bibloca: de gener 2022\nHORARI TRANSITORI DURANT EL MES DE FEBRER I PRIMERA DE MARÇ\nBiblio.laroca amb el projecte Parcs i Biblioteques, Naturalment!\nAquest 2022 la Biblioteca municipal de la Roca del Vallès forma part del projecte PARCS I BIBLIOTEQUES, NATURALMENT! que serveix per apropar el patrimoni natural i cultural d’una zona al seu entorn més proper. El 26 de gener és del Dia Mundial de l’Educació Ambiental i Biblio.laroca, en relació amb aquest esdeveniment organitza una hora del conte titulada “La nena dels pardals”, per a infants a partir de 3 anys i realitzada per Isabel Gomis.\nLa història narra com... quan el Gran Timoner ordena exterminar tots els pardals perquè es mengen les collites, la Ming-Li decideix salvar-ne tants com pugui. Aquest valerós gest serà una lliçó per als qui no van saber veure la importància de cada espècie en el cicle de la vida.\nUna història poètica i emocionant sobre els petits herois quotidians i el respecte a la vida.\nEl conte finalitzarà amb un taller on es realitzarà un petit ocell de paper.\nComplementant l’acte també es posarà a disposició dels usuaris un conjunt de llibres seleccionats sobre parcs i natura, que es podran endur a casa.\nPublicat per bibroca a 7:14 0 comentaris\nRanking Viu la lectura 2021\nPublicat per bibroca a 19:30 0 comentaris\nAquest cop hem llegit dos assajos vivencials de Vivian Gornick que tenen com a protagonistes les dones de la ciutat de NY de barris treballadors a través de la veu de l'autora, el seu paper com activista del feminisme, però sobretot en la seva relació amb la seva mare i els homes. El primer l'autora parla amb la seva mare de tota la seva vida d'ençà que és nena fins que ja és adulta. I ho fa recorrent la ciutat i esprement la relació tòxica que sempre ha tingut amb ella.\nEn el segon l'element de la ciutat, i l'observació de les persones a la ciutat guanya terreny i la relació amb la mare s'esvaeix, el mirall on és mira i amb qui parla l'autora és un amic, això no obstant, encara és un reflex de la ciutat, i de com ha evolucionat, quan ara l'autora té aproximadament l'edat de la seva mare quan va escriure el primer assaig. L'Altra Editorial ens ofereix aquests dos assaig en un sol volum, per la seva complementarietat.\nLes visions de les usuàries de la biblioteca d'aquests dos assajos han estat contradictoris en molts casos, a algunes els ha encantat el primer i no els ha agradat gens el segon, el primer l'han trobat molt personal i, per tant, els ha frapat més i la relació de dones, de veïnes, amb la mare l'han trobat molt interessant. Altres per contra han trobat que l'autora era freda, que ho plasmava tot des de fora, de forma estranya i que les allunyava i no els ha agradat i per contra el segon volum, on deambula i observa la ciutat els ha cridat molt més l'atenció. Aquests criteris ben diferenciats entre els dos assajos ha fet que la valoració conjunta no hagi estat massa positiva, tot i que sovint un o altre sí que havien agradat força. La majoria no han acabat de veure clara l'edició global que ha fet l'Altra Editorial.\nAquest llibre ens ha permès parlar del feminisme i del sostre de vidre a la feina, i de com la dona deixa la feina i les aspiracions intel·lectuals per posar-se el vestit del matrimoni. I com el dolor del dol, i la idealització de l'amor romàntic i del matrimoni, vehicula a les dones a una vida emmarcada per elles mateixes que es tanquen portes que el feminisme intel·lectual pretenia obrir, però que les emocions impedeixen que puguis equilibrar.\nAquestes memòries de la Vivian Gornik en forma d'assaig han portat a moltes reflexions que sobretot entorn de les emocions que es reflecteixen entre mare i filla, i com la forma en què la mare ha portat el matrimoni a l'extrem de no deixar espai a ella com a dona, només a esposa, ha marcat la forma d'entendre la vida a la filla, i ha estat tòxica, i això l'ha impel·lit a un feminisme rotund, i a l'hora l'impedit una bona relació amb els homes, i a trobar el seu lloc en el món laboral en el seu espai enfront dels homes, i en l'amor, i en la intel·lectualitat.\nDiferent forma de veure la feminitat i la relació amb els homes de la Vivian la seva mare i la seva veïna, que vehicula, la vida de la Vivian des de la infància fins a l'adultesa i la vellesa, i que la fa replantejar i reflexionar sobre els estudis, sobre com accedir a la feina i com la seva mare sempre va voler només pensar en el marit i ho va deixar tot de banda o la veïna, en canvi, se sentia colpejada i rabiosa i volia treure profit de les relacions.\nLes experiències de la Vivien ens les planteja a través de passejades amb la seva mare i el seu amic, que li fan de mirall, i d'espàrring, i que veiem a través d'ella, l'evolució de la dona treballadora del Bronx, blanca, llatina, jueva, treballadora, però a l'hora intel·lectual, i que vol anar més enllà, però que està culturalment marcada pel que la família diu què ha de fer i lluita per trencar el sostre de vidre.\nLa mare és una llosa sempre en la vida de la Vivian. Ella en parla amb claredat i cinisme, sense amagar que sempre va ser una llosa, una dona xantatgista, que la volia al seu costat perquè no era capaç de superar el dol, l'amargor d'haver deixat de banda feina, estudis, el sindicat i només dedicar-se a l'home idealitzat que al final se n'havia anat amb la veïna.\nComentem i parlem de... "Les llàgrimes de l'assassí" d' Anne-Laure Bondoux\nA la Patagonia Xilena, en un paisatge dessolat, fred i ventós, en Paolo, es veu obligat a conviure amb l'Àngel Alegría, l'assassí dels seus pares. La relació entre tots dos és tensa, però no mancada d’estimació per la manca de pares de l’un i de família de l’altre.\nI abans d'entrar en acció i començar la sessió ens presentem i els hi demano...\nEs mereix el que li ha passat, l' Àngel Alegría?\nDe camí cap a la sala debatem el tràgic final del personatge...\nEntre els nois i noies s'aixeca un murmuri de:\n- Sí, sí i tant;\n-Ah! doncs jo no ho tinc tan clar...\n-Doncs jo no ho sé...\n-Què dius ara... jo penso que sí...\n-Home, això depèn...etc.\nEstirar el fil de la conversa, parlar d'en Paolo i la seva infantesa.\nI què en penseu...Va ser una sort per al nen que arribés l'Àngel a la fi del món?\nDe nou un allau de murmuris....\nSí, sí i tant;\nI aquí rau l'èxit de "Les llàgrimes de l'assassí" Tot depèn sempre de com t'ho miris tot.\nVaig demanar de fer una exposició amb fotografies: en grups de tres, els nois escollien una fotografia i li buscaven un enunciat resum o metàfora del què havien sentit a la novel·la. Ho han comentat entre ells i compartit després amb el grup en general.\nTota una gran experiència!\nPublicat per bibroca a 6:30 0 comentaris\nAQUEST MES DE GENER NO T'HO PERDIS\nHORA DEL CONTE (Dia de l'educació mediambiental):\nQuan el Gran Timoner ordena exterminar tots els pardals perquè es mengen les collites, la Ming-Li decideix salvar-ne tants com pugui. Ho aconseguirà? Vols saber com ho farà?\nDilluns 24 de gener a les 17.30h\nTROBADA VIU LA LECTURA: ESPECIAL POESIA AMB L’AUTOR»\nInfinits Infinitius, d’Enric J. Vilajuana.\nDilluns 24 de gener a les 20h\nPublicat per bibroca a 6:51 0 comentaris\nEtiquetes de comentaris: biblio.laroca recomana, Petit bibloca, Viu la lectura\nHORARI TRANSITORI DURANT EL MES DE FEBRER I PRIMER...\nBiblio.laroca amb el projecte Parcs i Biblioteques...\nLlegim... Vincles ferotges. La dona singular i la ...\nComentem i parlem de... "Les llàgrimes de l'assass...


Desconnecta: Font de la Pola\nEl passat dissabte dia dos vam volguer inaugurar l’any i fer baixar el raïm fent una passejadeta familiar força tranquil·leta. Ens vam trobar a l’aparcament de l’Alzina del Salari on feia molt de fred. Una vegada tots arreplegats vam pujar per la pista de l’antiga urbanització fins al Coll de Tres Creus. Allà vam poder veure el pessebre dels Cosins. Després vam seguir el camí que volteja el Turó de la Pola, des d’on vam veure uns escaladors enfilant-se cap al cim de la Pola. En pocs minuts vam arribar a la Font de la Pola, per primera vegada no ens vam poder assentar en la nostra taula! Per tant ens va tocar la dels escacs. Passant poca estona el fred ens va abraçar, i per tant vam decidir de tornar. Després d’aquest esforç físic suprem ens ha permès justificar la resta de jalones de Reis!


10 de Novembre 2013 a les 19:30h Teatre Zorrilla\nUnes simpàtiques girafes nadadores, que salten des d’un trampolí, fan una coreografia aquàtica.\nUn home lluita contra la necessitat de fumar una cigarreta. Intenta pensar en una altra cosa… Però no pot, i es torna més i més agressiu.\nL’Edmond, un home petit i tranquil, té una esposa que l’estima i una bona feina però,és molt conscient que ell és diferent. Quan els seus companys de feina es burlen d’ell posant-li unes orelles de burro, descobreix la seva veritable naturalesa.\nA la sala de visites d’una presó, una mare s’enfronta al seu fill sobre la seva participació en un èpic atracament fallit.\nUna tarda a Versailles, del temps de Lluís XIV.\nUn oficinista insignificant es desboca prenent la forma d’una cosa monstruosa que fa realitat els seus desitjos més violents.\nLladres de bancs a la fuga, els millors policies de la ciutat darrere seu: una persecució a tota velocitat i sense temps per a jocs.\nDurant l’aniversari de l’Emile, passa una cosa que el transporta al seu passat de soldat. Un passat que bona part de la família voldria oblidar.\nKiki de Montparnasse va ser la musa dels principals pintors d’avantguarda de principis del segle xx. Testimoni memorable d’un Montparnasse extravagant, s’emancipa i es converteix en una reina de la nit, una caricaturista de premsa, escriptora i cantant de cabaret.\nLa vida de la Suzanne canviarà per sempre avui. Sembla que ningú no se n’adona.


Amanim junts el vinagre de poma de Lleida amb mel de lavanda - Torrons i Mel Alemany\nAmanim junts el vinagre de poma de Lleida amb mel de lavanda\nperson Publicat per: ALEMANY 1879 list En: Notícies  En: Dilluns,\tSetembre\t28 2020\t comment Comentaris: 0 favorite Golpejar: 217\nEn moments complicats com els que estem vivint, a Alemany creiem que la cooperació entre les empreses del mateix territori és essencial per tirar endavant i reivindicar els productes naturals i de qualitat. En aquest context, hem col·laborat amb dues empreses familiars lleidatanes més: Vinagres Badia de Mollerussa i Cal Valls de Vilanova de Bellpuig per elaborar un vinagre de poma de Lleida amb mel de lavanda 100% ecològic. Pensem que ´És temps d’amanir junts’.\nLa nostra recomanació és, que ara més que mai, els consumidors comprin aliments de quilòmetre zero, i les administracions ens ajudin en la tasca de visualitzar la qualitat dels productes lleidatans.\nUna il·lusió de sidra amb el dolç floral de la mel\nEl nou vinagre de poma de Lleida amb mel de lavanda 100% ecològic, que ha sorgit durant el confinament de la pandèmia de la Covid-19, té un valor afegit: no està pasteuritzat, conté la mare del vinagre i no té sulfits. És un producte 100% natural i de proximitat. El podeu comprar on-line a www.alemany.com .\n“Una il·lusió de sidra amb el dolç floral de la mel de lavanda”, així es defineix el nou vinagre a la nota de tast. De la mà de l’empresa familiar centenària Vinagres Badia (Mollerussa, Pla d’Urgell) i de la companyia familiar pionera en alimentació ecològica Cal Valls (Vilanova de Bellpuig, Pla d’Urgell), ha sorgit un vinagre amb ADN lleidatà 100% i de producció ecològica.\nL’aposta conjunta que hem dut a terme és elaborar el producte amb vinagre natural, suc de poma ecològic de la Plana de Lleida i amb mel de lavanda, també ecològica. Tot plegat forma part d’una filosofia que ens uneix: mostrar un producte natural, aconseguit treballant amb productes de proximitat.\nEtiquetes: vinagre de poma ecològic vinagre de poma amb mel\nRecepta Pasta de full amb fruita i mel de taronger amb pell de taronja\nvinagre de poma ecològic vinagre de poma amb mel great taste awards receptes postres pasta de full mel de taronger pell taronja cap de llom plats principals carxofes mel gingebre recepta broquetes olimel olimel amb gingebre berenars mural art urba os de balaguer amanida sobrassada torrades sorteig productes vinagreta de mel mel pol·len gelea real pròpolis notícies art mel videos mel amb cúrcuma salut novetats torró torró tou torró dur torro tou cheesecake pastís torró bombó ametlla recepta postres torró xocolata milfulls torró crema torrada mels gourmet receptes torrons gelat de torro esport premis


Badanotis :: Els equipaments de radiologia i de Farmàcia de BSA, a l’Hospital Municipal, es modernitzen\nA més l'any que ve entrarà en funcionament el nou servei de consultes externes que estarà situat a l'edifici de l'antiga escola Escalada, al carrer Sant Anastasi\nL'Hospital Municipal de Badalona ha modernitzat les seves instal·lacions pel que fa al servei de Farmàcia i servei de Diagnòstic per imatges. Això significa que s'ha guanyat en espai, ubicació i en qualitat d'atenció als pacients. Segons ha destacat la gerent de Badalona Serveis Assistencials (BSA), Mª Ángeles Cabezas "aquest és el primer pas per tot un procés de renovació i transformació física de l'hospital".\nI és que ja s'està treballant en l'ampliació de les consultes externes de l'Hospital Municipal. Unes consultes que aniran a parar a l'antiga escola Escalada, situada al carrer Sant Anastasi. El nou servei, segons ha pogut avançar la gerent, comptarà amb prop de 15 consultes i un ticket guarderia per als treballadors de BSA. Està previst que pugui entrar en funcionament d'aquí a un any. "Aquestes consultes externes significaran una millora en el nombre d'hospitals de dia, quiròfans, modernitat i qualitat d'atenció als pacients".\nNoves tecnologies al servei del pacient\nLes novetats amb que compta l'Hospital Municipal de Badalona són a nivell de farmàcia una millora en espai i ubicació i l'aplicació de les noves tecnologies. A banda del nou mobiliari, una de les adquisicions més importants és el sistema informatitzat per emmagatzemar els fàrmacs del servei: les cabines de dispensació automatitzades. Aquest sistema millora la qualitat assistencial i permet més seguretat del pacient ja que redueix els possibles riscos que comporta qualsevol preparació manual dels tractaments. A més a més, durant l'any 2010 serà operatiu un programa informàtic que integra tots els processos de medicació. D'aquesta manera s'agilitarà el procés.\nEn quant al servei de radiologia s'ha posat en marxa un ecògraf d'alta resolució, un escàner (TAC) multitall de 16 detectors, dos aparells de radiologia digital directa i un aparell de RX portàtil són els nous equipaments del Servei de Diagnòstic per Imatges.\nAhir, l'alcalde de Badalona, Jordi Serra va visitar els nous equipaments de l'Hospital Municipal. Durant la seva visita va destacar l'avanç en qualitat dels serveis i atenció ciutadana. "És tot un orgull tenir equipament i poder anar invertint regularment per anar millorant les condicions sanitàries". La inversió d'aquesta remodelació i millora és de 757.000 €, íntegrament per l'Ajuntament de Badalona.


Vins de Catalunya: d’octubre 2013\nEtiquetes de comentaris: Celler cooperatiu d'Els Guiamets, Mas Doix\nBlancs de roja\nUn dels microvins del 2012 de La Vinyeta és un vi blanc fet amb garnatxa roja. A l'etiqueta hi llegeixo 14.5 graus i si això us sembla un indici de que a l'ampolla hi pot haver un vi "bestial" (ara se'n diu "freaky"), us he de dir que no aneu pas errats. És un vi poderós, de traç gruixut, de virtuts que s'expressen amb contundència —un vi escrit amb negreta— un vi que estic content d'haver conegut.\nHi ha vins traçats amb tiralínies fi, estrictes i elegants, primmirats i delicats. Els bevem amb respecte i concentració —potser amb una certa fredor. I n'hi ha d'altres que són més descarats i exuberants, generosos i formidables, que ens sotraguen i ens fascinen. Aquesta garnatxa roja —procedent de vinyes molt velles, segons em va explicar en Josep Serra— vinificada en blanc, és un vi d'aquesta segona mena.\nA la vista hi trobo uns lleus reflexos rogencs, i la llàgrima és notable. L'aroma és impactant —hi ha fruita blanca dolça i una certa tipicitat de negre. Corpulència aromàtica i mida descomunal que anuncien la sotragada que rebrem quan fem el primer glop. La sensació inicial és d'una gran i saborosa esfera que omple la boca i satura el gust. A continuació hi ha pes i densitat, i van sorgint notes més diverses —alguns tocs amargosos, alguna sensació secant. És un vi en el que hi ha moltes coses juntes i pot donar una sensació una mica aclaparadora. No és apte per als llepafils, però els més hedonistes hi trobaran —així ho crec— unes importants dosis de plaer.\nAhir al vespre, gràcies a la generositat d'en Galo i l'Anna, vaig poder tastar un parell més de blancs de roig. Per ser més exacte, vaig tastar tots els Blanc de Roig que s'han fet —perquè aquest és precisament el nom que du el vi blanc de carinyena roja que s'ha elaborat, en algunes ocasions, al celler Setzevins d'Espolla. Vaig parlar-ne en un article, fa uns anys. Els únics Blanc de Roig que han existit han estat els 2006 i el 2007 i són tant interessants —encara ara o, potser, precisament ara que ja han arribat a una edat considerable— que m'agradaria que en un futur poguéssim tornar a gaudir d'alguna nova collita d'aquest vi.\nD'aquells anys 2006 i 2007 ja no en queda pràcticament cap ampolla, però ahir encara en vam poder obrir una de cada i meravellar-nos-en. El 2006 no va tenir cap criança en fusta i està iniciant la seva decadència —després de set anys!— però ho fa amb completa dignitat, perquè és encara ben net i és fresc i té tremp i és ple de boniques notes de fruits secs. Si saps acceptar la seva incipient oxidació, et recompensa amb aromes de gran multiplicitat. El 2007 sí que va passar per bóta i si ja em va sorprendre i agradar quan el vaig tastar ara fa un parell d'anys, ahir a la nit em va semblar que, definitivament, és un gran vi. Té un daurat net i és equilibrat d'aromes, molt atractiu, en un espectre que va de les notes lleument untuoses a les herbes i les fruites diverses, incloent la poma àcida. És fresc i llarguíssim, formidable en la seva qualitat, elegant en la seva força.\nEtiquetes de comentaris: La Vinyeta, Setzevins\nEncara hi ha alguna botiga de música. Per exemple, a la plaça de l'Ajuntament de Figueres, on vaig trobar l'altre dia una edició antològica amb més de seixanta cançons d'en Woody Guthrie —glorioses com Pastures Of Plenty o This Land Is Your Land, i terribles com les de la sèrie del Dust Bowl, fins arribar a un antifeixista Jarama Valley —amb la tonada de la vall del riu vermell— que fa posar la pell de gallina. I també hi apareixen les vinyes d'Oregon:\nHe passat hores senceres escoltant aquesta veu que em parla —amb un fil de veu afeblit i distorsionat pel temps— d'una terra promesa i cruel, i ho fa des de l'amor per aquesta terra i els seus malaguanyats habitants —amb compassió i amb coratge. Penso que mai no podré entendre Bob Dylan —el Dylan dels orígens i també, molt especialment, el Dylan més recent— sense conèixer a fons Woody Guthrie. Penso en el necessari amor al país propi:\nSi penso en l'abundància dels camps i les vinyes, retorna a mi el record d'un tast recent en el que en Joan Asens ens va guiar —amb coneixement i passió— a través dels seus vins, de l'Orto al Blanc Brisat i amb diverses anyades de les monumentals Singularitats d'Orto: Palell, Les Pujoles, La Carrerada i Les Tallades de Cal Nicolau. La garnatxa peluda, la carinyena vella, l'ull de llebre i el màgic picapoll negre d'abans de la fil·loxera. Vaig quedar tan colpit per aquella nit de glòria que he volgut posseir algunes de les meravelles que en Joan Asens, en Jordi i en Josep Maria Beltran i en Josep Maria Jové conreen al Masroig. Tinc al meu davant un màgnum de Les Tallades 2011 que a mi, de tots els vins delectables d'aquest celler, em sembla el més íntimament deliciós, el més captivadorament sublim.\nQue l'esperit d'en Woody Guthrie ens ensenyi a apreciar el bé-de-Déu de vins que surten de les nostres vinyes i de la saviesa dels nostres pagesos!\nI'm gonna hit that Oregon Trail this coming fall.\nEtiquetes de comentaris: Orto Vins\nHi ha una dita anglesa que afirma que "things are simple at the top". Potser també es podria aplicar a alguns vins. Ho vaig pensar l'altre dia quan dues ampolles excel·lents em van donar aquesta sensació de simplicitat a que al·ludeix la dita anglesa. No estic pas dient que els vins siguin simples —de cap de les maneres!— sinó que, quan arribes a tastar alguna cosa que és al capdamunt, la seva qualitat se't fa diàfanament aparent, sense complicacions innecessàries ni mals efectes de perspectiva.\nLa primera d'aquestes dues ampolles era un Ferrer-Bobet 2005 —no pas el Selecció Especial, sinó el vi més "bàsic", el que ara du el subtítol "vinyes velles"— de la que crec que va ser la primera collita d'aquest celler.\nÉs una ampolla que em recorda el moment en que vaig descobrir els vins d'en Sergi Ferrer-Salat i en Raül Bobet. Ens trobàvem regularment una colla de companys per anar tastant priorats, de tres en tres, però sense defallir, i vam arribar al moment d'obrir una ampolla de Ferrer-Bobet Selecció Especial 2005 —era el 19 de novembre del 2008. No el vaig entendre. Era "diferent" als altres priorats que tant ens havien emocionat. Però vaig tenir la intuïció que en aquella ampolla hi havia alguna cosa que un dia entendria i de la que un dia m'enamoraria. Vaig tenir l'encert de desar al celler una segona ampolla, esperar cinc anys i ara, en aquest moment, obrir-la, compartir-la i tocar l'èxtasi amb les puntes dels dits.\n2005: Hivern sec, primavera seca, neu al gener i al març, collita curta, estiu suau. M'expliquen que va ser una de les collites més escasses en molts i molts anys. El cas és que quan he obert alguna ampolla d'aquella collita —no en dec tenir gaire més enllà d'una dotzena— sempre hi he trobat coses valuoses i memorables.\nSi hagués d'expressar amb paraules —tan insuficients!— les sensacions d'aquest Ferrer-Bobet 2005, m'entretindria explicant que al nas hi trobaves una estranya perfecció feta de fruita melosa i també fresca, sense cap aresta, amb amorosida potència. A banda de bona fruita hi havia també notes d'herbes, d'alguna flor subtil, i de terra —és a dir, de roquers i de terreny, de món mineral. Tot hi era present amb elegància. El glop era fluid, saborós i persistent, amb tanins endolcits, fresc i poderós —delectable. Cada component estava al seu punt de saó. I també, com que "things are simple at the top", era fàcil i amable de beure, amb diversos nivells de sabor i sense cap desviació de la rectitud ni —gosaria dir— de la puresa.\nVa ser una d'aquelles ampolles que et fan tancar els ulls i pensar, per uns instants, que\n[He parlat d'una segona ampolla. La deixaré per una propera ocasió.]\nEtiquetes de comentaris: Ferrer-Bobet\nRepassant les meves llibretes trobo un bon grapat de vins que no han sortit en aquest blog, potser perquè eren massa escadussers per donar lloc a un article complet. Però tampoc no fóra just que no rebessin ni una simple menció. Als fulls del meu quadern hi he trobat això:\nLes Conques és el petit celler ecològic d'en François Douville al poble rossellonès de Vilamulaca. Vaig arribar-m'hi un dia d'aquest estiu i vaig endur-me els negres Toine 2012 i Anatole 2011 i el blanc Bohème 2011. L'Anatole em va sembla força interessant, amb un punt cremós de bona qualitat sobre un fons de fruita, i el Bohème —macabeu i garnatxa blanca amb una criança parcial en bóta— em va semblar el més notable dels tres. Hi vaig trobar algunes de les virtuts dels vins naturals —i també algunes de les seves limitacions— amb una clara presència de les mares, amb bon sabor i una certa plenitud, una certa personalitat.\nNo sabia que els amics del Batlliu de Sort també havien fet un Vi Bord 2012 blanc. Si passa com amb el negre, haureu d'anar fins al Pallars per tastar-lo, perquè diuen que és un vi que no baixarà d'allà dalt. Igual com em va passar amb el Vi Bord negre 2012, aquest blanc també m'ha semblat interessant, agradable i digne de ser conegut. Encara més: m'ha semblat que posseeix una qualitat sorprenent i unes virtuts atípiques. L'aroma, per exemple, et deixa una mica desconcertat per la seva originalitat. Deu ser riesling i viognier —suposo. A la boca té un volum important i un atac amorosit i com untuós. És consistent i delectable.\nLaltre 2010 és el "vi petit" del celler La Gravera d'Alfarràs, de monestrell, garnatxa i merlot. Quina sorpresa més agradable! Ja he tastat diversos vins d'aquest celler i sempre els he trobat molt bons. Caldrà que algun dia els tasti de manera més sistemàtica i, segurament, generaran un article en aquest blog. Lleuger i ben afinat, amb fruitetes i cireres. A la boca sorprèn per una certa lleugeresa elegant, equilibrada i prolongada, saborosa i exacte. Apunta maneres de vi més gran.\nAi els vins de Terroir al Límit! Moments propers a l'èxtasi es combinen amb fracassos lamentables. Em sap greu dir-ho —no acostumo a publicar comentaris obertament negatius— però he begut ben bé tres ampolles d'en Dominik que han estat completament decebedores. La darrera va ser ahir mateix i era un Torroja 2007 que feia temps que esperava la seva nit de glòria —que va resultar ser la seva nit de fiasco. Ple de contradiccions internes: El nas brutejava, l'atac tenia records d'excel·lència i a continuació el vi moria abans de superar la part davantera de la boca, acomiadant-se amb notes clarament lletges.\nLa paraula "belat" és un anagrama de "Albet" i és el nom que du el vi més singular i escàs del celler Albet i Noya. Fa poc en Joan Massana em va convidar a tastar el Belat 2007 i el cert és que em va semblar un vi important, que m'agradaria tornar a tastar amb més concentració. Recordo (no vaig prendre notes) unes aromes força complexes, en la línia dels torrats, tabac, cuir i també allò que s'acostuma a anomenar "animal" —tot força interessant. També recordo un punt de fruita llaminera, alguna nota balsàmica. A la boca, fruita densa i una mica vellutada, substancial.\nUns dels vins més memorables d'aquest inici de tardor ha estat una ampolla d'Artigas 2004 —60% de garnatxa, 35% de carinyena i 5% de cabernet— que feia uns anys que dormia al meu celler. El color era de cirera, moderadament fosc; l'aroma era càlida però neta, molt amorosida però amb un lleu toc especiat i un indici de cuir —sense decadència ni vellesa. A la boca, deliciosament lliscant, amb acidesa fresca i, al mateix temps, sensacions càlides; amb l'elegància que sempre tenen els vins de Mas Alta. Permanència impecable a la boca, amb acció central i projecció lineal. Un vi perfectament polit —en el sentit de "net" i també en el sentit de "brunyit"—, elegant i llarg. Amb perfum de flors ja plenament obertes. Mentre el vaig bevent, amb deler, penso si és millor ara que té prop de deu anys i la seva fruita s'ha esmorteït i s'ha apagat, o era millor quan era més jove. No crec que aquesta pregunta tingui una resposta simple i, si la té, tant se val!\nEtiquetes de comentaris: Albet i Noya, Batlliu de Sort, La Gravera, Les Conques, Mas Alta, Terroir al Límit


Els bascos necessiten la victòria per tenir opcions de salvació. Els del Bages volen guanyar per mantenir una bona classificació.\nEl BAXI Manresa rep l'Acunsa GBC, un rival al límit.\nDuel de necessitats diferents al Nou Congost. El BAXI Manresa rep un rival al caire de l'abisme, amb el fantasma de les places de descens assetjant-lo. Els vermells, en canvi, volen retrobar la victòria per no perdre pistonara. Diversos jugadors del BAXI Manresa tenen problemes físics.\nPenúltim partit per al BAXI Manresa a la lliga regular, penúltim matx al Nou Congost. Abans de rebre el Baskonia en la darrera jornada, els manresans han de superar el GBC si volen optar a places europees. Com apuntava Pedro Martínez, diversos jugadors han tingut problemes físics durant la setmana. L'equip arriba, tal com apuntava el tècnic, en un «moment delicat», però intentarà tirar endavant el partit.\nPer la seva banda, el Gipuzkoa Basket viatja amb l'objectiu únic de guanyar per aconseguir la permanència a la Lliga Endesa. Els de Donosti són cuers amb 7 victòries i necessiten guanyar per tenir opcions d'atrapar l'Estudiantes, l'únic rival a qui podrien relegar la plaça. A la seva plantilla hi ha homes com Pere Tomàs o Will Magarity, amb passat al club del Bages. Estadísticament destaca l'aler Dino Radoncic, que juntament amb Pere Tomàs, Okouo o Faggiano lideren l'equip, entrenat per Marcelo Nicola.\nEl tècnic Pedro Martínez deia en la prèvia que «tindrem jugadors per competir i per intentar guanyar el partit, tenim jugadors que ja arrossegaven molèsties, alguns amb altres de noves, però amb els que tinguem intentarem tirar endavant el partit; portem 2 partits seguits perdent, i no ens agradaria perdre'n 3 per primer cop; classificar-nos per Europa és un objectiu bonic i passa per guanyar aquest partit; passem per un moment complicat».


La boia de Port Pelegrí: Sant Petersburg (2) Més sobre la presa del Palau d’Hivern\nSant Petersburg (2) Més sobre la presa del Palau d’Hivern\nDia de tardor, rúfol i fred, idoni per anar a prendre el Palau d’Hivern a Sant Petersburg. .\nPrimer, per entrar en situació, cal encomanar-se a l’efígie d’en Lenin, que des del seu monumental pedestal, ens assenyala amb la gorra, com retraient a tot el poble rus per haver-se desviat dels postulats que els haurien manat cap al Socialisme.\n- “No me’n donis la culpa, noi!- li dic, com aquell qui prega a la Moreneta- demana-li comptes al teu amic Stalin, que deu fer-te companyia al més enllà. Va ser ell qui en va fer una interpretació molt particular de la teva dictadura del proletariat i va portar a la gent de les Repúbliques Soviètiques a unes aventures que déu n’hi do...Si no hagués estat per ell, potser encara tindríem alguna esperança.\n- Va ser ell qui es va carregar a en Trotsky i a tothom qui li feia nosa; va fer la viu viu amb el pacte Germano Soviètic, que gairebé li surt bé, doncs va deixar amb el cul enlaire les democràcies occidentals, que esperaven una confrontació entre l’Alemanya Nacionalsocialista i la Unió Soviètica, per anar ells, una vegada exhaustes i eliminades les posicions antagòniques totalitàries, a salvar el món. Aquesta estratègia la van seguir durant tota la Guerra Civil Espanyola, jugant a la puta i la ramoneta amb la “no intervenció”, esperant que saltés la guspira entre alemanys i russos, però el teu “amic” Stalin va ser més viu que tots ells, i amb tanta especulació maquiavèl·lica, els que en varem sortir perdent varem ser nosaltres, que varem haver d’aguantar aquell general rabassut i sanguinari durant quaranta anys...(si noi, si: tota una vida, a més de les malvestats que es van fer). Tot i que l’alemany va ser més caparrut i quan es va veure les orelles a Europa, es va llançar contra el teu país, la cosa li va sortir prou bé a l’Stalin dels collons.\n- Bé, ara que ens hem sincerat espero que em donis la teva benedicció per anar a prendre el Palau d’Hivern”.\nUn cop retuda la protocol·lària i nostàlgica visita a en Lenin, ja es pot anar cap al Palau d’Hivern i prendre’l, pel mòdic preu d’uns pocs rubles que et cobren per l’entrada.\nQuan has passat pel torn de comptar els visitants, et trobes davant d’una escala, que és la mateixa que hem vist moltes vegades amb els bolxevics pujant, amb els fusells armats amb les baionetes, tal com ens els va ensenyar l’Eisenstein en el seu film. Avui, però, només s’hi veu una munió de turistes orientals i d’altres procedències, dividits en grups més o menys sorollosos, els guies dels quals malden per fer-se sentir en el brogit del guirigall.\nCom que som al pont del Pilar hi ha un bon estol d’espanyols fent xivarri per les sales.\nSento un comentari solt d’una gent d’un grup. Una senyora amb pinta de ser perceptora de drets passius de l' Estat, manifesta:\n“¡Cuanta riqueza que hay aquí. Claro, con todo el oro que los rusos se llevaron de España, ya podrán!”\nEm tremolen les cames. Sento com un cobriment, mentre vaig recordant les imatges impactants de l’"Octubre" de l’autor del “Cuirassat Potemkin”. Estic per sortir corrents i tornar-me’n al davant de la imatge del camarada Lenin, per si fa un miracle i m’emancipa d’una vegada d’aquesta pesada càrrega que és la de la nacionalitat que consta en el meu passaport.\nPublicat per Alberich a dijous, d’octubre 21, 2010\nEtiquetes de comentaris: Testimoni. Viatjes\nVicicle 21 d’octubre de 2010, a les 21:26\nDues coses: pel que dius d'aquesta gent i l'or de Moscou, permetre'm que torne a citar al Gil de Biedma quan els descrivia com a "intratable raza de cabreros". I amb la teua conversa amb en Lenin m'has recordat una magnífica escena de "La mirada d'Ulisses" d'en Theo Angelopoulos on una gegantina estàtua del pròcer rus desmantellada i encastada a un vaixell de càrrega fa la seua Odissea pel Danubi assenyalant l'orfandat universal dels esclaus. Què gran pel·lícula. I què bon reportatge. Salut.\nAlberich 22 d’octubre de 2010, a les 8:29\nNo conec la pel·lícula d'en Theo Angelopoulos i m'has estimulat a veure-la.\nLa ignorància, la desinformació i la manipulació propagandística fan dir moltes bestieses, com en el cas de l'or de Moscou. Poc de sap que el Banc d'Espanya va fer uns dipòsits d'or als Soviètics per pagar el material de guerra que aquests ens van VENDRE. En Franco va pagar el seu amb lleonines concessions mineres als alemanys...\nHelter 22 d’octubre de 2010, a les 11:08\nOstres, per un moment he pensat que era l'estàtua de Colom. Que estava passant la gorra, Lenin?\nAlberich 22 d’octubre de 2010, a les 11:26\nHelter, Colom assenyala amb el dit i en Lenin amb la gorra, potser amb l'ànim de venjança (alló de matar a cops de gorra com els borinots) i donar una bona llisada a en Gorvatxov, Yeltsin, o al mateix Putin, ves a saber!\nLluís Bosch 22 d’octubre de 2010, a les 20:26\nHe vist amb alegria que un comentari et cita "La mirada d'Ulisses", i una escena que vaig incloure aquí: http://mildimonis.blogspot.com/2010/07/la-mirada-dulisses.html\nAlberich 22 d’octubre de 2010, a les 20:46\nGràcies per la referència,Lluís. Entre Vicicle i tu m'heu fet venir ganes de veure "La mirada d'Ulisses" i més amb els tastets que ens vas posar el mes de juliol i avui ens n'has fet memòria.\nMireia 23 d’octubre de 2010, a les 19:02\nLa del comentari devia ser de "viejas generaciones" del PP, no?\nAlberich 23 d’octubre de 2010, a les 20:45\nPotser si, Mireia. En tenia tota la pinta ;-)


El PSC titlla ‘d’incomplet’ el modificatiu de crèdit de 12 MEUR que es votarà demà al ple de Tarragona | Tots21 | Notícies de Tarragona, Reus, Tarragonés i Baix Camp\nEl PSC titlla ‘d’incomplet’ el modificatiu de crèdit de 12 MEUR que es votarà demà al ple de Tarragona\nLa portaveu del Grup Municipal Socialista, Sandra Ramos, considera que, amb el modificatiu de crèdit, el govern municipal hauria d’haver apostat per la reactivació econòmica sense deixar ningú enrere. Els socialistes han denunciat la incapacitat del govern municipal per no saber gestionar el romanent de 12 milions d’euros. Ramos critica que, en un any tan dur com va ser el 2020, l’Ajuntament de Tarragona va deixar d’invertir aquesta quantitat per la «manca de capacitat de gestió» d’ERC i Comuns. El PSC creu que el modificatiu de crèdit hauria d’haver estat «el punt d’inflexió» per reactivar l’economia de la ciutat, donant totes les ajudes econòmiques possibles, sense deixar ningú enrere.\nEls socialistes consideren «incomplet» el modificatiu de crèdit que es debatrà demà al plenari. Troben a faltar partides econòmiques per reactivar el turisme d’aquesta ciutat, el qual està sense gerent des de fa més d’un any, i per acabar les obres del Palau d’Esports per poder obrir-lo definitivament. Ramos critica que no hi hagi cap partida per ampliar les ajudes en serveis socials, com les targetes moneder o beques menjador. Per al PSC, també s’hauria d’haver apostat per la creació de diferents plans d’ocupació i per una partida específica destinada als autònoms i autònomes d’aquesta ciutat, per pal·liar els greus efectes de la Covid-19. «Ens preocupa moltíssim l’alta taxa d’atur juvenil i de persones majors de 55 anys. Aquest any, hauria d’haver estat el de reactivació econòmica, en el qual s’invertís com mai en plans d’ocupació. Malauradament, no ha estat així», afirma Ramos.\nLa portaveu socialista lamenta que moltes d’aquestes partides, com els bons comercials, arriben tard: «Des del Grup Municipal Socialista hem reclamat en moltes ocasions els bons per incentivar la compra als comerços locals, però des de la conselleria de Comerç mai s’ha volgut apostar. Tot plegat, denota una falta de planificació estratègica de ciutat molt preocupant». Ramos es mostra prudent amb la inversió d’1,5 milions d’euros en habitatge social, ja que en el pressupost de 2020 hi havia una partida de 2 milions d’euros que no es va arribar a executar per la «incompetència d’aquest govern municipal». A més, els i les socialistes creuen que moltes de les partides que apareixen en aquest modificatiu de crèdit, ja haurien pogut estar recollides en el debat de pressupostos de desembre: «La manca de capacitat per gestionar els recursos econòmics de la ciutat és flagrant. Per tot això, el PSC s’abstindrà en la votació».\n14/12/2020 El PSC defensarà una millora dels protocols en casos d’emergència social per impedir situacions com la de Bonavista


Iceta: "No volem que es posi a subhasta la presidència de la Generalitat"\nEl líder del PSC acusa Mas d'estar "dividint" la nació\nMiquel Iceta, durant el segon debat d'investidura. / PERE VIRGILI\nBarcelona"No volem veure com es posa a subhasta la presidència, no és subjecte d'una rifa. Tot té un límit, a la vida. No s'ho mereix, el país, però no s'ho mereix vostè mateix". Aquesta ha estat la resposta del líder del PSC, Miquel Iceta, a la proposta que el president de la Generalitat en funcions, Artur Mas, ha posat sobre la taula per desencallar de la mà de la CUP la investidura. I és que, segons el dirigent socialista, s'està dissenyant una "presidència disminuïda que durarà poc", que serà "decorativa, coral, polifònica" i que no respon a la trajectòria que al llarg de la seva història ha tingut aquest càrrec.\nDesprés d'entonar de nou el seu "no a la independència, no a la il·legalitat i no a la investidura", Iceta ha acusat Mas d'haver "dividit" CiU, Catalunya i ara també la presidència. "A veure si per construir un estat acabarà dividint la nació", ha sentenciat.\nIceta ha reiterat que la seva formació no pot facilitar la investidura de Mas perquè el seu únic objectiu és la independència, mentre que, a la vegada, és incapaç de reconèixer que va perdre el plebiscit del 27-S. "No pot empènyer el país cap a la independència amb menys del 50% dels vots", ha etzibat. A més, al seu judici, el president en funcions "ha renunciat de forma explícita" a fer un govern "de tots els catalans".\nDesprés que el Tribunal Constitucional hagi suspès la declaració de ruptura aprovada dilluns pel Parlament, Iceta ha demanat a Mas que "no desplegui cap actuació" que se'n derivi perquè es tracta de "l'error més important comès per una institució catalana des del 1977" i d'un camí "temerari i lesiu" contra l'autogovern. "Ningú pot arrossegar les nostres institucions fora de la legalitat", ha assegurat, tot recordant que el TC integra diverses sensibilitats ideològiques i dos magistrats catalans, un d'ells, a proposta de CDC.\nEn el torn de rèplica, Iceta ha advertit a Mas que el seu partit treballa perquè després del 20-D s'obri un escenari de diàleg. És per això que li ha demanat que no faci impossible aquest diàleg "emprenent la via de la il·legalitat" donant compliment a la declaració suspesa.\nMiquel Iceta subhasta Presidencia PSC Artur Mas Generalitat de Catalunya


RAMON FRANCESC MARTIN GUART\n1. Màrqueting: Definició, conceptes bàsics i elements centrals.\n3. La planificació estratègica\n4. La segmentació i criteris de segmentació\n5. Definició de públic objectiu\n6. El procés de decisió de compra\n8. El màrqueting mix\n9. Producte vs. Marca. Creació de marca i posicionament.\n10. Treball final\nCerca i anàlisi d'informació 10,00 10,00 5,00 25,00\nDebat 0 6,00 10,00 16,00\nTreball en equip 1,00 34,00 0 35,00\nTotal 62,00 73,00 15,00 150\nPorter, Michael (2009). Ser competitivo. Barcelona: Deusto. Catàleg\nRevista digital. Recuperat , a http://www.ipmark.com/\nRevista digital. Recuperat , a http://www.marketingnews.es/\nRevista digital. Recuperat , a www.anunciantes.com/\nDebats sobre temes d'actualitat que l'estudiant haurà de preparar prèviament o durant la sessió. La participació serà individual i es realitzarà en horari de classe de manera virtual mitjançant eines com el GoogleMeet. Es puntuarà entre 0 i 10 i es tindrà en compte el nombre de participacions i la qualitat de les mateixes (novetat i originalitat, suport amb referències/casos/vídeos, tipus d'argumentació, plantejament de noves línies de debat,..) 15 No\nAnàlisi i estudi de cas o article d'actualitat que es realitzarà en grup i es presentarà a la resta de la classe en una data que serà prèvia a l'examen. Es puntuarà entre 0 i 10. Es valorarà que sigueu clars i concrets en l’exposició de les vostres idees i raonaments. 15 No\nProva d'avaluació final que consistirà en un examen que es realitzarà individualment. L'examen s'avaluarà entre 0-10. Farà mitjana amb una nota igual o superior a 4. Es valorarà la qualitat de la resposta i és important que sigueu clars i concrets en l’exposició de les vostres idees i raonaments. 40 Sí\nElaboració del treball final de l'assignatura. Es realitzarà en grup i es presentarà a la resta de la classe en una data que serà prèvia a l'examen. El treball s'avaluarà entre 0-10 i es tindrà en compte: l'anàlisi de l'entorn, el diagnòstic, el desenvolupament de l'estratègia, el pla d'accions i la presentació. Es valorarà que sigueu clars i concrets en l’exposició de les vostres idees i raonaments. 30 No\nEl sistema d’avaluació continuada està constituït per un conjunt d’activitats de diversa tipologia que té com a finalitat l’aprenentatge de les competències presents al programa de l’assignatura. Per aquesta raó, l’estudiant ha d’estar permanentment integrat en la dinàmica i en el dia a dia de l’assignatura, consultant el MOODLE i participant activament en les activitats que es proposen a classe o través d’aquesta plataforma virtual, i sent responsable amb les dates de lliurament dels exercicis.\nL’avaluació continuada constarà de quatre parts:\n(1) Un examen en la data fixada que tindrà un pes del 40%. Aquest examen tindrà una possible recuperació en la setmana prevista per a les recuperacions.\n(2) L'activitat "Debats sobre temes d'actualitat" que tindran un pes en el seu conjunt del 15%. Aquesta activitat serà individual i es realitzarà en horari de classe de manera virtual mitjançant eines com el GoogleMeet.\n(3) L'activitat "Anàlisi i estudi de cas" que tindrà un pes del 15%. Aquesta activitat es realitzarà en grup i es presentarà a la resta de la classe en una data que serà prèvia a l'examen.\n(4) L'activitat "Treball final de l'assignatura" que tindrà un pes del 30%. Aquesta activitats es realitzarà en grup i es presentarà a la resta de la classe en una data que serà prèvia a l'examen.\nTots els treballs han d'estar escrits adequadament i amb correcció, contràriament el professor pot rebaixar la nota fins un 15%.\nQualsevol indici de còpia entre alumnes, i si es detecta manca d'originalitat en l'autoria d'algun exercici avaluable, sigui perquè ha copiat textualment de llibres, manuals o articles entre altres continguts sense la citació corresponent, o per qualsevol altra conducta irregular significarà el suspens de l'assignatura amb un zero, i l'alumne no tindrà dret a recuperació.\nL’avaluació única es farà amb un únic examen en la data fixada. Aquesta data serà publicada abans de l’inici del semestre i serà abans que finalitzi l’avaluació continuada. Aquest examen tindrà una possible recuperació en la setmana prevista per a les recuperacions. Aquest examen final inclourà la totalitat de la matèria de l’assignatura.\nTambé cal treure una nota d'examen igual o superior a 4 per tal de poder aplicar els percentatges de la resta d'activitats avaluables, és a dir, si l'estudiant treu una nota d'examen inferior a 4, la resta d'activitats no faran mitjana en el càlcul de la nota final i es suspendrà l'assignatura amb la nota de l'examen.\nUna vegada es compta amb aquests requisits, s’aplicaran els percentatges de cadascuna de les parts i es farà la mitjana. Si la mitjana final dóna com a resultat un 5 o superior, l’alumne haurà aprovat l'assignatura. No es contempla l'opció de pujar nota.\nSi la mitjana final dóna com a resultat un valor inferior a 5, l’alumne haurà suspès l'assignatura que podrà recuperar amb un únic examen en la setmana prevista per a les recuperacions.\nAquest canal serà el canal de comunicació ordinari i més habitual entre professor i els estudiants fora de les hores de classe. Es reserva el correu electrònic només per a causes extraordinàries. Addicionalment, la Delegada o Delegat de curs podrà mantenir comunicació directa amb el professor a través de WhatsApp com a via de comunicació complementària amb el professor.\nL’assistència i la participació a les classes és fonamental per poder assolir uns coneixements òptims de l'assignatura.\nL'idioma predominant de l'assignatura és el català, encara que s'alternarà amb el castellà. Els documents i la bibliografia també podran ser en castellà i anglès.\nS'intentarà comptar amb l'assistència -presencial o en línia- d'algun destacat professional del món del marketing qui, en forma de conferència o xerrada, donarà contingut de l'assignatura. Aquestes intervencions seran avaluables i, per tant, el seu contingut podria entrar a examen.\nEl disseny de l'assignatura s’ha fet per la docència en un escenari presencial, però en el cas de passar a un escenari semi-virtual o inclús de confinament, les sessions i activitats previstes que no es puguin fer de forma presencial es realitzaran amb mitjans virtuals com, per exemple, GoogleMeet. En el seu moment us informarem de la dinàmica que s’utilitzarà per fer-les.


Acta 6 de Març | AMPA CEIP CARLES SALVADOR\nComença la reunió a les 16:40 hores amb 11 assistents.\n1.- Votacions de la nova junta de l’AMPA:\nEs procedeix a fer les votacions per a la nova junta de l’AMPA amb els següents candidats:\n– Presidència: Rosa María Gil\n– Vicepresidència: Marian Tamarit\n– Secretària: Silvia Buch\n– Tresoreria: José Miguel González\n– Vocals: Jordi Bernad, Pilar Boix, Sara Gil, Ana Mañes, Josep Revert.\nTots el candidats obtenen 11 vots excepte Josep Revert que n’obté 9. S’ha de comunicar a la Conselleria la renovació de càrrecs i pagar 10 euros per al seu registre.\nASSEMBLEA ORDINÀRIA AMPA DIMECRES 6 DE MARÇ DE 2013\n1.- Es dóna per aprovada l’acta de la reunió anterior.\n2.- Representant de l’AMPA al Consell Escolar:\nEl representat de l’AMPA al Consell Escolar passa a ser José Miguel González per la qual cosa ha de renunciar a la seua plaça de suplent. Continuen com a suplents Manolo i Victòria.\n3.- Repartiment de tasques:\nLa nova junta de l’AMPA es reparteix les tasques encara que qualsevol membre pot col·laborar en qualsevol tasca.\nExtraescolars: Marian Tamarit\nRevista “La Veu del Carles”: Sara Gil\nPàgina Web: Jordi Bernad\nFAPA i instal.lacions: Josep Revert\nFestes i dies culturals: Ana Mañes i Pilar Vilaplana\nEs proposa fer alguna activitat o projecte per a promoure la convivència i fomentar valors i actituds positives entre els alumnes sobretot a l’hora de l’esplai de menjador, s’en encarregarà Pilar Boix.\n4.- Compte Bancari:\nDesprés que Ruralcaixa ens comunicara que ens anava a cobrar comissions pel manteniment del compte, el tresorer s’ha posat en contacte amb diferents entitats bancàries per a què ens milloraren les condicions, motiu pel qual l’AMPA obrirà un compte en el Sabadell Cam, pendent queda esbrinar si l’AMPA com a membre de Fapa pot beneficiar-se d’alguna condició especial.\nEs tancaran definitivament els comptes que ja no s’utilitzen.\n5.-Festa de Falles:\nEls permisos necessaris estan demanats. Eixa vesprada no hi haurà extraescolar de tenis, cal avisar al professor i als alumnes. Falta posar-se en contacte amb els bombers per a què vinguen sobre les 17:00 hores i als pirotècnics i comprar la sorra.\nA les 15:00 hores els voluntaris muntaran la nostra falla i prepararan les taules per a la xocolatà. Es compraran bunyols, xurros i coques de llanda.\n6.- Pagament del“canguratge”:\nPer a mantindre l’escola oberta i en ordre durant les extraescolars de les vesprades hi ha una persona encarregada que és Janny, la qual cobra aquestes hores a través de Forcuin que al seu torn ho cobra a les famílies en els rebuts mensuals. L’AMPA s’ha adonat que aquest canguratge no s’està cobrant als alumnes de l’extraescolar d’anglès i s’han de refer els comptes.\nA partir d’ara a la monitora que es queda amb els xiquets durant les reunions de l’AMPA i que normalment és Agnes, li pagarà l’AMPA.\nFinalitza la reunió.


Programació Dia Internacional dels Museus i la Nit dels Museus 2022 - Museu d'Història de Catalunya\nDissabte 14 de maig, La Nit Dels Museus 2022\nPORTES OBERTES (de 19h a 1h):\nExposicions que es poden visitar:\nLa memòria d’un país (Exposició permanent)\nL’exposició permanent del Museu mostra la història dels homes i dones que han viscut en les terres que avui coneixem amb el nom de Catalunya. Endinseu-vos en un viatge fascinant per la història i la cultura catalanes, des de la prehistòria fins al segle XXI.\nEls Català, fotògrafs d’un segle (Exposició temporal)\nDel 1909 al 2009, tres membres de la família Català exerceixen de fotògrafs i ens deixen cent anys de testimoniatge, cosa que ens permet viatjar pel temps i per l’espai d’un segle XX particularment convuls. Tot allò que ells van captar mitjançant procediments òptics i químics, ara molt més senzills amb la fotografia digital, enriqueix la nostra memòria.\nACTIVITATS DE LA NIT DELS MUSEUS\nServei de Mediació cultural a La memòria d’un país\nL'exposició permanent del Museu d’Història de Catalunya, La memòria d'un país, mostra la història mil·lenària dels homes i dones que han viscut en les terres que avui coneixem amb el nom de Catalunya.\nEn aquestes sales del museu: de nòmades a sedentaris, en el temps de castells, les bruixes i bandolers, la societat del segle XIX i en el segle XX dels anys trenta al franquisme hi trobareu a l’equip del museu, identificat amb una armilla vermella, preparat per introduir-vos a cadascuna de les èpoques i respondre els vostres dubtes. Busqueu-nos a les sales!\nHoraris: de les 19h a 12h de la nit.\nVisites guiades a l’exposició temporal Els Català, fotògrafs d’un segle\nHoraris: a les 19h, 20h, 21h, 22h, i 23h.\nAl llarg de tota la tarda us convidem a jugar i a experimentar amb les peces de fusta Kapla, tot creant i construint allò que imagineu a l’Espai Àgora del museu: edificis, torres, ponts, animals, éssers fantàstics... el que us passi pel cap!\nUn laboratori de construccions en el que petits i grans podreu construir plegats un munt d’estructures efímeres.\nHoraris: de 17.00 a 21.00 h.\nDimecres 18 de maig, Portes Obertes al Museu\nDia: 14 de maig i 18 de maig\nEs recomana reserva prèvia: Reserva aquí la teva entrada


Les cases s'esglaonen sobre el riu Bòssia o Bellera, sota la roca dels Coloms. És un lloc estratègic, confluència de camins, de valls i d'aiguabarreig de rius. Els camins de la Vall Fosca a la Pobla de Segur i Pont de Suert; les valls de Bellera o del Flamisell i l'entrada a La Vall Fosca; confluència del riu Bòssia amb el Flamisell. Rius truiters com indica la piscifactoria del costat del pont.\nPascual Madoz, al seu diccionari geogràfic, 1845, escriu: L'economia tradicional del terme es basava fonamentalment en l'agricultura d'autoconsum i la ramaderia. Madoz donà referències dels conreus més importants: blat, sègol, civada, patates, pocs llegums i poca fruita. La ramaderia era centrada en la producció d'aviram i de cabrum, a més del boví i dels ases emprats en les feines del camp. La indústria tradicional es reduïa a molins fariners (Cérvoles, Naens) i una pròspera indústria de teixits (3 telers i 1 molí draper) a Senterada, i algunes petites guixeres a Larén, Cadolla, Naens i Senterada.\nAvui l'autoconsum és residual, els conreus han deixat pas als farratges pel bestiar i l'activitat del poble és de serveis. Què és una cruïlla de camins sense un hostal o una fonda? Casa Leonardo és un allotjament rural, l'antiga fonda del poble restaurada.


15 de març: Dia Mundial del Consumidor\nInici 15 de març: Dia Mundial del Consumidor\nAquest any, pel dia del consumidor, la Diputació de Barcelona i el conjunt d’ajuntaments, consells comarcals i altres ens locals adherits a la Xarxa Local de Consum inicia una campanya de comunicació conjunta per explicar els drets dels usuaris dels mitjans de transports més habituals amb l’objectiu de contribuir a la prevenció de conflictes de consum en aquest àmbit.\nEl transport ha estat un dels sectors més reclamats l’any 2017 en els serveis públics de consum de la demarcació de Barcelona. En paral·lel, també s’ha incrementat el nombre de reclamacions i consultes motivades per deficiències en la prestació dels serveis. Concretament, el transport aeri es situa sempre en els primers llocs dels sectors més reclamats a Catalunya.\nAquí us podeu descarregar els triptics informatius:\nDocument Drets del usuari – Aeri\nDocument Dret del usuari – Carretera\nDocument Dret del usuari – Ferroviari-maritim


STEI-i El sindicat de totes i tots. SINDICAT DE TREBALLADORS DE L\_'ENSENYAMENT INTERSINDICAL DE LES ILLES BALEARS - Web oficial - Perquè exiguim que no tanquin RTV de Mallorca\nInici Moviments Socials Perquè exiguim que no tanquin RTV de Mallorca\nPerquè exiguim que no tanquin RTV de Mallorca\n1. Cost econòmic insostenible en temps de crisis\nRTVM presta un servei públic plural i de qualitat, ajuda el desenvolupament del sector audiovisual illenc i promociona el destí turístic de Mallorca gràcies a acords de programació amb altres televisions (Acords amb Catalunya i Andorra) i en diferents canals que emeten per internet.\nDinamitza l'economia: 115 treballadors, 13 corresponsalies (antigues TV Locals) entre 30-40 productores i autònoms treballant: la meitat del pressupost es destina al sector privat de l'audiovisual a Mallorca. El seu tancament implicarà tancaments i acomiadaments indirectes i generarà un greu perjudici a l'economia illenca i a projectes que lidera el mateix Consell, como la Mallorca Film Comissions. Si volem que venguin a rodar pel·lícules a Mallorca hem d’oferir uns serveis que precisin d’empreses audiovisuals i mà d’obra qualificada. La desaparició de RTVM suposarà la destrucció d’aquest magma productiu que ara començava a agafar força amb reconeixements internacionals.\nPromou la cultura i ajuda a l'exportació dels nostres creadors. Els grups musicals i teatrals han pogut projectar el seu repertori a circuïts comercials gràcies a enregistraments de qualitat facilitats per RTVM.\nRTVM té un pressupost de 10,1 milions d’euros (dels quals 9,5 són públics) i sempre ha tancat els exercicis amb equilibri pressupostari, mai ha generat dèficit amb la seva gestió. En aquests quatre anys, fins i tot ha generat un superàvit d'1,6 milions per donar solució a la seu i enllestir la necessària renovació tecnològica digital. El cost ciutadà/any és el d’un menú barat.\n2. Duplicitat de serveis\nRTVM complementa l’oferta autonòmica. Alguns exemples:\nAposta per la proximitat gràcies a la seva xarxa de corresponsals, antigues televisions locals. Produeixen 4.000 notícies a l'any per TV Mallorca i Ona Mallorca, a més d'elaborar programes molt reconeguts com ‘Enxarxats’. Aquesta xarxa contribueix de manera notable a la preservació de l'expressió mallorquina del català.\nAposta per l’esport d’èlit que no és el futbol de Primera Divisió, ja cobert per l’autonòmica. Informació i retransmissions de partits d’equips com el Bon Dia Sóller (bàsquet femení), Bàsquet Mallorca (bàsquet masculí), Oxidoc ( volei masculí i femení), Fisio Media Manacor (futbol sala), Collerense (futbol femení), Veterans del RCD Mallorca...\nAposta per un model participatiu i de servei públic: Malalts del Psiquiàtric, nouvinguts, associacions juvenils, ràdios locals de municipis... fan programes per ONA Mallorca. TV Mallorca ha creat un canal educatiu que permet al sistema educatiu balear disposar de continguts culturals, històrics, patrimonials, científics..., cobrint la mancança d'elements audiovisuals educatius fets a les illes. RTVM col.labora en l'elaboració de continguts audiovisuals amb la UIB, OCB, Bisbat, l’Associació de la Premsa Forana, el màster Maisca-Ladat d’animació i documentals, Consell de Juventut, ONGs...\n3. Necessitat d’atendre altres actuacions urgents (pla d’Obres i Serveis)\nEls ajuntaments volen pla d’obres i serveis i una ràdio televisió pública de proximitat que està a l’aguait de la realitat dels municipis.\nLa xarxa de corresponsals de RTVM va presentar una moció de suport a diversos ajuntaments de l’illa i el resultat és aclaparador: la moció es va aprovar a 29 ajuntaments, a 4 va guanyar el no i a 5 no es va poder debatre per no ser admesa la urgència.\nSI/ 29 ajuntaments: Alaró, Lloseta, Sencelles, Costix, Sineu, Campanet, Son Servera, Sant Llorenç, Andratx, Sant Joan, Porreres, Felanitx, Puigpunyent, Pollença, Artà, Búger, Capdepera, Campos, Vilafranca, Esporles, Valldemosa,Banyalbufar, Ses Salines, Binissalem, Petra, Consell, Mancor de la Vall, Algaida, Santa Maria\nNO, 4 ajuntaments: Inca, Montuïri, Escorca, Llucmajor\nNO A LA URGÈNCIA, 5 ajuntaments: Calvià, Llubí, Sóller, Marratxí, Lloret\n3. Escàs ressò social\nSegons el darrer estudi d’IBES, que estudia els mitjans locals, RTVM és el quart mitjà en audiència de l'arxipèlag balear, per darrera IB3, Ultima Hora edició paper, Diari de Mallorca edició paper. Dóna una mitjana de 60.000 espectadors/dia a TV Mallorca i 18.000 a Ona Mallorca, als quals hem d’afegir el seguiment per Internet. Aixó dóna un univers d’uns 80.000/100.000 seguidors dia de mitjana.\n13.000 firmes de ciutadans demanen el no tancament de RTVM\nUna plataforma d’entitats demana el no tancament s RTVM


Els eurodiputats catalans es comprometen amb un full de ruta comú per millorar la presència del català a la UE » Horitzó Europa\nEscrit per Horitzó Europa el 24/02/2010 . Publicat a Campanyes\nL’objectiu comú del full de ruta és treballar a un any vista per consolidar els petits avenços que s’han produït fins avui, donar resposta a les mancances detectades (cas de la previsible supressió de l’única plaça de traductor a la llengua catalana que hi ha a les institucions de la UE) i aprofitar algunes oportunitats i escletxes legals i/o pràctiques existents. La secretària d’Horitzó Europa, Elena Rodríguez, ha destacat en la presentació del full de ruta que “fel fet que Viviane Reding, impulsora de la coneguda resolució del Parlament Europeu en favor del català enguany fa 20 anys i guardonada amb la Creu de Sant Jordi pel seu suport a la llengua, sigui la nova comissària de Justícia, Drets Fonamentals i Ciutadania i el fet que l’Estat espanyol ostenti la Presidència rotatòria de la UE s’assenyalen com a possibles suports per a l’estratègia catalana”.\nMalgrat el seu compromís inalterable amb l’objectiu d’oficialitzar la llengua catalana a la UE com a solució definitiva a les mancances en el reconeixement comunitari d’una llengua europea parlada per més de nou milions de ciutadans europeus i oficial en diversos territoris de la UE, Horitzó Europa defensa que es poden fer avenços importants en la presència pràctica de la llengua catalana a les institucions de la Unió per mitjà d’algunes accions concretes. D’aquesta manera, proposa als membres catalans del Parlament Europeu un full de ruta que identifica 5 matèries en les quals es pot treballar en els propers 12 mesos (des de la completa aplicació i la millora dels acords signats entre el Regne d’Espanya i les institucions comunitàries, fins a la creació d’una versió catalana del portal web oficial de la UE o la consolidació de l’única plaça de traductor en llengua catalana que hi ha a la Comissió Europea). D’aquí un any, es convidarà els eurodiputats a rendir comptes de la seva feina i dels objectius assolits. La plena oficialització de la llengua catalana podria produir-se l’any 2012, amb ocasió de l’adhesió a la UE de Croàcia i, probablement, Islàndia, fet que comportaria la reforma del Reglament 1/58 sobre el règim lingüístic de les institucions comunitàries per oficialitzar el croat i l’islandès. La reforma del Reglament requereix la unanimitat i, perquè el català hi sigui introduït, cal que ho sol·liciti un Estat membre de la UE.\nFull de ruta signat pels quatre eurodiputats


Legislació: RESOLUCIÓ PRE/2862/2021, de 17 de setembre, per la qual s'estableixen els programes d'esport escolar de la Generalitat de Catalunya, per al curs 2021-2022, d'acord amb el Pla Estratègic d'Esport Escolar de Catalunya, 2020-2030 - Inici - eSam\nLegislació: RESOLUCIÓ PRE/2862/2021, de 17 de setembre, per la qual s'estableixen els programes d'esport escolar de la Generalitat de Catalunya, per al curs 2021-2022, d'acord amb el Pla Estratègic d'Esport Escolar de Catalunya, 2020-2030\nImprimeix Legislació: RESOLUCIÓ PRE/2862/2021, de 17 de setembre, per la qual s'estableixen els programes d'esport escolar de la Generalitat de Catalunya, per al curs 2021-2022, d'acord amb el Pla Estratègic d'Esport Escolar de Catalunya, 2020-2030\nEls objectius generals d'aquests programes d'esport escolar són:\nIncrementar la participació en activitats físiques i esportives en horari no lectiu dels infants, adolescents i joves, aprofitant el seu potencial educatiu i formatiu, amb una incidència especial en col·lectius específics com les noies, els nouvinguts, els adolescents, les persones amb capacitats especials, i els infants, adolescents i joves amb risc d'exclusió social.\nFomentar la pràctica regular d'activitats físiques i esportives i l'adquisició d'hàbits saludables que contribueixin a un millor benestar individual i col·lectiu.\nPotenciar la introducció progressiva de la pràctica variada i poliesportiva en les etapes inicials, per tal d'establir una base sòlida per a futurs aprenentatges, i també la pràctica adaptada als interessos de l'adolescència i la joventut, per tal d'afavorir la pràctica regular i evitar l'abandonament i el sedentarisme.\nContribuir mitjançant la pràctica esportiva a la formació en valors que afavoreixin el desenvolupament personal i social dels infants, els adolescents i els joves.\nPotenciar la funció integradora i de cohesió social de l'esport escolar.\nPLA CATALÀ D'ESPORT A L'ESCOLA (PCEE)\nEl programa, liderat i coordinat pel Consell Català de l'Esport i el Departament d'Educació, amb la col·laboració de la UCEC i dels consells esportius, com a agents de proximitat al territori, contempla dos grans àmbits:\na) L'intern, organitzat pels centres educatius, les Associacions Esportives Escolars (AEE) o les Seccions Esportives Escolars de les AMPA (SEE), o pels consells esportius.\nb) L'extern, organitzat pels consells esportius, els ajuntaments, d'altres entitats promotores de l'esport escolar, o pel propi Consell Català de l'Esport.\nFitjove és un programa de promoció d'exercici físic en l'adolescència, promogut per l'Agència de Salut Pública de Catalunya (ASPCAT), i el Consell Català de l'Esport (CCE), de la Generalitat de Catalunya, amb la col·laboració dels ajuntaments i la Fundació Esportsalus, especialitzada a combatre i prevenir les drogodependències.\nEl projecte l'organitza la Federació Catalana de Vela, conjuntament amb la Secretaria General de l'Esport i l'Activitat Física del Departament de la Presidència i el Departament d'Educació, amb la col·laboració dels centres educatius, els clubs de vela i els ajuntaments.\nDOGC núm. 8511, de 28 de setembre de 2021.\nData d´actualització: 29/09/21 Autor: Generalitat de Catalunya Tipus de contingut: Legislació Àrea temàtica: Cultura i educació » Esports\nRESOLUCIÓ PRE/2862/2021, de 17 de setembre, per la qual s'estableixen els programes d'esport escolar de la Generalitat de Catalunya, per al curs 2021-2022, d'acord amb el Pla Estratègic d'Esport Escolar de Catalunya, 2020-2030


Inici - cooperativa agricola sant antoni\nBenvinguts a la web de la Societat Cooperativa Sant Antoni\nLa Cooperativa Agrícola Sant Antoni és una cooperativa de serveis i de subministraments agrícoles que compta amb unes instal·lacions, maquinària i personal qualificats, que permeten gestionar de manera eficaç tots aquells temes i assumptes que interessin als nostres socis, oferint-los aquells serveis i productes que els són necessaris per al bon desenvolupament de la seua activitat agrària i/o ramadera.\nLa Cooperativa està situada a la població de Sant Antoni de Portmany, a l’illa d’Eivissa, si bé és una cooperativa plural i ofereix els seus serveis a les illes d’Eivissa i de Formentera.\nLa Cooperativa la conformen més de 1.500 socis, vesins i agricultors de les Pitiüses, amb la capacitat de conjugar la tradició familiar de la cura de les seues terres amb les modernes tècniques de producció.\nLes nostres illes són indret turístic per excel·lència, i s’hi conjuguen innumerables atractius, com platges i cales, sol, història, diversió, tradicions i, com no, paisatge. Un paisatge que està conformat per una agricultura molt tradicional i molt característica combinada amb nombroses masses forestals. Els cultius del garrover i de l’ametller són predominants i es conjuguen amb la sembra de cereals i farratgeres, així com la producció citrícola i hortícola, circumstància que confereix al paisatge agrícola una personalitat única. La ramaderia es conserva en la seua major part en petites explotacions, amb sistemes extensius de producció, en què es cuiden amb total dedicació ovelles i cabres, encara que l’aviram i el ramat porcí, en menor mesura, també es mantenen. Quant a la cabanya equina, és la que està en major augment, pel seu caràcter lúdic, i per la creixent creació de quadres.\nFOTOGRAFIES CEDIDES PER RAFAEL GARCÍA


Alta Fòrum per l'Ocupació\n/Alta Fòrum Ocupació\nLLISTA DE DISTIBUCIÓ D´OFERTES D´OCUPACIÓ\nSi estàs interessat o interessada a rebre en el teu correu electrònic les nostres ofertes i informació per a la busca d'ocupació, pots omplir el següent formulari i et subscriuràs a la nostra llista de distribució.\nEn qualsevol moment podràs donar-te de baixa de la nostra llista a través de l'enllaç que apareixerà al peu de pàgina de cada un dels correus que rebes.\nNom:* Cognoms:* DNI:* Adreça:* Població:* Província: CP: Telèfon: Email*\nDe conformitat amb el que establix l’article 5 de la Llei Orgànica 15/1999, de 13 de desembre, de Protecció de Dades de caràcter personal, l’informem que les dades que vosté ens facilita seran incorporades als fitxers registrats en l’Agència Espanyola de Protecció de Dades denominats SANTA POLA COL•LOCA, amb la finalitat de realitzar labors d’inserció laboral. Així mateix, sol•licitem el seu consentiment per a l’enviament de comunicacions informatives i activitats de l’Agència de Desenvolupament Local i de l’Ajuntament de Santa Pola que puguen ser del seu interés.\nSi ho desitja, pot exercir els seus drets d’accés, rectificació, cancel•lació i oposició si es dirigix per escrit i adjunta fotocòpia del seu DNI a l’Agència de Desenvolupament Local de Santa Pola, C/ Drassanes, 4, 03130, Santa Pola (Alacant).\nGràcies per subscriure't a la nostra llista de distribució.\nEn breu, rebràs un correu electrònic confirmant l'alta, si en un termini de 24 hores laborables no has rebut cap correu, posa't en contacte amb nosaltres.


Castelló aprova un programa anual de dinamització per a impulsar el comerç local\nComerç facilita l'organització d'activitats d'oci els dissabtes d'11.00 a 15.00 per a potenciar el teixit comercial.\nPromoure la dinamització comercial i incentivar la participació activa de comerciants, restauradors o veïns en l'organització d'esdeveniments d'oci amb finalitats comercials. Aquests són dos dels objectius del programa anual de dinamització comercial promogut per la Regidoria d'Impuls Econòmic i Ocupació que permetrà organitzar activitats d'oci els dissabtes d'11.00 a 15.00 hores. La Junta de Govern Local ha aprovat hui la proposta presentada pel departament municipal de Comerç.\nLa regidora d'Impuls Econòmic i Ocupació, Patricia Puerta, ha destacat que es tracta d'un projecte que "facilita a comerciants, hostalers i altres serveis l'organització d'esdeveniments els dissabtes al matí com a element de dinamització del teixit comercial de la ciutat de Castelló". En aquest sentit, l'edil Patricia Puerta ha explicat que es tracta d'una mesura que "pretén que es puga gaudir d’espais urbans repartits per tots els districtes per a atraure la ciutadania i facilitar així les activitats d'oci com a element dinamitzador del comerç i l'activitat econòmica".\nEl programa té una vigència d'un any –de febrer de 2019 a gener de 2020- excloent la realització d'activitats durant les festes de la Magdalena –del 23 al 31 de març-, la temporada de Nadal (del 16 de desembre al 10 de gener de 2020) ni els dissabtes en els quals coincidisca alguna activitat dinamitzadora que es programe des de l'Ajuntament.\nEl programa anual de dinamització comercial inclou activitats d'oci com a concerts, teatre, tallers o compte contes, entre altres. Podrà adherir-se a aquest projecte qualsevol ciutadà o ciutadana que estiga donada d'alta en una activitat comercial o de serveis a la ciutat i la seua autorització requerirà el compliment dels requisits necessaris, inclosos els tècnics, el compliment de les ordenances municipals aplicables i la presentació amb almenys un mes d'antelació de la sol·licitud acompanyada de la documentació necessària.\nLes actuacions es podran organitzar en qualsevol punt de la ciutat sempre que no generen problemes de mobilitat, a la circulació de vehicles a motor, a la seguretat ni molèsties als veïns. A més, els actes acollits a aquest programa anual de dinamització comercial hauran de ser compatibles amb els organitzats per l'Ajuntament de Castelló en via pública i no es podran autoritzar dissabtes consecutius a un mateix establiment.\nL'edil Patricia Puerta ha assegurat que "aquest programa té com a objectiu facilitar l'organització d'activitats d'oci per a dinamitzar qualsevol punt de la ciutat en un horari de clara vocació comercial" i ha explicat que respon a una demanda traslladada pels propis establiments comercials i d'hostaleria per a "tindre més alternatives de dinamització i com a element d'atracció de nous clients o de fidelització".


Qui hi trobam un dilluns horabaixa del mes de setembre a la Via verda? - CENT PER CENT\nQui hi trobam un dilluns horabaixa del mes de setembre a la Via verda?\nÉs dilluns, 25 de setembre. Són les set i mitja de l’horabaixa. Som al tram inicial de la Via verda, devora l’esplanada del Syp.\nEl sol comença a caure, i la claror minva, però el degoteig de gent que passeja per la zona és constant. Tants n’hi ha que van en un sentit com en l’altre. Tants n’hi ha que van, com que tornen.\nLa majoria de gent que trobam, camina, passeja. Gairebé tots, van de dos en dos, o de tres en tres. Qui camina sol, per norma, passeja el ca.\nEl segon grup més nombrós és el dels corredors. D’aquests sí que n’hi ha més que passen tots sols, qualque parella, també. El darrer grup, en qüestió de quantitat, és el dels ciclistes. Una combinació que es repeteix més d’una vegada és la de l’adult corren, o caminant, i l’infant, devora, en bicicleta. La majoria de gent que passa és gent jove, o de mitjana edat. Però no hi ha manca representació de gent més major.\nRealment, almanco els dies en què fa bon temps, i les hores en què fa bon passejar, i fa claror, hi ha molta gent. En general tothom hi troba virtuts. Ningú ha tengut res dolent per senyalar. Sí que alguns han manifestat la limitació d’horari per temes de claror.\nPel que fa a l’aspecte i al manteniment, en aquest tram inicial com a mínim, pareix que està bé; està net, llevat de qualque excrement de ca pels costats.\nCom a petit emperò: haver de travessar a carretera de Sant Llorenç. Passen molts de cotxes, i fan via.\n“Hi ha molta diferència de venir per aquí a anar per dins Manacor”\nMaria i Joana Maria diuen que van sovint per la Via verda: “Venim molt i estam molt contentes. Hi ha molta diferència de venir per aquí a anar per dins Manacor. Ara comentàvem que tant de bo hi posassin llum”\n“No hi ha cotxes ni contaminació”\nJulita i Aina diuen: “Ara podem venir l’horabaixa, a l’hivern venim devers les quatre.” Van per la Via perquè: “És molt agradable, no hi ha cotxes, ni contaminació”. Afegeixen: “Abans anàvem pel Colesterol, ara no tant.”\n“Vénc per cuidar-me, per desconnectar”\nGuillem Lliteres diu que cada dia surt a caminar per la Via verda. “M’agrada molt. Vénc per cuidar-me, per desconnectar, per distreure’m…” Troba que hi ha avantatges: Aquí no hi ha trànsit, no has de passar pels cotxes, hi ha més benestar”\n“Tampoc no hi ha molt per triar”\nJulita i Aina Maria són amigues. Julita diu: “Jo he vengut avui, però realment no hi vénc gaire”. Aina Maria, en canví, sí: “Jo sol venir a passejar el ca, a colcar en bicicleta…” A vegades volten per Manacor, però: “Tampoc no hi ha molt per triar.”\nprevious post: “No has de passar pena pels cotxes, pots córrer tranquil”\nnext post: “Nosaltres sempre ens hem manifestat en contra de la Via verda”


arcas.laia | Aracne fila i fila\nAuthor Archives: arcas.laia\nArt Romà: Aqüeducte de Segovia\nL’aqüeducte de Segovia és una canalització per administrar aigua. Es troba a la regió més a l’est de Castella i Lleó, a la província de Segovia. Aquest és un dels monuments més valorats de la ciutat, a més d’un important punt turístic, gràcies a com ha arribat al dia d’avui, és a dir, en perfecte estat. Va ser construït durant el segle II dC. Té una longitud de 813 metres i una altura de 28 metres. En tota la seva longitud i altura enregistren un total de 167 arcs: 75 arcs senzills, 44 arcades dobles i per últim 36 arcs apuntats. El material utilitzat per la seva construcció era grans carreus de granit.\nHi ha una llegenda en la qual s’explica que una nena pujava cada dia fins a la part més alta de la muntanya i baixava amb el càntir ple d’aigua. Un dia, farta d’allò, va demanar al dimoni que construís algun mitjà perquè no hagués de pujar i baixar cada dia amb el càntir. Llavors, a la nit, se li va aparèixer el diable i li va concedir el desig a canvi que, si aconseguia acabar l’aqüeducte abans que cantés el gall, li hauria de donar la seva ànima. La nena va accedir i el diable va començar a construir l’aqüeducte. Just quan li quedava una pedra per acabar va cantar el gall, el que va fer que el diable fracassés i la nena no perdés la seva ànima. En el buit que va quedar és on està ara posada l’estàtua de la Verge de la Fuencisla.\nPer què creieu que es relaciona l’aqüeducte romà amb aquesta història?\nConeixeu altres aqüeductes romans que es trobin a Espanya o a la resta del que va ser l’Imperi romà?\nSabríeu dir algunes de les característiques d’aquest tipus d’arquitectura?\nPer què ens fascinen?\nThis entry was posted in Cultura Clàssica 3r, Cultura Clàssica 4t, General, Llatí 1r, Llatí 2n, Llatí 4t and tagged Aqüeductes, Art romà on 27 octubre 2016 by arcas.laia.


Entrevista-xat pel Diario de Mallorca (2) — Benjamí Villoslada, bitòleg tecnooptimista\nAhir horabaixa vam fer l’entrevista xat pel Diario de Mallorca. Les preguntes i respostes han quedat publicades al web del diari.\nNomés vaig botar-me 8 preguntes; algunes per repetides i altres perquè eren bromes sobre la foto. El proper cop potser que esculli la del FFFFFUUUUUUUU.\nDes de la redacció avui em diuen que «De moment ha estat el de més èxit de tots el que hem fet enguany amb 8.500 pàgines vistes, que és una molt bona xifra per tres hores de xat». L’explicació és que possiblement molts visitants eren usuaris del menéame, que van entrar-hi aprofitant que eren davant l’ordinador, o no pot ser superar la Fergó, L.A. o el Matías Vallés 🙄\nMoltes gràcies per les preguntes, el seguiment i els comentaris.


A Barcelona hi ha 19.000 immigrants sense domicili - Notícies Política - Notícies Política - e-notícies\nPolítica · 6 de Desembre de 2009. 18:35h.\nEl PPC acusa l'Ajuntament d'ocultar les dades d'aquesta situació\nAlberto Fernández, president del grup del PP a l'Ajuntament de Barcelona, ha denunciat que "el consistori oculta dades sobre les 19.695 persones immigrants sense domicili fix que hi ha a Barcelona". Aquestes dades van ser proporcionades en resposta a una pregunta del grup del PP realitzada el gener de 2009.\nSegons el departament d'estadística municipal, a l'estudi "La població estrangera a Barcelona - gener de 2009", en aquesta data hi havia 17.835 persones immigrants sense domicili fix, mentre que en la resposta al PP, la xifra augmenta fins a 19.695 persones.\nEn aquest sentit, Fernández Díaz ha denunciat "les contradiccions entre les dades que ha donat l'Ajuntament al PP i els que figuren en aquest informe estadístic", i ha criticat "l'opacitat municipal respecte a les dades sobre immigració".\nHa afegit que "és sorprenent l'increment dels darrers anys, passant de 7.919 immigrants sense domicili fix el 2006 a gairebé 20.000 el 2009, incrementant-se un 149% del 2006 al 2009 i un 42,3% en l'últim any".\nFinalment, ha recordat que "en els últims nou anys, el nombre d'immigrants de Barcelona ha crescut de 53.428 l'any 2000 -el 3,6% de la població- a 294.918 -el 18,1%, aquest mateix any-, el que significa un augment desorbitat d'immigrants que, o no tenen domicili o viuen en condicions d'habitatge infrahumanes com els pisos pastera".\nEl PPC vol que Catalunya commemori la Constitució\n#10 Meliq Salau, Reus, 07/12/2009 - 20:43\nTanmateix l'ajuntament els proporciona certificats d'empadronament per a que la Delegació del govern espanyol els regularitzi\nEl delegat es diu Joan Rangel, és membre del PSOE (que a Catalunya es diu PSC)\nERC i ICV-EUiA ho recolzen\n#9 Sebastià, bcn, 07/12/2009 - 18:26\nAmic Albert, això ho heu començat vosaltres i ho ha rematat el PSOE. Ara que clar, vosaltres no teniu aquest problema, els únics immigrants que teniu són els del sevei domèstic. Això és el que porta el "papers per a tothom", vés per on.\n#8 josepxicot, barcelona, 07/12/2009 - 17:50\nI a les presons catalanos una muniò ara\nampliats d´africans que no han tingut sort\namb l´aventura de creuà el mar,!què hi fa\nrem,coses de l´Aliança de Civilitzacions\ndel nostre amic ZP,cap a la sopa de Cari\ntes o la preso.No hi ha altra sortida.\n#7 luis, bcn, 07/12/2009 - 16:12\nla marta te rao ara ja has fet tard albertito. sou vosaltres amb l'aznar qui va començar a donar papers indiscriminadament a tots el sense papers, uns 700.000 si no recordo malament. despres van venir els sociates i ho van rematar. VISCA ANGLADA I LA PxC\n#6 Federico Centellas, Barcelona, 07/12/2009 - 12:39\nLos culpables de que en España haya una autentica INVASIÖN de inmigrantes, con todas las consecuencias derivadas de esta problemática, tienen nombre y apellidos : Partido Popular y PSOE. Unos por abrirles las puertas y otros por invitarlos. Anglada ya!.


Immigració sanciona almenys una empresa de les obres de l’avinguda Meritxell per tenir operaris irregulars - Altaveu\nImmigració sanciona almenys una empresa de les obres de l’avinguda Meritxell per tenir operaris irregulars\nEl departament depenent d’Interior va tancar el juliol un expedient que advertia que una empresa laurediana subcontractada feia treballar cinc persones vingudes d’Espanya sense el permís en regla\nDijous, 27 de setembre de 2018 | 09:30 h\nEl departament d’Immigració ha imposat com a mínim cinc sancions -tantes com treballadors irregulars va detectar- a una de les empreses que va participar en les obres de remodelació de l’avinguda Meritxell. En aquest cas, l’expedient ja es va tancar i la sanció ja ha estat comunicada a l’empresa, que haurà d’adoptar les mesures que cregui escaient en considerar que no hi ha lloc a que se la sancioni per cinc infraccions sinó per una de sola.\nSegons que ha pogut saber l’Altaveu de fonts properes a l’administració, l’empresa sancionada, radicada a Sant Julià, treballava com a subcontractada en un dels trams del vial que durant l’estiu s’ha estat reformant. Al seu torn, l’empresa en qüestió va contractar treballadors d’una empresa espanyola, tot un procés en cascada que no es va acabar de fer bé. Les fonts consultades han assegurat que aquestes podrien no ser les úniques sancions imposades en matèria de treballadors il·legals o irregulars, vist que no van ser els únics treballadors que van venir temporalment al Principat per participar dels esmentats treballs.\nEl cas que ha pogut confirmar aquest mitjà parteix d’una doble inspecció a les obres realitzada per agents de la policia durant el mes de maig. Un dia es va localitzar un treballador que no tenia els papers en regla -havia superat de molt el permís temporal que se li havia expedit per poder treballar al país- i dies més tard la policia va corroborar que la mateixa situació es donava en quatre operaris més. En tots els casos, tots els empleats procedien de la mateixa empresa espanyola, tots prestaven serveis per la mateixa empresa andorrana i aquesta, al seu torn, estava subcontractada per l’adjudicatària d’un dels quatre trams.\nL’inspector designat per instruir el cas va dur a terme les diligències oportunes i durant el mes de juliol va concloure que, a parer seu, atesa les declaracions preses, la documental que obrava en el seu poder i la legislació en vigència, era pertinent sancionar l’empresa laurediana per cinc infraccions en matèria de treball temporal d’estrangers. De fet, estrictament no es tracta d’una sanció ferma si no d’una proposta de sanció que l’empresa afectada pot recórrer i que segons les fonts administratives consultades efectivament hauria recorregut.\nLa proposta de sanció, a raó de 300 euros per cap, s’afegeix a la investigació que Treball té en curs sobre l’abús que haurien protagonitzat algunes constructores fent fer més hores del compte\nSegons les esmentades fonts, Immigració ha proposat imposar una sanció de 300 euros per cadascun dels treballadors que no tenien els papers en regla. Suposadament, quan van ser descoberts en situació irregular, l’empresa sancionada estava tramitant la renovació d’un primer permís, que feia ben bé 15 dies que havia vençut quan els agents de la policia van estar fent la inspecció sobre el terreny.\nNo és el primer incident que transcendeix quant a incompliments de naturalesa laboral en relació amb les obres de l’avinguda Meritxell. L’Altaveu ja va avançar diumenge que hi ha en curs una investigació per part del departament de Treball que, en aquest cas, està indagant i acabant de recopilar la informació necessària que confirmar els indicis que té que més d’una de les empreses participants en els esmentats treballs de reforma de la cèntrica artèria d’Andorra la Vella van sobrepassar molt àmpliament el nombre màxim d’hores extraordinàries que podien fer fer als seus operaris.\nEn aquest cas, la investigació està en una fase més embrionària que la d’Immigració, atès que formalment encara no es pot parlar d’expedient sancionador obert. De fet, encara es podria arribar a arxivar el cas si amb la informació que s’està acabant de recollir es pot revertir els elements que almenys a l’inici, quan durant el mes de juny es van fer un seguit d’inspeccions, permetien indicar que s’estaven cometent abusos laborals.\n1. 27 de setembre de 2018 | 14:49 h\nSerá Pi o Pu?


La plataforma de cooperació Gràcia Solidària ja té local | Gràcia TV\nLa plataforma de cooperació Gràcia Solidària ja té local\nGràcia Solidària és una plataforma de cooperació que en els últims anys ha anat creixent fins a aglutinar 18 entitats diferents amb projectes a tots els continents. Això va crear la necessitat de tenir una seu social que ara han aconseguit gràcies a un acord a tres bandes entre districte, l’Orfeó Gracienc i Gràcia Solidària.\nDes de fa un mes, la seu social de Gràcia Solidària, que aglutina 18 entitats amb projectes de cooperació a fins a vint indrets del món diferents, ja és una realitat. La plataforma va saber que l'entresòl del número 18 del carrer de Robí, propietat de l'Orfeó Gracienc, havia quedat buit després que l'escola de música fos traslladada a la seu de l'Orfeó.\nAixí, es va arribar a un acord a tres bandes, entre l'Orfeó, Gràcia Solidària i el districte, que es farà càrrec de bona part de les despeses del lloguer. En un inici havien acordat amb districte un espai a l'antic CAP Quevedo, però el tema es va allargar per un problema de cessió entre ajuntament i Generalitat i al final l'espai va ser ocupat.\nLa seu social de Gràcia Solidària consta de 35 m2 que els permeten tenir taules amb ordinadors per les sis entitats de la plataforma que no tenien local propi. I un espai per a reunions, d'aquestes entitats o per les trobades de la plataforma. També per a fer sessions formatives, un tema que feia temps que volien posar en marxa i que esperen començar en els mesos que vénen. Per exemple, formació per a les entitats en comunicació, ja que creuen que és una assignatura pendent que tenen les entitats de cooperació i que podria ajudar a fer-se més ressò.\nLes sis entitats que tindran la seva seu social al nou local de la plataforma són: Ajutsi, Jin-Pan, Cultivalia Senegal, Bari Obert, SOS3, Familia de Hetauda.\nXavier Valdivieso, president Ajutsi: “Moltes entitats tenim la seu social a casa i no és que passi res però és millor tenir un lloc paropiat per desenvolupar les activitats i ara al final hem aconseguit aquest local.”\nFrederic Callís, coordinador Gràcia Solidària: “Per promocionar accions conjuntes, per conèixer-nos més entre sí les entitats de cooperació, per treballar amb projectes de formació també conjunts, també buscar intrerelació entre les enitats i que es coneguin més, un espai de trobada i que generi aquestes complicitats.”


Sami Naïr i Javier de Lucas obrin el Congrés sobre drets humans - Levante-EMV\nSami Naïr i Javier de Lucas obrin el Congrés sobre drets humans\nInvestigadors espanyols i internacionals exploren qüestions vinculades amd les identitats culturals\nUna conferència conjunta de Sami Naïr i Javier de Lucas obri hui les sessions del III Congrés internacional MULTIHURI sobre drets humans, diversitat i convivència, que se celebrarà en la Facultat de Dret de la Universitat de València. Tots dos professors reflexionaran sobre els límits de la política i el dret davant el reconeixement de la identitat.\nAl llarg de dos dies, investigadors espanyols i internacionals de reconegut prestigi exploraran qüestions vinculades amb les identitats culturals, el racisme i la xenofòbia, els drets a la salut i l´educació, així com la relació entre gènere i diversitat. A açò s´afegiran panells de comunicacions i pòsters relacionats amb aquests temes en el context migratori d´Espanya, França, Itàlia, Regne Unit i Canadà.\nCom explica la investigadora de l´Institut de Drets Humans de la Universitat de València i directora del congrés, Ángeles Solanes, «els cada dia més apressants desafiaments identitaris propis de la diversitat, el vincle d´aquests amb l´ordre públic o els principis fonamentals dels moderns Estats democràtics de Dret (com la igualtat, el pluralisme o el laïcisme) i la seua relació amb sentiments latents com el de reivindicació nacional, posen en evidència les dificultats a l´hora d´establir valors comuns en un món fragmentat».\nLa mala gestió de la diferència cultural, inclosa la religiosa, afegeix, «genera fractures que encoratgen des del racisme i la xenofòbia fins a accions terroristes». Ambdues coses, assegura la professora Solanes, «tenen com a eix comú un sentiment d´identitat i pertinença concebut en clau d´enfrontament i incompatibilitat».\nAmb massa freqüència, assegura, aquests desafiaments s´afronten amb solucions reduccionistes basades en la por a l´altre, que fomenten la fragmentació en lloc de la cohesió social.\n«Enfront d´aquestos potencials conflictes que porten amb si la reducció dràstica de llibertats, és necessari pensar en les exigències de la lògica del reconeixement, que reclama el tractament dels mateixos posant l´èmfasi a ajudar a la negociació i a la integració dels interessos contraposats, des de l´observança dels drets humans», afegeix.