs una cosa rara quan et trobes amb una marca que encarna el canvi que vols veure al món: entrar, Him & Co. . Després de comprovar-ho amb la fundadora Nadia Boujarwah, és evident que estan obrint el camí a l’aspecte de la moda inclusiva.\nHim & Co. ha recorregut un llarg camí no només en l’evolució de la seva marca, sinó en el que han significat per a les dones d’arreu. Amb un enfocament a escoltar i aprendre, Nadia es compromet a fer créixer un negoci pròsper seguint les seves prioritats i fent allò que sap que és beneficiós, tant econòmica com física i emocionalment, per al seu equip i la seva comunitat.\nVam arribar a la Nadia per veure com anaven les coses a Dia & Co, què ha aconseguit i quin futur li queda. Pel que hem recollit, sembla un futur de moda amb el qual podem incorporar-nos.\nCom ha crescut el vostre negoci? Heu descobert que el vostre treball ha evolucionat? Si és així, com?\nBuilding Dia ha estat un viatge emocionant i extraordinàriament significatiu. En els darrers cinc anys, hem passat de servir a un petit grup de 'beta testers' a una comunitat diversa de milions de dones a gairebé tots els codis postals del país. El creixement del negoci ha requerit un aprenentatge constant per a mi personalment: des de la direcció i el lideratge fins a la meva relació amb el meu propi cos.\nHi ha hagut moments o obstacles fonamentals que hagi hagut d’afrontar? Com vas fer front?\nVaig perdre la meva mare a causa d’un càncer d’ovari al febrer, va ser devastador. Érem molt a prop, i ella va ser el motor de tantes coses de la meva vida. Després de morir, pensar en tornar a la feina i la meva vida va ser honestament un repte. Per a la majoria de coses, probablement no hi tornaria a estar durant un temps, però Dia & Co era diferent. Va ser fonamental i va ser reconfortant tornar a la nostra missió. Em va demostrar el poder de treballar en alguna cosa que doni tant sentit a la vostra vida. Aquella comprensió em va omplir d’agraïment, l’únic antídot contra el dolor que he trobat, i em va permetre recuperar-me i començar a avançar.\nQuins són els vostres èxits preferits dels darrers anys?\nHem tingut tants moments meravellosos a Dia en els darrers cinc anys. Des de ser la primera marca a mostrar-se exclusivament en talles grans a la New York City Fashion Week, fins a treballar amb dissenyadors favorits de molt temps com Betsey Johnson. Els moments més poderosos, però, sempre han estat veure l’impacte que podem tenir en la vida dels nostres clients. Un record particularment especial es va produir quan un client ens va demanar una imatge en alta resolució del nostre logotip perquè es pogués tatuar al braç. Va dir que volia recordar sempre la manera en què Dia la feia sentir i que ens va impressionar.\nQuè us vindrà a continuació? Personalment i / o professionalment.\nTots els capítols de Dia han aportat nous reptes i aprenentatges, i el capítol del 2020 sens dubte ha pujat al capdavant d’aquesta llista.\nActualment, ens centrem en els ajustaments, l’escolta i l’aprenentatge, ja que el món canvia constantment. Mentre esperem, volem assegurar-nos que protegim el nostre equip, fem la nostra part per impulsar el canvi social i continuem donant vida a la nostra missió dins de la nostra comunitat.


L'Ajuntament demana al Departament de Salut restituir els serveis de psiquiatria i psicologia del Cap de la Mina - Diari de Sant Adrià\nL’Ajuntament demana al Departament de Salut restituir els serveis de psiquiatria i psicologia del Cap de la Mina\n31/10/13. CatSalut ha reduït el servei d’adults i ha tancat el servei d’atenció a la infància-joventut que comptava amb un psiquiatre, un psicòleg i una infermera\n31/10/13 .Fins el mes de juny de 2013 el servei que oferia l’equip d’atenció Psicològica i Psiquiàtrica del CAP de la Mina de Sant Adrià estava format per un equip que atenia pacients adults amb un psiquiatre, dos psicòlegs, una infermera i per un equip que atenia a la infància – joventut amb un psiquiatre, un psicòleg i una infermera.\nDarrerament, el Departament de Salut de la Generalitat ha aplicat noves retallades que afecten severament a l’atenció psicològica i psiquiàtrica que es prestava al CAP de la Mina, eliminant per complet el servei d’atenció a la infància-joventut i reduint el d’atenció als adults en eliminar la figura d’un dels psicòlegs. És a dir, aquestes decisions fan que disminueixi en més d’un 50% el nombre de professionals que fins el juny passat atenien als pacients del CAP de la Mina als serveis d’atenció Psicològica i Psiquiàtrica.\nAmb aquestes noves retallades el Govern de la Generalitat ha demostrat desconèixer les necessitats del barri de La Mina del servei d’atenció Psicològica i Psiquiàtrica del CAP. Encara més quan la proximitat d’aquest servei d’atenció Psicològica i Psiquiàtrica és un pilar fonamental per detectar i corregir en un inici el tractament de patologies.\nPer a l’Ajuntament de Sant Adrià la retallada del servei des del punt de vista de sostenibilitat del sistema públic no abarateix sinó que a mitjà i llarg termini significarà un cost més elevat en tots els sentits: necessitats d’atenció en estadi adult, cronificació de les patologies, increment de la factura farmacològica i d’hospitalització. Per aquests motius, aquesta mesura sembla part d’una retallada més drets socials alhora que econòmicament ineficient.\nL’Ajuntament de Sant Adrià de Besòs manifesta el seu rebuig absolut a la retallada del servei d’atenció Psicològica i Psiquiàtrica del CAP de la Mina de Sant Adrià i demana a la Conselleria de Salut i al Govern de la Generalitat, restituir dels serveis de Psiquiatria i Psicologia tant d’adult com infantil-juvenildel Cap de la Mina. Sant Adrià de Besòs.\nArticle anteriorEl júnior del Femení Sant Adrià jugarà contra el Barça CBS\nArticle següent“Si hay ilusión, emprender no es arriesgado”


La Unió Europea confia poder desbloquejar el pla de recuperacióen «les pròximes hores o dies» - Regió7\nLa Unió Europea confia poder desbloquejar el pla de recuperacióen «les pròximes hores o dies»\nS’espera que Hongria i Polònia aixequin el veto als ajuts, però no es descarta activar una altra via\n08·12·20 | 21:40\nLa Unió Europea (UE) confia a arribar a un acord en les «pròximes hores o dies» perquè Hongria i Polònia aixequin el seu veto al pla de recuperació després de la pandèmia de coronavirus, encara que no descarta que finalment sigui necessari passar al pla B i activar el fons de recuperació sense elles. «La presidència alemanya està compromesa a continuar treballant fins al final, fins a la mitjanit del 31 de desembre. Aquesta és una setmana decisiva», va dir el ministre alemany per a Europa, Michael Roth, el país del qual ocupa la presidència del Consell de la UE aquest semestre i lidera les converses amb Varsòvia i Budapest.\nRoth va explicar que Alemanya està mantenint converses amb Hongria i Polònia per a trobar una solució a Vint-i-set i que esperen «ser capaces de tenir èxit en les pròximes hores o dies». El ministre alemany va matisar així l´ultimàtum donat el dilluns quan un alt càrrec diplomàtic va advertir que la UE necessitava «un acord o senyals clars d´Hongria i Polònia» com a més tard aquest dimarts i que, sense aquestes, «probablement» passaria a l´«escenari B».\nTots dos països rebutgen el nou mecanisme pel qual es condicionaran els fons europeus a respectar l´Estat de Dret, raó per la qual han bloquejat l´aprovació del marc financer de la UE per a 2021-2027 i el fons de recuperació, que en total mobilitzaran 1,8 bilions d´euros en ajudes. Aquests tres elements del paquet, va recordar Roth, estan «inextricablement lligats» en la negociació i l´acord per a condicionar els fons a l´Estat de Dret -aprovat per majoria qualificada al novembre- no pot reobrir-se. El ministre alemany va subratllar que tots els països van fer «promeses que volen complir» quant a les ajudes per a pal·liar l´impacte de la pandèmia i que tot els acords haurà de ser implementat «el més ràpid possible».\nBudapest i Varsòvia no han donat encara el seu braç a tòrcer, però sí han intensificat els seus contactes.


Paluzie: “Si ens aboqueu a eleccions o repetiu un govern sense pla, l’ANC no serà més al vostre costat”\nLa concentració l'ha convocada l'ANC, que assenyala els partits i els demana que estiguin a l'altura del moviment popular independentista\nUna concentració convocada per l’ANC ha omplert la plaça de Sant Jaume de Barcelona per exigir un govern del 52% que compti amb el suport dels 74 escons independentistes. A la darrera intervenció de l’acte, la presidenta de l’entitat, Elisenda Paluzie, ha fet una advertència als partits independentistes: “Teniu una darrera oportunitat per a posar-vos d’acord. Si ens aboqueu a noves eleccions o repetiu un govern sense cap pla per a avançar, l’Assemblea no serà més al vostre costat.”\nPodeu veure ací el discurs de Paluzie:\nA l’acte també hi ha intervingut el vice-president de l’entitat, David Fernàndez, la presidenta de la Cambra de Comerç, Mònica Roca, i representants de diverses entitats, que han llegit el manifest reclamant un govern independentista. “Els que teniu responsabilitats polítiques us heu esborrat. Per la independència i la llibertat hem invertit temps i diners. Hem perdut feines, clients i parelles i, finalment, la paciència i la confiança”, ha dit Fernàndez. “Per tal que hi hagi una recuperació econòmica cal un govern que governi decidit, fort i estable. Un govern valent que lluiti pels drets dels catalans, un govern que respongui al mandat de les urnes i que, per tant, sigui netament independentista”, ha demanat Roca.\nEl manifest ha recordat que l’independentisme ha respost al carrer i a les urnes durant anys i que per això cal un acord per a avançar cap a la independència: “A les eleccions del desembre del 2017, uns ens deien que si votàvem, el president tornaria; el president i els altres ens deien que si els votàvem, farien república. Al final, durant l’última legislatura ni ha tornat el president ni s’ha fet república, I hem deixat que ens inhabilitessin un altre president”, diu el manifest. “És imprescindible que els partits independentistes donin resposta als anhels de la majoria del 52% que vol la independència, amb un govern nítidament independentista.”\nPodeu recuperar el minut a minut de l’acte ací:\nEl cant dels Segadors ha tancat l'acte de l'ANC a la plaça de Sant Jaume.\nAl final de l'acte, l'ANC també ha demanat als ciutadans de practicar la sobirania fiscal i la resistència lingüística, així com continuar assistint a les manifestacions contra la repressió.\nPaluzie, als partits: "Un dia, per sorpresa, com la manifestació del 2012, tornarà a passar una onada des de baix amb la qual us haureu d'esfumar o se us emportarà per davant"\nPaluzie: "L'Assemblea us diu que teniu una darrera oportunitat per posar-vos d'acord. Si ens aboqueu a noves eleccions o repetiu un govern sense cap pla per avançar, l'Assemblea no serà més al vostre costat".\nPaluzie: "La independència no ens la donarà cap tribunal internacional. L'hem de guanyar aquí i ara, des del parlament, amb la força de les entitats i amb el paper d'altaveu internacional del Consell per la República, amb un front jurídic i polític ofensiu".\nElisenda Paluzie, presidenta de l'Assemblea: "Aquells dies d'octubre l'estat va perdre totalment el control del territori a Catalunya".\nDavid Fernàndez: "Més reunions honestes i menys mitjans, més concòrdia i menys retrets, més acords i menys desavinences, més país i menys partits".\nDavid Fernàndez, vice-president de l'Assemblea: "Els que teniu responsabilitats polítiques us heu esborrat. Per la independència i la llibertat hem invertit temps i diners. Hem perdut feines, clients i parelles, i, finalment, la paciència i la confiança".\nMònica Roca, presidenta de la Cambra de Barcelona: "Per tal que hi hagi una recuperació econòmica cal un govern que governi decidit, fort i estable. Un govern valent que lluiti pels drets de les catalanes i els catalans, un govern que respongui al mandat de les urnes i que, per tant, sigui netament independentista".\nRoger Espanyol, represaliat: "La gent vam ser clau per posar la independència al centre i per fer el referèndum de l’1 d’octubre contra la violència de l’estat espanyol. Ara, als partits us diem: Així no! Volem un acord, volem un govern i volem un pla per fer la independència".\nBlanca Serra, històrica de l’esquerra independentista: "És un moment d’emergència social i nacional i ens cal poder legislar a favor de les persones i de la vida. Per això és urgent la independència. Hem de poder treballar units per la república dels drets, contra l'Espanya de les presons".\nPep Ribas, president de la de la CAL: "És imprescindible que els partits independentistes donin resposta als anhels de la majoria del 52% que vol la independència, amb un govern nítidament independentista, que faci passos ferms per avançar cap a la llibertat del nostre país i que compti amb el suport dels 74 escons independentistes".\nRafa Sánchez, vice-president de Súmate: "No entenem que les desavinences entre els partits independentistes s’imposin per sobre del mandat popular i d’un objectiu comú i necessari com és la independència de Catalunya."\nJamal Mouna, ex-pres polític i sol·licitant d’asil, del Moviment Popular del Rif a Catalunya: "El poble no ha fallat, i ara és el moment d’exigir als electes independentistes que actuïn en correspondència amb la voluntat de l’electorat i conformin un govern que avanci decididament cap a la independència".\nOlga Amargant, presidenta de la Coordinadora de l’Advocacia de\nCatalunya: "A les eleccions de desembre de 2017, uns ens deien que si votàvem el president tornaria el president i els altres ens deien que si els votàvem farien república. Al final, durant l’última legislatura ni ha tornat el president ni s’ha fet república, I hem deixat que ens inhabilitessin un altre president. Malgrat això, el 14 de febrer, en unes eleccions convocades per la repressió, us vam tornar a fer confiança. Ens vau demanar un mandat, ens vau demanar un esforç en plena pandèmia i us vam donar més del 50% per primer cop en la història".\nEn la primera part del manifest, Pol Stemper, de la FNEC, Albert Juanico, de la patronal Anem per Feina, Blanca Verdaguer, de les ADIC, i Virgínia Martínez, de l’Associació d’Afectats de l’1 d’Octubre, han repassat les vegades que s'ha preguntat per la independència a la ciutadania, des de la consulta d'Arenys de Munt fins a l'1-O.\nComencen els parlaments a la plaça de Sant Jaume per part de diferents representants d'entitats: Federació Nacional d'Estudiants, la patronal Anem Per Feina, Assemblea de Treballadors per la defensa de les institucions catalanes, l'Associació afectats per l'1-O, Coordinadora de l'Advocacia de Catalunya, Meridiana Resisteix, Súmate, Coordinadora d'Associacions per la Llengua Catalana. També participen Roger Español, represaliat, i Blanca Serra, històrica de l'esquerra independentista. Entre tots llegeixen el manifest de l'ANC.\nLa plaça de Sant Jaume, en aquests moments:\n⬛⬜📽 La plaça Sant Jaume es va omplint! Escalfem motors!\n📍 A les 11.30, comencem!\n👉 Per un Govern del 52% per la independència! pic.twitter.com/8tvDugusHt


Sandra Rivera d'ERC Junts x Premià, parla de l´impacte negatiu de la pandèmia en el comerç local i de les insuficients mesures adoptades al poble - Premià de Mar\nA l'espai d'Opinió dels grups municipals de Ràdio Premià, la nostra regidora Sandra Rivera ha parlat dels efectes de la pandèmia i l'impacte negatiu que està generant en el comerç local, i de les mesures que l'Ajuntament ha implementat per afrontar la delicada situació que patim a Premià de Mar.\nHa assenyalat que els efectes de la crisi de la COVID 19 a Premià de Mar són proporcionals a la resta de municipis\ncatalans: Important increment de l'atur, més de 200 ERTOS, tancament de comerços, reducció significativa de pimes i autònoms entre d'altres.\nLa diferència radica en dos factors fonamentals:\n1. La capacitat de reacció per adaptar‐se a una nova realitat.\n2. La visió estratègica necessària per implementar mesures que siguin eficaces, sense\nperdre temps ni diners.\nRespecte al primer punt, durant els darrers mesos hem viscut com s'ha accelerat de forma molt significativa un canvi en l'hàbit de compra, i el client fa servir cada vegada més les plataformes digitals per realitzar les seves compres.\nLa regidora ha recordat que ERC ja fa molts anys que està denunciant que calen més inversions per part del nostre Ajuntament en la millora i modernització de les infraestructures del nostre poble, així com recolzar al nostre petit comerç en la creació de plataformes de venda Online.\nMalauradament, una realitat que era previsible va arribar abans del que pensàvem i provocada per una pandèmia que ningú esperava, i la realitat és que el nostre petit comerç va un pas enrere respecte a altres municipis, i sobretot, respecte a grans plataformes com Amazon, que sense cap dubte s'ha vist beneficiada amb aquesta crisi.\nÉs en la crisi actual que es necessitava més que mai un Govern local fort, amb les idees molt clares i amb una capacitat d´acció i reacció àgil i flexible, capaç d'implementar ajuts i accions eficaces. Però el govern municipal ha reaccionat davant d'aquesta crisi amb mesures insuficients en alguns casos, i ineficients en altres.\nLa Sandra ha explicat aquestes mesures:\n-Se subvenciona i bonifica la taxa d'ocupació a la via pública de les terrasses, però no es dóna cap suport a aquells bars i restaurants que no tenen terrasses, quan són precisament els més perjudicats.\n-Se subvenciona els interessos de microcrèdits pels comerços, però quan el comerç fa les gestions per sol·licitar el crèdit es troba amb tota mena de dificultats per gestionar la sol·licitud per finalment trobar‐se en el fet que no se'ls concedeix el crèdit.\n-Es destina bona part del pressupost en repartir una ampolla de gel hidroalcohòlic per cada comerç, quan considerem que això no ajuda per res a reactivar el comerç, i ni de bon tros ajuda a finançar les significatives despeses que el comerç s'ha vist obligat a afrontar per implementar mesures de seguretat per poder obrir els seus negocis.\n-Finalment, s'inverteix gran part del pressupost en llençar una Campanya de Comunicació, per reclamar conscienciació cap al comerç local, quan el que necessitem són campanyes d'incentius per motivar al premianenc i promocionar el consum local. Molts municipis han donat ajudes a petits comerços que han patit el tancament dels seus negocis durant el confinament, per tal de donar vals de comprar amb descomptes i avantatges pel consumidor.\nHa afegit que, de nou, el nostre Ajuntament ha demostrat falta de sensibilitat amb la PIME i els autònoms, on ERC Premià de Mar ha reclamat mesures complementàries a les del Govern Central per recolzar a aquest sector que ha estat dels més perjudicats.\nPer acabar ha comentat que esperava que amb la formació de la Taula per la reactivació econòmica, aquesta vegada sí que es tinguessin en compte tant les propostes d'ERC Premià de Mar com les d'altres grups. Propostes encaminades precisament a millorar les infraestructures i serveis de Premià de Mar, a incentivar el consum al nostre comerç, i a donar visibilitat al nostre comerç per tal de promocionar la nostra oferta no només dintre del nostre municipi, sinó també per atraure el consumidor de municipis veïns.\nEscolteu la seva intervenció a Ràdio Premià de Mar.


Metodologia periodística per a Fotògrafs | Píndoles a Fuga\nLa crisi del model periodístic: cap a un periodisme narratiu, que explica històries. La no objectivitat. Subjectivitat i rigor. Noves iniciatives\nCom podem aplicar el mètode periodístic com a fotògrafs: la investigació i la mirada crítica\nEl treball de carrer: On viu la història? L’accés al lloc i a les persones. El diari de carrer\nLa narració de la història. El meu punt de vista i enfocament. L’estructura del relat. Jo i els altres dins de la narració\nFormulem un projecte de recerca entorn del nostre projecte


Rodet per a la Sorra - Carretera. Miniland - Stoksdidactic\nCaracterístiques de Rodet per a la Sorra - Carretera\nAquest rodet està fet de plàstic i està pensat per jugar a la sorra. Podràs fer carreteres per on vulguis i així poder jugar amb els teus cotxes. També ho pots utilitzar per envoltar el teu castell amb carreteres. A l'altra punta del rodet trobaràs una cullereta per manipular l'aigua i la sorra. Una joguina perfecta per jugar al pati de l'escola, al teu jardí o a la platja.\nJoguines , Jocs d'Educació Física i Esports , Jocs d'Exterior , Jocs de Pati , Joguines per Edats , 1 a 2 anys , 3 a 6 anys , Detalls , Per Preu , Regalets fins a 4 Euros per a Nens , Per Tipus , Detalls d'Aniversari per a Nens , Per Edat , Detalls per a Nens de 2 Anys , Detalls per a Nens de 3 Anys , Detalls per a Nens de 4 Anys , Detalls per a Nens de 5 Anys , Detalls per a Nens de 6 Anys ,\nCorró per la sorra - Roda Camió


EL BLOC DE LA MEDITERRÀNIA: Géminis és el millor signe per ser escriptor d'èxit\nGéminis és el millor signe per ser escriptor d'èxit\nSegons un estudi de la cadena de llibreries britànica Borders, la majoria dels grans novel·listes de tots els temps pertanyen a aquest signe. Per contra, els Leo serien els més negats, encara que l'escriptora britànica JK Rowling, creadora del mag juvenil Harry Potter, èxit de vendes de llibres i de taquilla a les sales de cinemes, sigui d'aquest signe.\nPer fer l'estudi, han analitzat la data de naixement de 150 grans novel·listes de tots els temps. El resultat: 27 d'ells són Géminis (Ian Fleming, Arthur Conan doyle, Salman Rushdie...), els segons -encara que bastant lluny- Aquari (Xerris Dickens, James Joyce...) i els tercers Virgo (Agatha Christie, Stephen King).\nEn últim lloc se situa Leo, encara que una representant d'aquest signe, JK Rowling sigui la creadora d'Harry Potter, èxit de vendes mundial, el que posa una mica en dubte aquesta teoria.\nDe tota manera, els que es fiïn d'aquest tipus d'estudis i vulguin arribar a ser grans autors han de saber per si de cas que Lliura i Piscis són també poc proclius a ser grans genis de la literatura.\nPublicat per Mar el dilluns, de juny 25, 2007\nEtiquetes: .Mar, Curiositats\nDites: Elbert Hubbard\nGais, lesbianes, transsexuals i bisexuals commemor...\nEi Dj, Moment electrònic:\nResultats del Projecte Internet Catalunya (PIC)\nProu Bla Bla Bla\nGéminis és el millor signe per ser escriptor d'èxi...\nLive Earth a casa teva\nAscensor al purgatori\nUsui Mikao - Els cinc principis del Reiki\nDues planes molt encertades per nens, joves i gran...\n"Olga y sus amigas"\nDites - Rialla\nDesprés del Phising, tornen les pàgines que simule...\nPer passar una mica la depre de ;)Lapil - Heroes d...\nSOLIDARITAT AMB ELS LLAURAORS D'ALBORAIA\nMillor ... Impossible (As Good as it Gets) Jack Ni...\nLES ORENETES ( capítol 1)\nGuanyar-se la vida felicitant Blocs\nLa increïble llista sobre les malalties mes rares ...\nNo és el mateix que jo...\nDites - Friedrich Nietzsche\nMúsica - "Por la boca vive el pez" i "Mujer Florer...\nUn documental sobre la paradoxa de Hawking.\nEls caixers de la Caixa llegirà la ma dels seus cl...\nPer què l'àvia no ha de fer paracaigudisme\nparaelcole.mailxmail.com : un bon producte pel món...\nComença per la … "X"!?\nElls també volen llançar un nou mòbil?\nL'iPhone d'Apple es començarà a comercialitzar als...\nDites - Proverbi Indi\nVida animal, em sembla que he vist un bonic gatet!...\nJusticia Intolerable! II - Encara hi ha esperança


Bona nota per a les platges mataronines\nLes platges del Varador i del Callao han renovat la certificació de la marca ‘Q’ de Qualitat Turística que atorga l’Instituto para la Calidad Turística Española (ICTE), i que han obtingut ininterrompudament des de 2010. La ‘Q’ de Qualitat Turística és un certificat que l’ICTE dóna a aquelles platges que compleixen uns determinats nivells de qualitat als serveis que presten als usuaris. L’obtenció d’aquest distintiu, que es visualitza a les platges certificades amb una bandera (una ‘Q’ blanca sobre un fons blau) i als panells informatius situats al passeig Marítim, representa el reconeixement a la tasca realitzada per l’Ajuntament de Mataró.\nPer obtenir aquest certificat, les platges han de reunir una sèrie de requisits, que són avaluats per una empresa d’auditoria externa. Una puntuació a partir de 6 indica conformitat amb el servei; entre el 7 i 8, de satisfacció i entre el 9 i 10, d’excel·lència. En tots els casos es destaquen positivament les iniciatives de l’Ajuntament per tal d’oferir serveis que es troben en un procés de millora contínua, buscant sempre la satisfacció per part de l’usuari.