França obliga a circular amb pneumàtics d'hivern a partir de l'1 de novembre - Diari de la neu\nMaterial, Catalunya Nord, Occitània\nFrança obliga a circular amb pneumàtics d'hivern a partir de l'1 de novembre\nDes de l'1 de novembre i fins al 31 de març serà obligatori en 48 departaments del país\nMaterial, Catalunya Nord, OccitàniaRedacció 09.09.202117.30 h\nFrança obliga a circular amb pneumàtics d'hivern a partir de l'1 de novembre Autor/a: ACN - Diaridelaneu\nFrança recorda que els pneumàtics d'hivern són obligatoris a partir de l'1 de novembre de 2021. Ho són a les zones muntanyenques de 48 departaments, entre els quals els que limiten amb el Pirineu català, aranès i andorrà.\nFrança obliga a circular amb pneumàtics d'hivern, fundes tèxtils o cadenes a partir de l'1 de novembre (Foto: DDLN).\nDoncs sí, ara ja serà obligatori. França obliga a circular amb pneumàtics d'hivern a partir de l'1 de novembre i fins al 31 de març. Aquest tipus de pneumàtics, o alternativament les cadenes i les fundes tèxtils, seran obligatoris als territoris de muntanya de 48 departaments, entre els quals Pirineus Orientals (Catalunya del Nord), Arieja i Hautte Garonne. Els tres limiten amb el Pirineu català, aranès o andorrà.\nSerà a partir d'aquest 1 de novembre de 2021 en les zones establertes pels prefectes de cada Departament, i afectarà els vehicles lleugers, els utilitaris, furgonetes i autocaravanes, els quals hauran d'estar en possessió de cadenes de neu metàl·liques o tèxtils que permetin instal·lar almenys dues rodes motrius o bé estar equipades amb quatre pneumàtics d'hivern. També per als vehicles pesants de mercaderies i els autocars que entren en aquests territoris de muntanya.\nAvisos a les carreteres de muntanya\nTal com preveu el Decret núm. 2020-1264 publicat al Diari Oficial (de la República francesa) del 18 d'octubre, s'instal·laran senyals de trànsit a les carreteres de muntanya per fer saber als conductors si entren en una zona on els pneumàtics d'hivern són obligatoris. Així consta en un decret publicat al Diari Oficial el 10 de juliol de 2021. El signe B58 (en vermell, veure fotos) indicarà que s'entra en zona d'equipaments obligatoris. El B59 (amb franja negra diagonal - veure foto) marcarà la sortida de la zona d'equipaments obligatoris, sempre segons el calendari de temporada d'hivern.\nEls prefectes dels 48 departaments amb muntanyes, entre els quals tots els que limiten amb el Pirineu català, andorrà o aranès, hauran d'establir la llista de municipis en els quals els equipaments d'hivern als vehicles serà obligatori. Un període que, recordem, s'iniciarà l'1 de novembre fins al 31 de març.\nLlevaneus a la carretera (Arxiu DDLN).\nLa "Llei de Muntanya" a França\nLa Llei de modernització, desenvolupament i protecció dels territoris de muntanya de França, coneguda com a "Llei de muntanya 2" del 28 de desembre de 2016, ha modificat el Codi de les carreteres.\nEl seu decret d'aplicació, que va entrar en vigor el 18 d'octubre de 2020, però es fan obligatoris els equipaments especials a partir del 2021, en determinades zones de muntanya, durant el període hivernal: de l'1 de novembre al 31 de març de l'any següent. Pretén, sobretot, millorar la seguretat dels usuaris de la carretera, però també millorar les condicions del trànsit a l'hivern (evitar bloquejos durant els temporals de neu).\nVehicle amb pneumàtics d'hivern (Arxiu V. Riverola).\nAin (01), Allier (03), Alpes-de-Haute-Provence (04), Hautes-Alpes (05), Alpes-Maritimes (06), Ardèche (07), Ariège (09), Aude (11), Aveyron (12), Cantal (15), Corrèze (19), Corse-du-Sud (2A), Haute-Corse (2B), Côte-d'Or (21), Creuse (23), Doubs (25), Drôme (26), Gard (30), Haute-Garonne (31), Hérault (34), Isère (38), Jura (39), Loire (42), Haute-Loire (43), Lot (46), Lozère (48), Meurthe-et-Moselle (54), Moselle (57), Nièvre (58), Puy-de-Dôme (63), Pyrénées-Atlantiques (64), Hautes-Pyrénées (65), Pyrénées-Orientales ( 66), Bas-Rhin (67), Haut-Rhin (68), Rhône (69), Haute-Saône (70), Saône-et-Loire (71), Savoie (73), Haute-Savoie (74), Tarn (81), Tarn-et-Garonne (82), Var (83), Vaucluse (84), Haute-Vienne (87), Vosges (88), Yonne (89), Territoire de Belfort (90).


Craghoppers NosiLife Ina Verd comprar i ofertes a Trekkinn\nEnhorabona, has trobat la millor oferta per Craghoppers NosiLife Ina. A trekkinn trobaràs el millor equipament esportiu de muntanya. I també podràs rebre els millors consells i recomanacions del nostre equip d’experts en muntanya. Posem al teu abast tota la informació dels productes, característiques tècniques, opinions d’altres clients, etc. perquè puguis escollir exactament el producte que necessites. I et facilitem varis filtres perquè comparis les ofertes en milers de productes de Samarretes.


BORGES TRAIL: 10k LA POBLA DE MASSALUCA\n10k LA POBLA DE MASSALUCA\nEl passat dissabte dia 6 d'agost, es va celebrar la tercera proba del circuit running series a la Pobla de Massaluca, municipi de 43,40 km2 d'extensió, es troba al sector septentrional de la comarca, en contacte amb la Ribera d'Ebre i el Matarranya.Marca aquest límit septentrional primer el curs del Matarranya —plenament afectat per la cua del pantà de Riba-roja i que desaigua ací a l'Ebre— i després, en la llargada d'un km, el mateix Ebre, també afectat pel pantà (la Pobla de Massaluca és l'únic municipi de Terra Alta en contacte amb aquest riu). De l'equip Borges Trail només un únic atleta, el Robert Tarragó, que en explica com li va anar la cursa:\nTot i que els entrenaments de l'últim mes ja han estat pobres i en mode supervivencia total he anat afrontant les darreres curses.\nLa de la Pobla de Massaluca era una cursa de 10km, organitzada per L'Associació Esportiva Massaluca. La cursa era la tercera proba del cicuit Running Series.\nUn dels principals problemes que ens podriem trobar seria la calor, seria el recorregut, atractiu però amb algun tram trenca-cames.\nLa sortida era a les 19h30 i a la línia de sortida tots els primers classificats del circuit Running Series, no hi faltava ningú, Ferran de Torres, Xavi Royo, Xavi Nadal, Ramon Chimeno, etc.\nLa forta calor va fer que sortis amb el grup capdavanter, a ritmes molt controlats i tranquils, s'estava especulant una mica i alhora intentar soportar la forta calor.\nAguantant a ritme i en alguns moments augmentant, el grup cada cop s'anava reduint, passant de 10 corredors a 6 corredors al km4, ja cap al 5 el grup es trenca i ens quedem 4 corredors, Ferran, Xavi, Pau, i jo mateix, un petit canvi de ritme fa que es despengi el Pau fins al km6 ens quedem tres corredors.\nJa a l'inici de la primera pujada sóc agafat pel Pau Marza, el qual es troba bé pujant, jo amb la calor no estic treballant bé, les pulsacions es van disparant cada cop més, el motor es va calentant, això fa que hagi de perdre ritme i ja a a falta de 2,5km a la segona pujada el Pau em treu uns metres mes, jo esperant al tram final per recuperar aquests metres que se'm fara impossible tot i fer un últim km molt ràpid.\nAl final 4art classificat de la general i 1er de la meva categoria, on només em cal felicitar a Xavi Royo pel seu gran moment de forma, a Ferran de Torres perquè tot i estar parat uns dies va lluitar fins al final. També en categoria femenina felicitar un altre cop a la Judit Juncosa per la seva bona posició i que poc a poc es va apropant a les primeres posicions del circuit.\nFelicitar sobretot a tota l'organització, implicada en tot moment amb la cursa, també a tots els col.laboradors per fer que tot anès perfecte, controls, avituallaments, arribada, ambient a la sortida, ambient a l'arribada.\nAra toca pensar en tot el que em va passar, com he d'afrontar aquestes últimes curses ja que anant molt bé de cames i de sensacions, no són tant bones les sensacions de pulsacions i també reflexionar tot el que he fet aquesta temporada.


Ratpenat de musell llarg - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nRatpenat de musell llarg\nEspècie Myotis myotis\nM. myotis myotis, Borkh., (1797)\nM. myotis macrocephalicus, Harrison y Lewis, (1961)\nEl ratpenat de musell llarg (Myotis myotis) és l'espècie més grossa del gènere Myotis, d'aspecte robust i ales amples.\nTal com indica el seu nom, té un musell allargat, de forma més o menys cònica. Les orelles fan entre 26 i 28 mm de llargada i si es dobleguen endavant sobrepassen entre 3 i 5 mm l'extrem del musell. El tragus és llarg (gairebé arriba a la meitat de l'orella), ample a la base i acabat en punta.\nEl pelatge és espès i curt. Al dors adopta tonalitats marrons grisenques clares, de vegades una mica vermelloses, mentre que el ventre és blanc grisenques. El musell, les orelles i el patagi són de color gris marronós. Les cries són més fosques que els adults, de color gris cendra.\nDimensions corporals: cap + cos (65–84 mm), cua (40–60 mm), avantbraç (55–68 mm) i envergadura alar (350–450 mm).\nPes: 18–45 g.\nBoscos i altres àrees amb una cobertura arbòria o arbustiva prou desenvolupada, tant a les planes com a la muntanya, però no a grans altituds.\nTípicament cavernícola, s'allotja en coves humides.\nHabita a l'Orient Pròxim, el Cauques, els Balcans, els Alps, França, Itàlia, Espanya i diverses illes mediterrànies com Mallorca i Menorca, Sardenya, Còrsega i Sicília.\nSurt tard a la nit, quan ja fa estona que s'ha post el sol i si fa fred o plou prefereix quedar-se amagat. Generalment caça a 5-10 m d'alçada, si bé també pot fer-ho arran de terra, amb un vol lent i pesat fàcil de reconèixer.\nColònia de ratpenats de musell llarg\nMolt gregari, forma colònies de centenars d'individus, que es pengen de les parets i el sostre de les coves en raïms molt compactes, de vegades associats amb altres ratpenats cavernícoles, com els ratpenats de ferradura, el ratpenat de musell agut i el ratpenat de cova.\nEl ratpenat de musell agut presenta sovint un floc de pèls blanquinosos al front i té les orelles una mica més curtes (no superen els 26 mm).\n↑ Alcover, 1988, p. 93.\nVigo, Marta: Guia dels mamífers terrestres de Catalunya. Enciclopèdia Catalana, col·lecció Pòrtic Natura, núm. 18. Barcelona, maig del 2002. ISBN 84-7306-680-4, planes 102-103.\nADW BOLD BioLib Dyntaxa EOL FE GBIF IN ITIS MSW NCBI Paleodb Ubio WoRMS\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Ratpenat_de_musell_llarg&oldid=28270591»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 19 set 2021 a les 01:23.


Els estatuts socials fixaran l'aportació obligatòria per adquirir la condició de soci o sòcia, que podrà ser igual o proporcional a l'activitat cooperativitzada duta a terme o compromesa. L'Assemblea General, per majoria de dues terceres parts, pot determinar l'exigència de noves aportacions obligatòries, determinar la quantitat, el termini i les condicions.\nAltrament, els estatuts també determinaran l'aportació dels nous socis i sòcies que s'incorporin a la cooperativa.\nL'Assemblea General pot acordar l'admissió d'aportacions voluntàries al capital i en regularà els terminis i condicions.\nInteressos, transmissions, prestacions i altres fonts de finançament\nEn el cas que l'aportació al capital social doni interès es regularà per estatuts socials. En el cas de les aportacions obligatòries, el criteri del tipus d'interès es determinarà per estatuts o per l'assemblea general. En el cas de les aportacions voluntàries, el tipus d'interès es determinarà en el mateix acord d'admissió. En tots els casos, l'interès no podrà accedir de sis punts el tipus d'interès legal del diner.\nLes participacions obligatòries només es podran transmetre inter vivos entre socis en els termes fixats pels estatuts i per successió mortis causa.\nD'altra banda, els estatuts o l'assemblea general podran establir quotes d'ingrés o periòdiques i decidir-ne la quantitat. Aquestes quotes s'integraran al capital social i la llei determina que no són reintegrables.\nL'assemblea general també podrà acordar l'admissió de finançament voluntari dels socis o terceres persones el qual no s'integrarà al capital social.\nAltrament, l'assemblea general pot autoritzar l'emissió de participacions amb caràcter de deute subordinat, títols participatius i obligacions, com a font per a captació financera, d'acord amb la normativa reguladora vigent.


Tres empreses de Mataró destaquen pel seu potencial\nEmpresa // 08/09/2016 - 13:43h\nHan estat seleccionades d'entre més de 100.\nGeemba, empresa allotjada al Tecnocampus i Snackson i Smalle Technologies, participants al Pla Embarca de Start-up Catalonia a l’Acceleradora del Tecnocampus, són tres de les 50 de les iniciatives emprenedores de més potencial de Catalunya amb el món de la inversió privada. Són projectes seleccionats d’entre més de cent candidatures presentades i que operen en sectors de futur, com les ciències de la vida i la salut, les TIC i altres tecnologies capdavanteres. El seu potencial creixement les converteixen en exemples a seguir.\nGeemba ha desenvolupat la primera aplicació mòbil que permet accedir a centres esportius i pagar exactament pels minuts que s’hi està, sense necessitat de quotes ni matrícules. Snackson ofereix formació mòbil amb dinàmiques de gamificació per a formar els seus equips de manera senzilla, efectiva i còmode.


Llopis: ‘ERC amb Ximo Llopis, regidor no adscrit de Roquetes, tot pot passar’ – Marfanta\nL'exportaveu de Ciutadans obre la porta a entrar al govern del republicà Paco Gas i descarta una moció de censura amb Movem Roquetes, Junts i el PSC\nJoaquim Llopis no descarta integrar-se en el govern de Roquetes, que Esquerra ostenta en minoria des del 2019. Just una setmana després de donar-se de baixa de Ciutadans, el regidor no adscrit ha assenyalat que té una relació personal molt bona amb l’alcalde, el republicà Paco Gas, i que no descarta res de cara al futur més immediat. Fins i tot, formar part de l’equip de govern. “Ho dic aquí, ho anuncio aquí”, ha assenyalat durant una entrevista a Canal 21 Ebre. “Són coses que s’han de mirar, que s’han de parlar i consensuar, i trobo que ens hem de donar un temps. Però tot el que siga millorar o fer un pacte per Roquetes, tot és possible. En política, tot és possible”, ha afegit.\n“I jo, com a persona, Ximo Llopis i Paco Gas som amics”, ha remarcat el regidor. “Després, els partits, ERC, quan jo estava amb el PP, són incompatibles. I ERC amb Ciutadans, eren incompatibles. ERC, amb Ximo Llopis, regidor no adscrit, tot pot passar”, ha afirmat, alhora que ha deixat clar que defensarà el benestar i la qualitat de vida dels veïns i veïnes de Roquetes. “I sobretot, voldria fer que Roquetes deixe de ser una ciutat dormitori. Voldria fer una ciutat dinàmica, activa, de progrés, amb indústria, i no una ciutat dormitori, en què el 50 o el 60% de la gent de Roquetes treballa a Tortosa i en altres llocs de les Terres de l’Ebre”, ha apuntat.\nEn canvi, el que sí que descarta Llopis és participar en una moció de censura que aparte Esquerra de l’alcaldia. El regidor ha confirmat que mesos enrere van haver-hi converses entre Movem, Junts, el PSC i Ciutadans. Però que ara este tren ja ha passat. “Per part meua, no és possible. El temps va passar, no ho he explicat mai. Sóc de les úniques persones que no ho ha dit. Però he estat en totes les converses, tres reunions que vam tindre. Primer li donaven l’alcaldia a un senyor, després a un altre, i per interessos que potser estan governant al Consell Comarcal del Baix Ebre o en algun lloc, no els va interessar”, ha explicat Llopis. “Jo sóc el que menys va obrir la veu, però hagués pogut un canvi perquè sumàvem, set a sis. Però crec que este tren ja ha passat, i que per part meua, si ara m’ho proposessen, els diria que no, que nanai”, ha argumentat el regidor.\nA banda d’això, Llopis ha revelat alguns dels motius que van fer que perdés la il·lusió amb el projecte polític de Ciutadans. Per exemple, que Carlos Carrizosa fos el candidat en detriment de Lorena Roldán, que havia guanyat les primàries. O també el fet que el partit situés el candidat ebrenc, el tortosí Miquel Albacar, com a número 8 de la llista per Tarragona, i no en els llocs de sortida. “Jo em vaig desil·lusionar molt quan, ara a les eleccions catalanes, a les Terres de l’Ebre ens van donar un número ridícul, el 8, al company, amic i gran persona Miquel Albacar. Jo li vaig que no ho agarrés i que els enviés a mamar”, ha dit Llopis, que considera que això va ser un menyspreu a la gent de Ciutadans al territori. “A Tarragona, davant de la llista sempre van los amigos, mis amigos y los amigos de mis amigos. I aquí a les Terres de l’Ebre ens tenen sempre abandonats”, ha lamentat.\nFinalment, Llopis ha deixat a l’aire el seu futur polític de cara a les properes municipals, amb la possibilitat de presentar-se per Tortosa i no per Roquetes. El que ha volgut negar categòricament és que tinga algun tipus de contacte amb Vox. “No tinc contactes amb Vox. Qui ho publique i ho digue, li fotré una querella”, ha exclamat Llopis, que dissabte va rebre la trucada d’algun periodista per preguntar-li. “Ho dic així de clar. En política, tot pot passar, però amb Vox no tinc cap contacte”, ha negat. Segons Llopis, en els propers dos anys quedarà com a regidor no adscrit a Roquetes, “treballant, fent mocions, fent precs i preguntes, i ja està”. “D’Esquerra Republicana no em faré, i socialista tampoc, però en polític pot passar de tot”, ha conclòs Llopis, que al desembre del 2017 també va deixar el PP.\nTags: Baix EbreCarlos CarrizosaCatalunyaCiutadansERCFrancesc GasJoaquim LlopisLorena RoldánMiquel AlbacarPaco GasPolíticaPPProtagonistesRoquetesTortosaVoxXimo Llopis\nLa meitat de les denúncies de la policia local d'Amposta, per vulnerar normes anticovid


La sanitat concertada torna a la vaga aquest dimecres\nLa sanitat concertada torna a la vaga a partir d'aquest dimecres\nAfectarà el personal d'infermeria, auxiliars i administració durant els dies 3, 4 i 5 d'abril\nper Redacció dimarts, 2 d’abril 2019 - 11:19h\nImatge d'arxiu de la darrera concentració de metges a Tarragona | Caralp Mariné\nLa sanitat concertada de Catalunya tornarà a la vaga aquesta setmana, a partir del dimecres 3 d'abril i fins divendres. Durant els dies 3, 4 i 5 d'abril, els sindicats de Comissions Obreres (CCOO), la Unió General de Treballadors (UGT) i el sindicat d'infermeria SATSE s'han posat d'acord per aturar màquines davant el que consideren «una discriminació injustificada entre els diferents professionals del sistema». L'aturada afectarà el personal d'infermeria, auxiliars i administració, i reivindica la vigència dels acords que es van signar el novembre.\nEls sindicats convocants entenen que «les darreres accions de les patronals del sector sanitari concertat han trencat el marc legal de negociació» amb els professionals, fet que «posa en risc l'efectivitat dels acords assolits a la negociació» del darrer conveni col·lectiu. Segons el manifest que han elaborat, «s'han tancat nous acords que destinen partides econòmiques a qüestions no tractades a la negociació» del novembre. Consideren que, per tant, les millores aconseguides ara es troben en risc.\n«Aquest conveni és l'únic instrument per fixar les condicions de treball sense discriminar ningú»\nEls professionals que faran vaga han alertat que el conveni SISCAT, aquell que protegeix i emmarca les condicions actuals de la sanitat concertada, «és l'únic instrument per fixar les condicions de treball sense discriminar cap col·lectiu». «Sempre ha estat l'eina per garantir els drets econòmics, socials i laborals de tots els treballadors», afegeixen els sindicats convocants de la vaga al manifest.\nEls acords concrets que consideren en risc són els increments de les retribucions dels anys 2019 i 2020, la reducció de la jornada laboral, el cobrament de la retribució variable, la baixa per incapacitat temporal al 100% des del primer dia, l'equiparació entre professionals de l'atenció primària i l'hospitalària, i blindar les millores socials aconseguides via signatura. Hospitals del territori com el del Vendrell ja han anunciat la seva adhesió a la protesta.\nEls metges no descarten tornar a la vaga arreu de Catalunya\nEls metges acorden desconvocar la vaga\nEls treballadors de l'Hospital del Vendrell se sumen a la vaga de la sanitat concertada\nEls metges de la concertada de Tarragona faran vaga del 18 al 22 de febrer\nPiqué i Shakira enamoren amb una fotografia d'allò més habitual


Ja podeu llegir el Full Informatiu 84. Amb aquest número encetem una nova etapa de la revista del CEESC que va néixer l’abril de 1999 com a eina de comunicació directa amb les persones col·legiades.\nL’objectiu ha sigut adequar-lo a les inquietuds i propostes de les persones col·legiades. Per això els hi vam proposar respondre a l’enquesta “Quin Full Informatiu vols?”, de la que vam obtenir 144 respostes.\nPotser a simple vista, el que més destaca són els canvis que hem fet en el disseny, però també hem fet canvis en el contingut. La revista inclou ara més experiències, opinions i entrevistes, en resposta a les demandes de l'enquesta.\nCada número tindrà un tema destacat treballat en profunditat. Els col·lectius professionals del CEESC tindran una secció fixa on parlar del seu àmbit, a través d’articles o d’entrevistes. Es manté el dossier professional, on hi haurà lloc per a una experiència en cada número.\nLa columna d’opinió "L’educadora social misteriosa" ens donarà un contrapunt mordaç a l’actualitat de l’Educació Social, no us la perdeu! I, a més, fem un recull del que ens ha cridat l’atenció a les xarxes socials.\nI, com no podia ser d’una altra manera, mantenim l’agenda d’activitats del CEESC, però amb un aire nou, amb la idea que amb un simple cop d’ull pugueu saber què us interessa de tot allò que us proposem.\nCom a tema destacat, parlem dels camins professionals de l'educació social\nHi podreu llegir els àmbits i funcions dels ES a l'escola.\nParlem sobre patologia dual.\nPodreu descobrir la nova columna de 'L'educadora social misteriosa'.\nHi trobareu el catàleg de Formació i Càpsules Setembre-Desembre 2018.\nI molt més... Esperem que en gaudiu!\nDescarregueu-vos el Full informatiu 84


Buscant Jeff Mangum: 2008-10-12\nL'estratègia de la desaparició. "In an aeroplane over the sea" de Neutral Milk Hotel\n"And one day we will die and our ashes will fly from the aeroplane over the sea"\nJeff Mangum es va donar a conèixer com a líder de Neutral Milk Hotel, banda assentada a Athens, Georgia, en el si del col·lectiu Elephant6, dedicat desde la década dels noranta a redefinir el pop psicodèlic d’inspiració sixties.\nDesprés d’un primer disc publicat el 1996, i titulat “On Avery Island”, que apuntava una personalitat rotunda sense acabar de concretar-se en un treball del tot rodó, dos anys després arribaría el disc que avui ens ocupa.\nMangum era un tipus reservat, amb formació en el camp de les Belles Arts, que un bon dia, en una d’aquelles accions aparentment banals però al capdavall decisives, va entrar en una llibreria i es va endur un exemplar de “El Diari d’Ana Frank”. La lectura de les experiències de la noia durant l’holocaust el va obsessionar fins al punt de privar-lo de moltes hores de son. Aquesta obsessió el va portar a escriure cançons que, de manera més o menys explícita, versaven sobre la historia d’Ana Frank. Es tractava de temes de tall íntim als que, no obstant, la intensitat de la seva veu i la èpica de baixa fidelitat de la banda conferien un dramatisme enigmàtic però potentíssim. A l’enigma ajudava l’abundància d’imatges críptiques, de tall psicodèlic i inspiració en el món de, entre altres, Lewis Carroll. A “Holland, 1945”, per exemple, apareixen noies nascudes amb roses als ulls i pianos en flames. I tot això, recordem-ho, parlant d’Ana Frank.\nQuan el disc es va publicar va tardar una mica a rebre reconeixement. Cal recordar que es tractava de 1998, l’era dels blogs encara no havia arribat, i llavors les coses no succeïen amb la rapidesa d’ara. Però quan algunes revistes van començar a fer-li cas uns mesos després, Jeff Mangum ja tenia un peu i mig fora de l’esfera pública. La prensa va començar a sol·licitar entrevistes però el nostre home s’hi va negar el màxim possible. Els REM van oferir a la banda a obrir els seus concerts però la resposta va ser un altre no. Poc a poc, però amb decisió, Mangum va portar a terme una estratègia de desaparició que encara avui pràcticament perdura. L’única concessió registrada als mitjans va ser una conversa que va mantenir l’any 2002 amb la revista on line Pitchfork on explicava els seus motius, els seus dimonis.\nMangum deia que després de la publicació de In an Aeroplane Over the Sea, va entrar en un període en que les seves consideracions més bàsiques sobre la realitat es van desmuntar. Un d’aquest pressupòsits, explica, era que la música li havia de servir per a combatre els seus fantasmes. Al veure que això no era així, al comprobar que l’art i la bellesa no podien eixugar tot el que hi ha de mesquí, se li va fer imposible posar-se a treballar en un altre disc.\nVa pasar un temps viatjant pel món, fins i tot va passar una temporada en un monestir. Entre les poques activitats que se li coneixen d’aquest període hi ha la publicació de gravacions de camp de folk búlgar que pressumptament va enregistrar el propi Mangum. També la participació sota el nom de Jefferson en un programa de ràdio de New Jersey… fins que algún oient va descobrir la seva identitat, i va tornar a desaparèixer. De tant en tant ha irromput per sorpresa en concerts de bandes amigues per a fer corus en una cançó, però ha seguit sempre refusant entrevistes i ofertes per a publicar la seva propia música.\nActualment, l’únic que es té més o menys per cert és que viu a Nova York, està casat i duu una vida més o menys normal i més o menys feliç. I atenció, noticia d’última hora. Dissabte pasta, dia 11, va fer una breu aparició en un concert que membres d’ Elephant6 van oferir a Nova York.\nSi algú creu saber com fer que aquest home torni al món de la música per la porta gran, que hi faci alguna cosa. O potser no. Potser val més fer cas al John Wayne de Liberty Valance i, entre la llegenda i la realitat, quedar-nos amb la llegenda.\nJa tenim disponible el podcast del programa i hem publicat el primer capítol. També està disponible a iTunes.\nPublicado por Daniel jueves, 16 de octubre de 2008 en 16:22 0 comentarios Etiquetas: Podcast\nL'Enciclopèdia Musical de Kalaupapa (13 d'octubre de 2008): Yu-mex\nEn acabar la Segona Guerra Mundial, la Iugoslavia socialista del Mariscal Tito, que es va desempallegar de l'enemic nazi sense massa ajuda exterior, trenca relacions amb la URSS, decideix com Sinatra fer les coses a la seva manera i renega dels avorrits referents culturals soviètics, plens de realisme tediós i de discurs hegemònic stalinista.\nCom que tampoc és qüestió de recórrer a les deixalles capitalistes de Carl Barks, Tito troba en el Mèxic priista un bon productor de referents audiovisuals per importar i difondre entre els eslaus del sud, famolencs d'oci i de discurs. Les apassionants pel·lícules mexicanes d'aventura, drama i exaltació revolucionària comencen a arribar amb força als cinemes iugoslaus i esdevenen, en plena dècada dels anys 50, una veritable moda de masses, amb els seus barrets, els seus paisatges desèrtics i, per damunt de tot, les seves emotives i divertidíssimes ranxeres.\nEl yu-mex, nom possible d'aquest gènere eminentment iugoslau, amb les seves conegudes melodies i la seva sonoritat misteriosa, es converteix per dret en un dels fenòmens musicals més intrèpids de l'Europa de la Guerra Freda i, sense dubte, en un element clau per entendre les dinàmiques culturals dels països no alineats.\nHeus aquí el Mama Juanita de la banda de yu-mex El Niño (format m4a), un bonic exemple de ranxeres iugoslaves post-comunistes.\nPàgina web de El Niño\nMés informació entorn el yu-mex\nPublicado por Kalaupapa en 0:12 0 comentarios Etiquetas: kalaupapa, yu-mex\nAudio Programa I - 13 Octubre\nJa tenim disponible el primer programa.\nBuscant Jeff Mangum - 13/10/2008\nPublicado por Sergi martes, 14 de octubre de 2008 en 22:24 0 comentarios Etiquetas: programa\nPrograma I (13 Octubre)\nAvui, a Buscant Jeff Mangum:\nHowe Gelb. L'oració del desert.\nHerman Düne - On a Saturday (Next Year in Zion)\nGiant Sand - Without a Word (Provisions)\nBoston Spaceships - Go for the Exit (Brown Submarine)\nKitty, Daisy & Lewis - Mean Son of a Gun (Kitty, Daisy & Lewis)\nUna Vida en Decibels:\nEnciclopèdia Musical de Kalaupapa:\nRanxeres iugoslaves (yu-mex)\nPublicado por Sergi lunes, 13 de octubre de 2008 en 16:17 0 comentarios Etiquetas: guia\nEl programa i el blog, dos germans dedicats a la música pop1 des d'una visió extensa i alhora selectiva i subjectiva. En aquest paradigma eclèctic però personal de ben segur hi entren, a banda de propostes més o menys minoritàries d’actualitat, Pérez Prado, Buddy Holly i La Banda Trapera del Río i no pas The Police, U2 o Whitney Houston. Es tracta d' exemples aleatoris, segurament irrellevants, però poden servir com a declaració d'intencions i predileccions.\nUn dels nostres desitjos serà anar més enllà de recollir i oferir el que creiem més interessant de l’actualitat per a mirar d'establir ponts amb èpoques pretèrites, bandes extintes o semioblidades i obres d’altres dècades que creiem rellevants, reivindicables o senzillament imprescindibles en la nostra educació músicosentimental.\nEn resum, la nostra és una proposta que tractarà la música popular com un espasme elèctric d’entusiasme subjectiu però totalment compartible; un sentiment juvenil sense tenir res a veure amb edats físiques, i un poti-poti fins a cert punt eclèctic que no pretendrà fer incursions en terrenys que no sentim nostres.\n1: Encara que no necessàriament de manera exclusiva: algun dia se'ns escaparà alguna reflexió arran de la fascinació que exerceixen les germanes Angélica i María Font a Los Detectives Salvajes, la incombustibilitat de Jens Voigt damunt la bicicleta o l'absurd que resulta discutir en un bar sobre el putu Darren Aronofsky.\nPublicado por Lookingformangum en 11:16 1 comentarios


La CUP organitza una caminada per detectar barreres arquitectòniques - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nLa CUP organitza una caminada per detectar barreres arquitectòniques\nAlternativa per Solsona-CUP (ApS-CUP) organitza aquest dissabte una caminada popular per la ciutat que té l'objectiu d'elaborar un mapa de les barreres arquitectòniques de Solsona. L'activitat es realitzarà en grups de 4 persones als quals s'assignarà una zona determinada de la població i un mapa perquè pugui anotar les barreres que trobi en l'espai que se li ha adjudicat.\nÒscar Garcia, portaveu d'ApS-CUP a l'Ajuntament de Solsona, ha explicat que "en funció de la gent que dissabte vingui a participar en la iniciativa, cobrirem tota la ciutat o només una part". Els organitzadors animen elsque hi vulguin participar a portar bicicletes, carrets de la compra, cotxets, maletes o qualsevol objecte que pugui dificultar la marxa i faci més senzill detectar els obstacles. El punt d'inici de les rutes de la caminada és la font de Canaletes, al passeig, a les 4 de la tarda, i es preveu que l'activitat tingui una durada de dues hores. Garcia diu que s'han posat en contacte amb l'agrupament escolta i l'esplai de la població perquè puguin participar a la caminada i amb la col·laboració dels infants es pugui cobrir una part més gran de Solsona.\nEl portaveu d'ApS-CUP ha explicat que al programa electoral de la formació ja havien previst la realització d'aquesta activitat participativa per detectar les barreres arquitectòniques que dificulten la mobilitat als espais públics. Quan l'Ajuntament va posar en marxa el correu electrònic per a la participació dels ciutadans en aquest tema,"vam comunicar-los que nosaltres duríem a terme la caminada i els transmetríem els resultats de l'activitat". Garcia diu que "el que recollim de la ciutadania els ho farem arribar, perquè ho incloguin en la seva llista de barreres a suprimir".


Reprenem l’escolta i expressió de qualitat amb l’Ésser en Pau - Fundació Carta de la Pau dirigida a l'ONU\nLes experiències i situacions que travessem en els diferents conflictes a que vivim i patim poden suposar un trasbals per a les persones i el teixit social en el que estan immerses, tant a nivell local com global. Un trasbals que el fet de compartir en harmonia i des de la serenitat pot transformar i guarir. Això és el que pretenem oferir des de l’espai i temps Ésser en Pau (Eep!).\nL’Eep! va iniciar-se el gener passat sobre la situació social i política de Catalunya_Espanya i a l’abril es va obrir també el dedicat a les situacions emergents amb la Pandèmia per la Covid-19. I aquest setembre hem iniciat amb entusiasme la segona temporada d’ambdues propostes.\nTant l’Eep! Catalunya/Espanya (que es realitza online el quart divendres de cada mes de 16h a 18h) com l’Eep! Pandèmia (que es realitza online el primer dimarts de cada mes de 17h a 19h) estan resultant un espai d’intercanvi molt productiu on a cada sessió ens endinsem per nous camins de descobriment de les nostres persones, col·lectius i les situacions que travessem.\nDurant les primeres sessions d’aquesta nova temporada de l’Eep! hem pogut escoltar dubtes com “durant la pandèmia he trobat a faltar un espai amb diferents punts de vista, intergeneracional i amb no només experts” i també donar resposta a necessitats de diàleg “estic intentant buscar grups llunyans a mi on pugui dialogar de forma sincera perquè he vist que amb els meus amics no podem parlar d’aquest tema”.\nL’Ésser en pau és una oportunitat per posar llum a les ombres individuals i col·lectives, per generar una ona de compassió i materialitzar l’harmonia, i cada una de les sessions que organitzem demostra la seva eficàcia, tant en el dia a dia com a nivell més profund, atorgant nous sentits a les experiències vitals viscudes. És per això que des de la Fundació Carta de la Pau dirigida a l’ONU mantenim la determinació de preservar aquest espai com a part essencial de la nostra missió d’apoderar persones per pacificar entorns.\nSi tu també vols participar en aquesta experiència transformadora pots apuntar-te gratuïtament a la sessió que més t’interessi en aquests enllaços:\nEep!, suma’t a aquesta onada pacífica!\nDiàlegescoltaÉsser en Pau\n← Seguim avançant i aprofundint en lideratge ètic i transformació social: assoliments del Programa Vitamina curs 2019-2020 La Fundació Agbar torna a donar suport al programa Vitamina →


Els comptes de la lletera del PP en la moció de censura c...\nActualitat Poders Els comptes de la lletera del PP en la moció de censura contra Quim Torra\nEls populars plantegen la iniciativa a Ciutadans i el PSC, tot i que la suma constitucionalista la fa del tot inviable\nPoders 16/09/2019 19:27\nEl PP ha proposat aquest dilluns a Ciutadans i el PSC presentar una moció de censura conjunta contra el president de la Generalitat, Quim Torra. El líder dels populars catalans, Alejandro Fernández, ha fet aquesta proposta per evitar que Torra porti Catalunya a un "escenari d'insurrecció" després de la sentència del procés.\nFernández ha reconegut que els quatre escons populars són insuficients per impulsar la iniciativa –es necessiten 27 diputats, ha dit–, però ha instat Lorena Roldán i Miquel Iceta a donar-hi suport per cessar Torra, impedir possibles "aldarulls" fruit de la sentència del Tribunal Suprem al judici sobre el referèndum de l'1 d'octubre de 2017 i, finalment, convocar eleccions. "Aquesta moció seria per a un govern provisional", ha subratllat.\nEls números que fa el PP no quadren i, de tirar endavant, la moció de censura que proposen no fructificaria, ja que el bloc constitucionalista no suma la majoria necessària per tirar-la endavant.\nLa líder del partit taronja a Catalunya, Lorena Roldán, ha declinat l'oferiment. Roldán ha recordat que la suma és impossible, titllant una vegada més la llei electoral catalana d'"injusta". Ara bé, Roldán ha emplaçat el PP a acceptar la proposta que Albert Rivera ha llençat aquest dilluns per abstenir-se a la investidura de Pedro Sánchez.\nPer la seva banda, el secretari d'organització del PSC, Salvador Illa, també ha tancat la porta a la proposta del PP i els ha retret que les mocions de censura "es presenten quan es poden guanyar". En aquest sentit, ha recordat que una moció de censura "no suma" a Catalunya. Davant d'un Govern "molt dividit i molt inoperant", ha dit, el que convé és un avançament electoral "com més aviat millor".


Continuem les “preguntes creuades” amb Begonya Pozo (guanyadora el 2010) – Senyoriu d'Ausiàs March\nPublicat a 18/04/2017 25/04/2017 per josep\nContinuem les “preguntes creuades” amb Begonya Pozo (guanyadora el 2010)\nEn esta segona píndola, sabrem què ens diu Begonya Pozo (guanyadora amb Poemes a la intempèrie l’any 2010).\nAl llarg de 37 edicions, la gent de Beniarjó i la Safor i les persones guardonades ha conviscut entorn al premi. Però què en pensen uns i altres? Encetem unes píndoles en vídeo titulades “Preguntes creuades”.\nLes escriptores i escriptors guanyadors s’han gravat opinant del Premi de poesia Senyoriu d’Ausiàs March; què coneixen de Beniarjó i què recorden de la cerimònia de lliurament del premi els escriptors? I què ha suposat en la seua carrera d’escriptor guanyar el Senyoriu d’Ausiàs March? En esta ocasió, haureu de pujar un poc els altaveus, el vídeo de Begonya té soroll de fons, però resulta molt interessant i proper.\nTambé, hem eixit al carrer per parlar-ne amb el veïnat de Beniarjó. Què és per al veïnat el Premi Senyoriu d’Ausiàs March? Quina imatge creu que dóna el premi a Beniarjó portes enfora?\nEl resultat, un vídeo simpàtic amb un protagonisme compartit; i la voluntat de projectar l’estima pel guardó i la literatura. Els vídeos els podreu anar veient cada setmana. En esta segona píndola, sabrem què ens diu Begonya Pozo (guanyadora amb Poemes a la intempèrie l’any 2010).\nCategoriesAudiovisual, Notes i notícies Etiquetes2010, 2017, Begonya Pozo\nEntrada prèviaAnterior Especial ‘Premi de poesia Senyoriu Ausias March’ 2017 (telesafor.com)\nEntrada següentSegüent Poetes al Senyoriu d’Ausiàs March


El Consell i Inca acorden fer millores a la xarxa viària de la ciutat :: Home :: Consell de Mallorca\nEl Consell i Inca acorden fer millores a la xarxa viària de la ciutat (08.06.2018)\nDurant la visita al camí vell de Muro a on es farà la rotonda\nLa consellera de Territori i Infraestructures, Mercedes Garrido, i el batle d’Inca, Virgilio Moreno, han presentat l’acord a través del qual es duran a terme una sèrie de millores a la xarxa viària d’Inca. A l’acte, també hi han assistit el director insular d’Infraestructures i Mobilitat, Joan R. Cifre, i altres membres del consistori municipal.\nGarrido ha afirmat que «hi ha una necessitat de pacificar el trànsit que passa per dins la ciutat i feia molts d’anys que no hi havia un compromís tan clar amb els inquers i les inqueres per millorar les carreteres que passen pel municipi».\nPer part seva, el batle d’Inca ha assegurat que «ens trobam davant un fet històric perquè amb aquesta signatura el Consistori té la garantia per escrit que es farà la ronda i no com fins ara que tot eren intencions fora cap compromís oficial ni cap projecte»\nAmb aquest protocol d’actuacions, el Consell es compromet a fer una primera part de la ronda nord d’Inca que aniria des de la rotonda de Santa Magdalena fins a la carretera de Selva. No obstant això, el tram que quedaria pendent es mantindrà en el Pla director sectorial de carreteres per si en un futur fos necessari dur-lo a terme.\nA més, també es construirà una rotonda d’accés al camí vell de Muro des de la carretera Inca-Sineu. El pressupost de l’actuació és de 634.144,41 euros i la previsió és que les obres puguin començar enguany. També s’asfaltarà la carretera entre la rotonda de la carretera de Llubí i la de l’avinguda dels Reis Catòlics, on es farà un carril bici.\nDins les actuacions previstes per al 2019, el Consell ampliarà el passeig per a vianants i ciclistes de la carretera de Binissalem, ja que el projecte de construcció de l’enllaç de Lloseta el preveu fins a aquesta localitat.\nPel que fa a les actuacions de l’Ajuntament, es compromet a reduir la velocitat a 30 quilòmetres per hora al centre històric, a donar continuïtat a la xarxa de carril bici de la ciutat i a crear aparcaments dissuasius. A més, també haurà de dur a terme una actuació al tram entre la rotonda de l’avinguda dels Reis Catòlics fins a la rotonda de la carretera de Sineu per donar-li un caire més urbà.


DESTINACIONS PROVISIONALS I SUBSTITUCIONS CURS 2012/2013\nTota aquesta informació és provisional i està pendent de la seva publicació en el DOGC\n1.) DESTINACIONS PROVISIONALS CURS 2012/2013\nEls funcionaris de carrera i tots els que estan en pràctiques SENSE DESTINACIÓ DEFINITIVA han de demanar obligatòriament una adjudicació. Cal recordar que el Departament té potestat per adjudicar un destí a qualsevol punt de Catalunya.\nEls funcionaris de carrera amb una plaça definitiva (comissions de servei), els interins i tot el personal interí i substitut poden demanar voluntàriament adjudicacions.\nNo han de demanar obligatòriament una adjudicació tots els docents que ja tenen destinació per al curs 2012-2013, els directors que van ser nomenats amb data d'1 de juliol de 2012 i els docents funcionari de carrera i en pràctiques que actualment estan destinats en serveis educatius, als quals se'ls prorroga el nomenament fins el 31 d'agost de 2013.\nEls terminis previstos són els següents, encara que quan surtin publicats en el DOGC poden haver algunes diferències:\na) Funcionaris de carrera del 17 de maig a l'1 de juny.\nb) Interins i substituts del 4 al 18 de juny. El 4 de juny es publicarà el barem provisional, nombre d'ordre, amb les dades que té el Departament a data de 14 de maig de 2012. El termini de reclamacions contra aquesta baremació serà del 4 al 18 de juny. La publicació del barem definitiu amb les dades que tingui el Departament fins el 29 de juny de 2012 es publicarà abans del 15 de juliol de 2012.\nc) Propostes de les direccions dels centres: segurament a finals de juny. Les direccions dels centres poden fer propostes de continuïtat i també de no continuïtat. Encara no s'ha fixat el termini per fer-les.\nLes adjudicacions provisionals del funcionaris de carrera i dels interins està prevista per mitjans del mes de juliol de 2012. Es disposarà de tres dies per presentar reclamacions.Les adjudicacions definitives està previst que surtin a finals de juliol.\nEs confirma que el Departament no pensa enviar substituts als centres fins que les baixes, permisos o llicències no superin els 10 dies. En el computo es tindrà en compte si hi ha més d'un docent en baixa en el centre.\nLa data de finalització de les substitucions per reducció de jornada serà el 30 de juny i no el 31 d'agost, per la qual cosa no es cobraran aquests dos mesos. Per a poder cobrar el mes de juliol s'haurà d'haver treballat nou mesos.\nA la pàgina WEB de cada Servei Territorial s'anunciarà el calendari mensual dels nomenaments telemàtics que farà cadascun d'ells. El 31 d'agost de 2012 s'adjudicaran les primeres substitucions del curs 2012/2013. Els interins i substituts que no nomenats podran modificar l'àmbit territorial preferent el 17 de setembre de 2012. .


Tortosa reforça l'àrea de Turisme amb l'obertura d'unes noves dependències al nucli antic\nL'oficina està situada al carrer de la Rosa i servirà per centralitzar els serveis tècnics del departament, que tindran Oriol Segarra com a coordinador\nEl departament de Turisme de Tortosa ocupa des d'ara l'oficina municipal situada al carrer de la Rosa, 17, al bell mig del nucli antic. Hi treballaran els membres del departament tècnic, que des d'aquí planificaran les accions de promoció de la ciutat que permetin l'arribada de nous turistes.\nL'obertura d'aquesta oficina respon a la voluntat de l'equip de govern de donar major impuls al turisme, un àmbit que segons l'alcaldessa, Meritxell Roigé, esdevé un "actiu molt important per al desenvolupament econòmic del territori, i molt especialment de la ciutat de Tortosa". La redistribució també situarà Oriol Segarra com a coordinador del departament.\nAnteriorment aquest espai havia acollit l'oficina d'Habitatge, que des de fa alguns mesos s'ha traslladat a l'edifici de l'ajuntament. D'aquesta manera pot respondre a les demandes de la ciutadania d'una manera més còmoda i àgil, ja que disposa d'una sala d'espera més adequada i també facilita que puguin fer tràmits o consultes tècniques a l'hora de dur a terme intervencions als habitatges, sense haver de fer cap més desplaçament.\nL'obertura de les noves dependències de Turisme ha servit per donar a conèixer, també, les dades d'ocupació turística de l'estiu. Les pernoctacions fetes als establiments hotelers de la ciutat revelen un augment de més de 1.600 persones durant els mesos de juny, juliol i agost del 2018, en relació al mateix període de l'any anterior. La dada és especialment notable durant l'agost, un 21% superior a la del mateix mes del 2017. En total, els tres mesos de l'estiu van registrar 36.424 pernoctacions, davant les 34.814 de l'any passat.\nEl balanç de visitants manté, doncs, la línia ascendent que ja ha viscut en els últims anys: en comparació amb el 2016, l'estiu d'enguany ha registrat gairebé 9.500 pernoctacions més.\nUna altra de les dades destacades és que la despesa dels visitants a la ciutat ha augmentat. Segons ha explicat el regidor de Turisme, Josep Felip Monclús, això s'explica pel fet que "es tracta d'un tipus de turista amb poder adquisitiu mitjà i alt, que ve a Tortosa atret pel turisme cultural que oferim, i per la desestacionalització que suposa l'oferta de la ciutat".\nPel que fa a les procedències, predomina el turisme interior català (41,8%), seguit de l'estranger (30%) i el de la resta de l'Estat espanyol (28%). També destaca l'augment de visitants del País Valencià (puja fins al 31,8%) i d'Euskadi (suposa el 10,7% dels turistes de la resta de l'Estat espanyol). Els francesos representen més de la meitat dels estrangers (el 54,4%), i més lluny se situen alemanys (6,9%), anglesos (6,8%) o holandesos (6,2%). Aquests indicadors han sigut elaborats a partir de les consultes que els visitants fan a les oficines de turisme quan arriben a Tortosa.\nFinalment, la targeta Tortosa Card també comptabilitza un important augment durant els tres mesos d'estiu d'enguany: un 51% superior al mateix període del 2017.


L'escriptor Pep Albanell, autor 'de capçalera' de la Biblioteca Sant Agustí — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / L'escriptor Pep Albanell, autor 'de capçalera' de la Biblioteca Sant Agustí\nL'escriptor Pep Albanell, autor 'de capçalera' de la Biblioteca Sant Agustí\nEl projecte es donarà a conèixer aquest dissabte, 20 de desembre, a les 11 del matí També comptarà amb la participació de l'alcalde de la Seu, Albert Batalla\nLa Biblioteca Sant Agustí de la Seu d'Urgell durà a terme aquest dissabte, 20 de desembre, a les 11 del matí, la presentació de l'escriptor Pep Albanell com el seu autor “de capçalera”. En aquest acte hi prendran part el mateix Pep Albanell i l'alcalde de la Seu d'Urgell, Albert Batalla.\nLa directora de la Biblioteca Sant Agustí, Lourdes Esteve, serà l'encarregada d'explicar en què consisteix el projecte d'apadrinament, al qual la biblioteca de la Seu d'Urgell s'hi ha adherit. Seguidament, Albert Batalla i Pep Albanell llegiran un conte cadascun: Història d'una bala i El jardí de música i cristall.\nPep Albanell, nascut a Vic, però que va créixer a la Seu d'Urgell, serà a partir d'ara una mena de padrí per a la Biblioteca urgellenca, fent-ne promoció i realitzant-hi activitats al llarg de l'any, com ara presentacions de llibres, una hora del conte o alguna xerrada.\nVincle amb les bibliioteques catalanes\nL’objectiu del projecte és fer evident el vincle existent entre els escriptors catalans i les biblioteques públiques del país, a través d'una acció que té com a antecedent el fet que moltes biblioteques treballen de forma habitual amb escriptors i escriptores i hi tenen un tracte continuat en el temps que ha donat bons fruits a nivell de col·laboracions, suports i coneixement mutu.\nEl projecte 'De Capçalera' ha estat impulsat pel Servei de Biblioteques de la Generalitat de Catalunya i la Institució de les Lletres Catalanes (ILC), amb la col·laboració de l’Institut Català de les Dones, al llarg d'aquest any 2014.


La vertebració de l’espai ibèric avança imparable - El triangle\nHi ha un somni i hi ha un camí: la reunió dels dos grans Estats que formem la península Ibèrica en una Confederació que doni ple sentit a aquest privilegiat territori que habitem, cruïlla de l’Atlàntic i la Mediterrània, de l’Àfrica i Europa. Després de tantes guerres i invasions que han martiritzat, durant segles, aquest hub -la península és un gran hub!- és hora que, sota els auspicis de la Unió Europea (UE), els ibèrics retrobem el nostre lloc en el món i construïm un espai de progrés i llibertat per a les pròximes generacions.\nAquest projecte, prenyat de futur, no para de portar-nos bones notícies:\n*S’ha confirmat que el portuguès António Guterres, sens dubte la personalitat ibèrica més rellevant d’aquest primer tram del segle XXI, serà reelegit secretari general de l’Organització de les Nacions Unides (ONU) pel pròxim quinquenni\n*La Comissió Europea ha decidit que començarà el pla de recuperació post-pandèmia per Espanya i Portugal, ja que la presidenta Ursula von der Leyen considera que són els dos països que han fet abans i millor els deures\n*Després de la XXXI Cimera bilateral celebrada entre ambdós països el mes d’octubre passat a Guarda, s’ha creat, per primera vegada, un mecanisme de seguiment per tal que els acords entre governs no quedin, com passa sovint, en paper mullat.\n*Els quatre màxims representants institucionals i polítics d’Espanya -el rei Felip VI i el president Pedro Sánchez- i Portugal -el president Marcelo Rebelo de Sousa i el primer ministre, António Costa- s’han reunit tots plegats diverses vegades en els últims mesos, exhibint una sintonia total.\nL’última trobada va ser el dia 4 de juny passat, quan tots quatre van assistir i van avalar, oficialment, la presentació de la candidatura conjunta d’Espanya i Portugal per organitzar el Mundial de futbol de l’any 2030. La FIFA prendrà la decisió sobre el lloc de celebració d’aquesta competició l’any 2024. Però, sigui quin sigui el veredicte, el gest i la voluntat de col·laboració que han evidenciat les més altes autoritats espanyoles i portugueses és una fita històrica que cal subratllar.\nSi els Estats Units i la Xina maoista van començar, als anys 70, el desglaç de les seves relacions amb l’anomenada “diplomàcia del ping pong”, no hi ha dubte que el projecte d’organitzar conjuntament el Mundial de futbol de l’any 2030 pot donar un impuls definitiu a la dilució de l’absurda frontera mental i política que encara separa, després de 380 anys, Espanya i Portugal. En aquest sentit, la “diplomàcia del futbol” pot ser l’empenta necessària per fusionar el destí d’ambdós Estats i de les enormes àrees d’influència lingüística i cultural que mantenen a l’Àfrica i a Amèrica.\nSeparats, Espanya i Portugal som uns actors molt secundaris en el món de la globalització. Units, aconseguirem tenir una veu potent en el projecte de construcció europea i esdevindrem una tercera potència entre els grans blocs anglosaxó i xinès. En el planeta hi ha gairebé 1.000 milions d’habitants que parlen les llengües ibèriques!\nAmb 1.214 kilòmetres, la frontera entre Espanya i Portugal (La Raia) és la més llarga que separa dos països de la Unió Europea. Massa frontera per a dues societats que, entrats en el segle XXI, s’assemblen com dues gotes d’aigua. Us animo que llegiu el diari eltrapezio.eu, amb notícies i articles d’opinió en llengua portuguesa, espanyola, gallega i catalana. Veureu que els podem llegir i entendre perfectament, encara que no dominem alguna d’aquestes quatre llengües. Per què no som valents i, amb l’eina de la intercomprensió –sense prejudicis ni imposicions- avancem cap a una més gran compenetració, preludi d’una futura vertebració econòmica i política?\nEl concepte d’Espanya com a “nació de nacions”, que promou el president Pedro Sánchez, neix coix. La península Ibèrica –no només Espanya- és, en el seu conjunt, una “nació de nacions” i, sobre aquesta base plural i complementària, és com cal encarar el futur. En general, la població d’Espanya i Portugal és favorable a una major integració peninsular. Ara cal que els polítics transformin aquest sentiment difús en realitats tangibles.\nEl projecte de reunió ibèrica té molts partidaris -cada cop més-, però també molts enemics. Hi ha una facció de l’independentisme català -la més hiperventilada- que considera que l’iberisme és el “cavall de Troia” contra la secessió. Obliden que, en la història de Catalunya hi ha independentistes, com el mític president Francesc Macià, que tenien la fraternitat ibèrica com a horitzó geopolític final, com va deixar molt clar en el seu discurs el 14 d’abril del 1931.\nTancats en el “triangle” que va del Cap de Creus a la Val d’Aran i al Delta de l’Ebre, els catalans estem condemnats a la inanició. La nostra plena potència l’assolirem si aconseguim consolidar la Diagonal ibèrica –Lisboa & Madrid & Barcelona- com a eix que dona sentit a la dimensió peninsular. Hi ha feina, hi ha futur, hi ha esperança. Manquen lideratges que, sense complexos, abanderin aquest repte històric.\nPrevLa vertebración del espacio ibérico avanza imparable


MUNTANYES I CAMINS (i altres històries...): de setembre 2013\nDurant molt de temps, la conca alta del riu Gaià va ser frontera natural entre els dominis cristians del comtat de Barcelona i els sarraïns. Això va provocar l’aparició de nombroses fortificacions, torres i castells, que s’anaren construint entre els segles X i XII amb l’objectiu de defensar el territori i, alhora, afavorir-ne l’expansió i el repoblament. Castells roquers, torres isolades, cases fortes com Queralt, Montargull, Montfred, Santa Coloma, Aguiló, Seguer, Santa Perpètua. Montclar, Biure, Pontils, Les Piles, Ramonet, Montagut, Querol, Pinyana, Selmella, Saburella, Vallespinosa..., en són una bona mostra.\nD’entre tots, triar-ne un se’m fa molt difícil ja que cadascun d’ells té algun tret especial que el diferencia dels altres: la seva situació, l’estat de conservació, els elements constructius... però des de sempre el castell de Saburella m’ha criat l’atenció i avui he decidit tornar-lo a visitar.\n“Del castell de Saburella sobta, en arribar-hi, el seu bon estat de conservació. El clos murat conserva un alçat remarcable en tot el seu traçat i les estructures constructives més emblemàtiques mantenen, també, la seva entitat. Només les habitacions que distribueixen l’espai intern presenten una major degradació que dificulta esbrinar quina era la seva funcionalitat dins el clos ja que l’aflorament de la roca, la potència dels enderrocs que s’amunteguen en alguns sectors i la vegetació en dificulten l’observació de les restes. Des del castell s’albira, al nord, Sant Miquel de Montclar; al nord-est, el cim de Formigosa i el torrent de Comadevaques; a l’est, el puig de Montagut i el castell de Pinyana; i al sud, el Camp de Tarragona i la vall del Gaià.”\nDes del conjunt d’edificacions que conformen Cal Batllet, just allà on acaba la carretera que puja des del Pont d’Armentera, prenc la pista de terra que comença a guanyar alçada vers les Roques de Cal Batllet i el Puig de les Agulles. Pals indicadors de fusta assenyalen el camí a seguir i ben aviat, girant la vista enrera, es té una bona panoràmica del mas enclotat i de la serra de Selmella, on destaquen l’enlairat castell i, als seus peus, les cases del llogarret i de l’església de Sant Llorenç.\nL’ample camí transcorre i travessa el paisatge característic de l’Alt Gaià, un paratge que està inclòs en el pla d’espais d’interès natural del castell de Saburella, entre terres conreades de cereals localitzades en els replans mentre clapes de pinedes de pi blanc, garrigues i brolles de bruc d’hivern i romaní creixen en els vessants més costeruts on es troben marges i barraques de pedra seca que humanitzen l’indret.\nEn arribar a una colladeta destrio el camí que puja cap al Coll de les Agulles i segueixo el branc que, després de planejar durant poca estona, ja comença a baixar vers la Casa Nova de Saburella, actualment arruïnada, on es destaca el turó del castell presidint l’indret.\n“El castell de Saburella està assentat damunt d’un turó cònic proper al torrent de Comadevaques, que baixa de la banda de Vallespinosa. La primera referència documental del lloc és de l’any 1229 quan s’esmenta en el testament de Ramon Alemany de Cervelló, on es disposa que s’edifiqui en el castell una capella en honor a Sant Miquel i s’hi lleguen diverses rendes per al seu sosteniment i per al del capellà al qual haurà de servir. Les poques notícies històriques que ha generat aquesta fortificació fan difícil establir una datació exacta sobre la seva construcció, amb tot, hom suposa que la seva construcció ha de ser tardana, de finals del segle XII o principis del XIII i relacionada, de ben segur, amb els conflictes que en el veí castell de Selmella tingueren lloc entre el monestir de Santes Creus i la nissaga dels Cervelló.”\nJust després de deixar enrera els corrals del mas, el camí comença a vorejar els peus del turó on ben aviat trobo un corriol a l’esquerra que s’enfila amb força per entre la pineda i el botjar i que segueixo fins arribar al pany de muralla on s’obre la porta nord del castell.\n“La porta nord, amb una obertura de 2 metres d’amplada, presenta un complert arc rebaixat, compost per 12 dovelles i les pollegueres. Està defensada per una torre circular solidària a la muralla que actua com a angle del recinte. Conserva el seu alçat original intacte de 9,5 metres, dividit en planta baixa, un pis i una sortida superior o terrat. La planta inferior, d'un diàmetre intern d'uns 3,5 metres, i a la que s’accedeix per una porta acabada amb llinda plana, és coberta per una falsa cúpula. La planta superior, amb porta acabada amb arc de mig punt i uns 70 centímetres d'amplada, presenta una coberta de cúpula rebaixada. Per una obertura quadrangular situada just en el centre de la coberta d’aquest pis, hom pot accedir al terrat superior.”\nJa dintre del recinte del castell, que presenta en planta un desenvolupament molt irregular però perfectament adaptat al relleu del turó on s’aixeca, em dirigeixo cap al tram central de la muralla oest on sobresurt un torre ben vistent.\n“Aquesta torre, de planta circular, ha conservat completament el seu alçat i presenta una distribució similar a la de l’angle nord: planta baixa, pis i terrat exterior, amb porta de llinda plana i falsa cúpula a la planta baixa i porta acabada en arc de mig punt i coberta amb cúpula rebaixada al pis superior. En aquest cas, però, tots els pisos es comuniquen internament per una obertura central a les cobertes. Aquestes torres d’angle, així com bona part del pany de muralla, presenten un parament de grans blocs de pedra calcària poc desbastats i en alguns punts aquesta disposició dels blocs tendeix a formar un encoixinat. Per aquestes característiques de l’aparell, del qual se’n desconeix cap altre exemple en fortificacions properes, hi ha autors que han generat diverses hipòtesis que defensen l’origen tardoromà, musulmà i del primer romànic del castell.”\nDesprés de passejar-me per entre els enderrocs dels edificis interiors surto del castell per la porta sud, la principal del recinte, que conserva el brancal esquerre i les primeres dovelles d’arrancada de l’arc de tancament. També estava defensada per una torre que es troba enderrocada a nivell de coberta de la planta baixa, just fins a l’alçada de la llinda.\nAra ja toca fer la tornada fins a Cal Batllet. Podria fer-ho seguint el camí que m’hi ha dut però prefereixo trepitjar un bocí més d’aquest territori i em decideixo per fer una petita marrada que em porta fins a Cal Mandil, una de les grans masies bastides a redós del turó de Saburella i que, segurament, va entrar en decadència quan van anar desapareixent mercats i fires, el camins es van anar degradant i l’aspra terra només donava minsos guanys per subsistir.\nQuina llàstima que aquestes masies no guardin una mica de l’esplendor que van tenir en temps reculats. Suposo que si el gran roure mort que presideix el Camp Gran i el Camp del Ferré pogués parlar, ens podria explicar les mil-i-una històries que ha vist i ha escoltat. Però és impossible i cal seguir el camí de retorn.\nPer saber-ne més d’aquest castell i dels altres veïns us recomano la guia “Els Castells del Gaià” de Marina Miquel, Josep Santesmases i Dolors Saumell, (Les Guies de l’IEV - Cossetània Edicions, 1999) que és d’on són les notícies arquitectòniques i històriques sobre el castell de Saburella. I per seguir els camins que hi duen consulteu el mapa “Muntanyes de l’Alt Gaià” (Escala 1:20.000. Editorial Piolet, 2011).


Educació 360 compareix al Parlament 🌼 Competències en el lleure educatiu🌼 La Diputació de Girona s'adhereix a l'Aliança- Butlletí Abril Educació 360\nL'Aliança Educació 360 compareix al Parlament de Catalunya\n“Fer efectiu el dret a l’educació a tot arreu i a tot hora”. Així van descriure l’objectiu de l’Educació 360 els representants de l’Aliança, a la comissió d’ensenyament del Parlament de Catalunya. Davant de tots els grups parlamentaris, es va proposar un canvi profund de la concepció de l’educació amb 15 mesures. Entre elles, la incorporació del temps de migdia i les extraescolars al projecte educatiu de centre i estratègies de Tarificació Social.\nEsteu pensant en repensar els vostres projectes educatius comunitaris? Doncs ara compteu amb una eina que us ajudarà: la nova guia Repensem els projectes educatius comunitaris, en clau 360. L’equipatge per aquest viatge és fàcil: mirada oberta per repensar, portes obertes per deixar entrar la comunitat, il·lusió i entusiasme. Sinó vas poder assistir a la presentació del passat 28 de març, et convidem a descarregar-la. Bon viatge!\nEn la celebració del primer any de la xarxa territorial de les comarques gironines, el projecte compta amb l’adhesió de la Diputació de Girona i 11 ajuntaments d’arreu de les terres gironines. La Jornada Anual d’Educació 360, ha aplegat aquest cap de setmana, una setantena de representants de centres educatius, ajuntaments i entitats de les terres de Girona, a La Vall d’en Bas.\n1a trobada d'ajunta-\nments de Barcelona adherits a l’Aliança\nL’Aliança Educació 360, entitats, escoles, instituts i ajuntaments de les Terres de l’Ebre presentaran l’Educació 360, el proper 4 de maig, a Tortosa. Serà en el marc de la jornada, Impulsem l’Educació 360 a les Terres de l’Ebre, que té com a objectiu presentar aquesta nova mirada educativa a les comarques de l’Ebre i posar en valor els projectes que ja s’hi estan realitzant. Inscriu-te.\nEn el marc de l'Aliança Educació 360, i amb els principals moviments del lleure educatiu, hem volgut respondre aquesta pregunta i ho hem fet amb l’elaboració de la publicació Competències per a la vida en el lleure educatiu. La presentarem el proper 7 de maig, a Barcelona, i organitzarem el diàleg Reptes i connexions del lleure educatiu en la societat actual, conduit per Ignasi Aragay, director adjunt del diari Ara. Ja t’hi pots inscriure! Tots els assistents rebran un exemplar de la publicació.\nBADALONA - Fundació Salut Alta\nApreniJoc: centre de connexions al servei d’un somni\nAmb el somni d'un barri on els infants puguin jugar lliurement i on puguin gaudir d’espais de lleure de qualitat, la Fundació Salut Alta de Badalona impulsa Aprenijoc. El projecte genera accés a una activitat diària de lleure educatiu, forma els adolescents, fent-los referents positius, realitza activitats de joc mensuals a l’espai públic i crea un espai de referència i vincle per a famílies. És un dels tres finalistes de la Crida Comunitats que Eduquen.\nCom podem promoure oportunitats educatives pels adolescents més enllà de l’escola?\nConstruir un catàleg d’extraescolars de qualitat, adequades als interessos i necessitats dels joves de la nostra comunitat és una forma excel·lent d’incrementar les seves oportunitats educatives. Si, a més, a través d’aquestes activitats, connectem els adolescents amb els equipaments i recursos del territori estarem promovent la seva participació en la vida social i cultural del mateix. Així ho està fent Granollers, a través del programa Adolescències 360.\nAprenentatge al llarg de la vida, autogestió, ús interactiu d’eines i recursos diversos, interacció amb els altres, interacció amb el món, trans-disciplinarietat i multi-alfabetització. Aquestes 7 macro competències, que defineix la UNESCO com a base per als currículums de l’educació del segle XXI, estan molt presents en el lleure educatiu. Així ho recull la nova publicació Competències per a la vida en el lleure educatiu, elaborada per l’Aliança.


Un treball sobre la manca de vocacions professionals tecnològiques | neussletter\nUn treball sobre la manca de vocacions professionals tecnològiques\nPublicat el 23/10/2017 per EUSS Enginyeria\nEn Joan Ramon Molero, responsable de Promoció i Comunicació, i professor de Marketing Industrial, ha finalitzat recentment el seu màster universitari en Direcció Estratègica de la Comunicació Empresarial (DECE) per la UVic-UCC.\nEl seu treball final de màster (TFM) es titulava “Identitats professionals – El cas de l’Enginyeria” i amb ell s’ha volgut abordar una problemàtica real com és la manca de vocacions professionals cap als estudis d’Enginyeria, i esbrinar si la manca de referents culturals podria determinar-ne la baixa popularitat d’aquesta professió. Entenent per referents culturals elements com ara sèries de TV que donin visibilitat a la seva tasca.\nD’uns anys cap aquí el món de l’enginyeria està emetent tocs d’alerta per la manca de joves que volen fer aquests estudis per esdevenir enginyeres i enginyers.\nTot i que l’estudi s’ha fet a partir de membres ja col·legiats en enginyeria (recerca qualitativa) i amb estudiants d’enginyeria (recerca quantitativa) s’han aconseguit uns resultats que fan pensar que l’Enginyeria necessitaria algun referent cultural que doni visibilitat i notorietat a la seva professió.\nPer tant, esbrinar el perquè els estudis d’enginyeria tenen poc atractiu entre els joves, i menys encara entre el col·lectiu femení, tot i tenir taxes d’atur molt baixes serà la hipòtesi de recerca.\nCal mencionar la col·laboració de l’Escola Universitària Salesiana de Sarrià (EUSS) i d’Enginyers Barcelona (EBCN) pel desenvolupament de la recerca d’aquest TFM.\nAquesta entrada s'ha publicat dins de Màsters i s'ha etiquetat en Comunicació, Engineering, Masters, Personal, TFM per EUSS Enginyeria. Afegeix a les adreces d'interès l'enllaç permanent.


Equip - Padel Vilablareix\nEl valor del Club Pàdel Vilablareix és el seu equip humà que el forma, un equip que viu el món del pàdel des de fa més de 16 anys. El nostre equip està format per professionals qualificats i amb experiència contrastada.\nEls nostres clients són persones com nosaltres, i el tracte personal i la nostra disponibilitat i empatia ens diferencia, busquem relacions a llarg termini perquè tothom aprengui i disfruti del pàdel.\nGerent Pàdel Vilablareix\n9 d’agost de 1979.\nAny 1988 inici carrera deportiva com a jugador de tennis.\n10 anys com a Tenista d’elit compartint entrenaments amb jugadors com Tomy Robredo, Feliciano López , Rafa Nadal, Carlos Moya entre altres.\nJugador de pàdel des dels 16 anys.\nMillor posició Nº 20 del ranking Federació Espanyola de pàdel.\nLlicenciat en preparació esportiva.\nInstructor de tennis i pàdel.\nMonitor i Professor de tennis i pàdel.\nCampió d’Espanya de pàdel per equips 3a Categoria 2002.\nCampió d’Espanya de pàdel per equips 2a Categoria 2002.\nCampió provincial de Girona del circuit Bronze Federació Catalana de Pàdel 2013.\nSponsor oficial marca de pàdel Kaitt\nDirector Esportiu Pàdel Vilablareix\n23 de juliol de 1986.\nNº 16 ranking Federació Catalana de Pàdel.\nJugador 190 del World Pàdel Tour.\nCurs de tecnificació pàdel.\nSponsor oficial marca de pàdel Just ten


Llevadonas. Les boles xines\nLes boles xines\nLes boles xines tenen el seu origen a l’ època del Japó Feudal. Es creu que van ser inventades per un emperador que tenia moltes concubines i que no tenia temps per a preliminars. És una eina cada cop més coneguda i utilitzada per la seva eficàcia. Però sovint es recomanen sense saber l’estat previ de la musculatura del sòl pelvià i això, en ocasions, pot causar problemes.\nPer exemple, moltes vegades, després de tenir un nadó, es recomana fer-les servir sense verificar si hi ha una cicatriu sensible o sense valorar si hi ha una manca de to, la qual cosa pot provocar dolor i/o impossibilitat per a aguantar les boles xines. És per això que seria aconsellable que, abans de començar a utilitzar-les, un especialista en sòl pelvià valorés si és convenient o no.\nLes boles xines originals, també denominades esferes pèlviques, són dues boles unides per un cordó normalment recobertes de silicona, tot i que actualment també hi ha models amb una sola bola. A l’interior d’aquestes boles hi ha una altra boleta que pot ser de diferents pesos i mides en funció del model. L’elecció del model de bola xina és molt personal i dependrà de cada dona i de com estigui el seu sòl pelvià. A farmàcies i sex shops en podem trobar molts models.\nLes boles xines serveixen per a diferents coses: milloren la força i el to del sòl pelvià, milloren la lubricació i afavoreixen la circulació de la zona. Abans de fer-les servir caldrà, en primer lloc, llegir les instruccions del fabricant abans d’ utilitzar-les per primera vegada. Lubricar-les amb un lubricant de base aquosa i introduir les boles o bola a l’interior de la vagina com si fossin un tampó.\nUn cop introduïdes, ens assegurarem que la nostra musculatura és capaç de subjectar-les sense que hàgim de realitzar cap esforç. Si és així, el que farem serà caminar amb elles per tal que les boles petites que hi ha a l’ interior vibrin i facin activar de manera involuntària la musculatura, el que ajudarà així a millorar el to muscular.\nSi, al contrari, en posar-nos dretes, notem que hem de fer força, serà indicatiu que no estem preparades per a poder fer això. És important realitzar aquest treball de forma progressiva. El primer dia, amb 5-10 minuts, n’ hi haurà prou. I anirem augmentant progressivament en franges de 5 minuts fins arribar a tolerar entre 45-60 minuts.\nPerò també podem donar un altre ús a les boles xines. Les podem fer servir per realitzar les contraccions voluntàries del sòl pelvià, a manera de pesa. En aquest cas, començarem fent poques repeticions amb pauses entremig i podrem repetir la seqüencia dues o tres vegades. Al principi les podem utilitzar en dies alterns i a poc a poc anar espaiant la freqüència. En finalitzar la sessió de treball, les retirarem estirant del cordonet i les rentarem amb aigua tèbia i sabó i les deixarem assecar.\nMarta Andreu Roig\nFisioterapeuta col. 4006 de Llevadonas


Mercadona culmina la substitució total de les bosses - Mercadona\nA partir de hui 15 d'abril s'eliminen de totes les botigues les bosses de plàstic d'un sol ús. En les més de 1.600 botigues només hi haurà tres opcions per a fer la compra: bosses de paper, bosses amb un 50-70 % de plàstic reciclat procedent de l'embalatge utilitzat a les seues botigues i cistelles de ràfia.\nEsta iniciativa suposa per a la companyia de supermercats reutilitzar 3.000 tones anuals del plàstic que recupera a les seues botigues, que convertix en bosses per a la compra. El procés desenvolupat per Saica Natur aconseguix reintroduir el residu plàstic de Mercadona en nous recursos reciclats.\nMercadona anima els seus clients a reutilitzar les bosses i cistelles que tots tenim a les nostres cases amb l'objectiu de fomentar, entre tots, els principis de l'Economia Circular.\nMercadona, companyia de supermercats físics i de venda online, elimina hui de manera definitiva de totes les seues botigues les bosses de plàstic d'un sol ús. Les més de 1.600 botigues de la cadena ja només oferiran als clients tres tipus de bosses: les de paper, les de ràfia i les bosses amb un 50-70 % de plàstic reciclat procedent de l'embalatge recuperat a les seues botigues.\nEsta última alternativa és el fruit del compromís conjunt de clients, empleats i proveïdors, i de la seua implicació en l'aprofitament dels recursos, la reducció, la reutilització i el reciclatge per a allargar la vida dels materials i evitar que acaben a l'abocador. Per a la seua fabricació, la companyia, amb l’aplicació dels principis de l'Economia Circular, reaprofita anualment més de 3.000 tones de plàstic procedent dels embalatges recuperats a les seues botigues, que després envia als seus blocs logístics per logística inversa i des d'allí al gestor autoritzat Saica, que ho convertix en gransa, perquè el fabricant Plasbel li done una segona vida en forma de bosses per a transportar la compra.\nAmb esta mesura, que es va iniciar en 2018 a 66 botigues i s'ha implantat a la resta de la cadena de manera progressiva, "El Cap" (com la companyia denomina internament els seus clients) que oblide la seua bossa a casa ja pot triar entre la tradicional cistella de ràfia de 50 cèntims, una bossa de paper a 10 cèntims, i una bossa amb un contingut de plàstic reciclat entre el 50 % i el 70 %, també a 10 cèntims. Totes estes opcions són reutilitzables i reciclables.\nA més, la companyia instal·larà progressivament en totes les seues botigues un nou moble per a les bosses de plàstic que utilitzen "Els Caps" en les seccions de frescos, amb un nou sistema dispensador que en reduïx el desaprofitament. El mecanisme de reposició és més fàcil i intuïtiu que l'anterior, i facilita esta tasca al treballador de la secció. Així, també està previst que estes bosses siguen substituïdes per altres de material compostable abans de 2021. Mentrestant, amb el compromís de reduir el consum de plàstic, s'ha suprimit la zona de pretallament per a disminuir la quantitat de plàstic que quedava en el suport, i que era rebutjada.\nTotes estes iniciatives reforcen el compromís de Mercadona amb el desenvolupament d'una activitat sostenible. Una aposta que la va portar en 2011 a ser la primera empresa del seu sector a introduir iniciatives per a reduir la utilització de les bosses de plàstics d'un sol ús, i un any abans, en 2010, a convertir-se en pionera en el reciclatge de plàstic amb projectes com l'iniciat conjuntament amb el proveïdor totaler SPBerner per a incorporar una nova línia de parament (poals, llibrells, pals de granera i pals de fregar), fabricada amb el plàstic recuperat dels hivernacles.\nAixí mateix, la companyia col·labora des de 2001 amb Saica Natur, part del Grupo Saica que gestiona els residus i oferix servicis mediambientals, a través dels seus productes Saica Zero, que busca reduir la generació de residus, millorar-ne la segregació i minimitzar-ne l'enviament a abocadors, i Saica Circular, que busca retornar al mercat en forma de recursos nous allò que ja va ser utilitzat.\nBossa de paper i bossa de material reciclat de Mercadona, totes reciclables i reutilitzables\nProcés desenvolupat per Saica Natur que transforma el plàstic de Mercadona en recursos nous reciclats\nUn dels compromisos que Mercadona manté amb la societat és retornar part de tot el que rep d'esta. Amb este objectiu es desenvolupa el Pla de Responsabilitat Social de la companyia, que atén el component social i ètic a través de diferents línies d'actuació sostenibles que reforcen la seua aposta pel creixement compartit. Com a part d'esta política, Mercadona treballa en el Projecte de Distribució Urbana Sostenible i la millora de la qualitat de l'aire a les nostres ciutats per mitjà de camions i furgonetes propulsats per tecnologies més netes i eficients, i també en la construcció de cobertes enjardinades i jardins verticals a les seues botigues.\nUna altra línia estratègica del Pla de Responsabilitat Social de Mercadona és la sostenibilitat mediambiental. Per esta raó, Mercadona té un Sistema de Gestió Ambiental propi, enfocat a l'optimització logística, l'eficiència energètica i la reducció de residus; part d'este sistema està basat en els principis de l'Economia Circular i busca conjuntament amb els proveïdors totaler la conversió dels residus en recursos nous amb exemples com el de les bosses.\nA més, Mercadona col·labora amb més de 170 menjadors socials i 60 bancs d'aliments i altres entitats socials de tota Espanya, a les quals dona diàriament aliments, i participa en campanyes de recollida d'aliments. Igualment, treballa amb més de 28 fundacions i centres ocupacionals en la decoració de les seues botigues amb murals de trencadís, elaborats per més de 1.000 persones amb discapacitat intel·lectual.\nMercadona és des de 2009 membre del Fòrum Europeu de la Distribució per a la Sostenibilitat (REAP), un organisme copresidit per la Comissió Europea en què tots els seus participants són auditats periòdicament i externament en matèria de sostenibilitat. A més, és soci des de l'any 2011 del Pacte Mundial de Nacions Unides per a la defensa dels valors fonamentals en matèria de drets humans, normes laborals, medi ambient i lluita contra la corrupció.\nInformació sobre Saica\nGrupo Saica és l'empresa líder a Europa en la fabricació de paper reciclat per a cartó ondulat, amb una producció anual de 3,3 milions de tones de paper. Amb més de 10.000 empleats i presència a Espanya, França, Itàlia, Portugal, el Regne Unit, Irlanda, Turquia, Luxemburg i els Països Baixos. Grupo Saica té quatre línies de negoci: fabricació de paper reciclat per a cartó ondulat (Saica Paper), recuperació de materials reciclables (Saica Natur), envasos de cartó ondulat (Saica Pack) i embalatge flexible (Saica Flex). La xifra de negoci del grup és de 4.161 milions d'euros a tancament de 2018.\nCelebra amb Mercadona el Dia Nacional del Celíac


La creació d'empreses a Espanya va caure un 2,1% i les dissolucions van baixar un 5,9% al novembre\nAl novembre es van crear a Espanya 7.721 societats mercantils , un 2,1% menys que en el mateix mes de 2016, i es van dissoldre 1.808 empreses < / b>, un 5,9% menys , segons l'estadística de societats mercantils publicada aquest divendres pel Institut Nacional d'Estadística (INE).\nAl novembre la Rioja (28,0%), Castella-la Manxa i Comunitat de Madrid (totes dues amb 14,4%) són les comunitats autònomes amb major dinamisme empresarial (taxa de variació anual de societats mercantils creades) https://t.co/ U0UCyuB66W #INE pic.twitter.com/9oHGjwDvcK\n& mdash; INE Espanya (@es_INE) 12 gener 2018\nquant a la creació d'empreses, < b> el capital subscrit per a la seva constitució va superar els 371 milions d'euros , amb un augment anual del 15,9% , i el capital mitjà subscrit ( 48.067 euros ) va créixer un 18,4% .\nDe les 1.808 societats mercantils dissoltes al novembre, el 76,8% ho van fer voluntàriament, el 9,9% per fusió i el 13,3% restant per altres causes.\na més, al novembre van ampliar capital 2.468 societats mercantils , un 7 , 3% menys que en el mateix mes de 2016. en aquest cas, i l capital subscrit va registrar un augment del 70,1% i va superar els 2.980 milions d'euros < / b>.\nEn taxa mensual, les empreses creades van créixer un 6,7% al novembre respecte a l'octubre, i les dissolucions es i ncrementaron un 20% .\nPer activitat econòmica, el 24% de les empreses creades al novembre van correspondre al comerç i el 13,6% a immobiliàries, financeres i assegurances, mentre que entre les dissolucions el 20,7% van correspondre a companyies del comerç i el 16,7% a la construcció.\nl'activitat amb major saldo net de societats mercantils creades al mes de novembre va ser el comerç, amb 1.476 . Per contra, informació i comunicacions presentar el menor saldo net, amb 191 societats creades.\nSi s'analitzen les dades per comunitats autònomes, La Rioja (28%), Castella-la Manxa i Comunitat de Madrid (totes dues amb 14,4%) van ser les regions amb les taxes anuals més altes en creació d'empreses, mentre Catalunya (-19%), Galícia (- 17,3%) i Cantàbria (- 13,3%) van registrar els majors descensos.\nQuant a les societats dissoltes, les comunitats amb les taxes positives més altes van ser Illes Balears (27,6%), La Rioja (23 , 1%) i Andalusia (22,6%). Per contra, les que van presentar les majors baixades van ser Navarra (- 71,4%), Múrcia (- 59,3%) i Cantàbria (-57,1%).\nAl novembre 2017 creen 7.721 societats mercantils (2,1% menys que al novembre 2016) i es dissolen 1.808 (5,9% menys) https://t.co/ U0UCyuB66W #INE pic.twitter.com/5oOCC7OZbl\nArtículo anteriorLes estacions d'esquí espanyoles superen els mil quilòmetres de neu aquest cap de setmana\nArtículo siguienteEL MUSEU DEL TABAC BAT EL RÈCORD HISTÒRIC DE VISITANTS ' Andorra, 12-01-18


Borràs, sobre el recurs de Cs i el PP: "La resposta més incontestable és que el 28-A s'omplin les urnes de Puigdemont"\nLa candidata de JxCat afirma que volen "apartar" l'"altaveu" de l'independentisme a Europa\n3 min. Lleida 25/04/2019 20:58\nDes de la Llotja de Lleida i davant de mig miler de persones, la candidata de JxCat Laura Borràs ha cridat a respondre al recurs de Cs i el PP contra la candidatura de Carles Puigdemont a Europa amb vots per JxCat el 28-A. Davant la possibilitat que no el deixin presentar als comicis –la JEC ho decidirà el dia 29–, la candidata ha demanat "ser responsables" i donar suport a les urnes a qui és, segons Borràs, l'"altaveu" de l'independentisme a Europa.\n"El recurs més incontestable és que diumenge s'omplin les urnes de vots de Puigdemont", ha assegurat. "Proven cada dia que renunciem, però no ho aconseguiran", ha afirmat, i tot seguit ha afegit: "El que no aconsegueixen a través del diàleg ho intenten amb la denúncia".\nBorràs s'ha referit a l'últim recurs de Cs i el PP contra la candidatura de Puigdemont, Comín i Ponsatí perquè no es pugui presentar a les europees. "És gravíssim; els hem de recordar que [Puigdemont] és un home lliure a Europa. És el nostre altaveu a Europa, i per això el volen silenciar", ha dit, i ha afegit que JxCat hi presentarà al·legacions –la JEC ho decidirà, dilluns, 29 d'abril–. La número tres per Barcelona, Míriam Nogueras, ha afegit que "volen apartar Puigdemont perquè ha aconseguit vèncer l'Estat".\nMas apel·la al votant de JxSí\nL'expresident de la Generalitat Artur Mas ha cridat a passar el rasclet aquests últims dies per convèncer els indecisos i ha apel·lat al votant de Junts pel Sí perquè opti, en aquests comicis, per la llista de Jordi Sànchez.\n"Si no els podem guanyar en la repressió, sí que els podem guanyar en la votació, i això depèn de diumenge", ha afirmat l'ex cap de l'executiu, que ha afegit que també "són molt importants" les eleccions municipals i les europees. "Que ningú s'adormi, que ningú es despisti; aquests dies serveixen per convèncer la gent que ens ha votat tantes vegades", ha dit Mas. Per exemplificar-ho, ha fet referència a la coalició de JxSí: "Allò va ser l'expressió de la unitat i del que tantes vegades la gent ens havia demanat. El que s'assembla més a Junts pel Sí és Junts per Catalunya".\nL'expresident ha lamentat que no s'hagi pogut reeditar la coalició però ha evitat les crítiques a Esquerra. "Ja intuïu tots per què", s'ha limitat a dir.\nEn contra del vot útil i del PSC\nAquest dijous a Lleida també ha intervingut el portaveu adjunt de JxCat al Parlament, Eduard Pujol, que aquests dies de campanya ha participat en actes a Ponent. Per reclamar el suport a JxCat i ser "fort" a Madrid, ha recordat que amb influència a Madrid fins i tot José María Aznar, el "més espanyol de tots", va suprimir el servei militar obligatori. "Què no farà Pedro Sánchez?", s'ha preguntat. Ara bé, també ha avisat que si no necessita els independentistes, el PSOE tornarà a aplicar el 155. "Ja ho ha fet", ha afegit.\nInsistint en la mateixa idea, l'alcaldable per Lleida i fins ara diputat al Congrés Antoni Postius ha demanat "no fer cas del vot útil" i anar a votar "sense por" el 28 d'abril. "Que no ens enganyin: aquí a Lleida ja sabem què és el tripartit del 155", ha dit, en referència al pacte dels socialistes amb Cs a l'ajuntament.\nA l'entrada de l'acte hi havia una desena de manifestants dels CDR que reclamaven la implementació del resultat de l'1 d'Octubre. "No us oblideu del mandat de l'1 d'Octubre, és vinculant", ha afirmat un dels manifestants. La candidata Laura Borràs, que s'hi ha acostat a parlar i a donar-los la mà, ha afirmat que ella "no oblida l'1 d'Octubre".


ASUS anuncia EeeBook X205 portàtil de Windows per 199 $ per contrarestar Chromebooks i bull; - Dispositius\nASUS anuncia un portàtil de Windows EeeBook X205 de 199 $ per contrarestar els Chromebooks\nIFA 2014 - Aquesta setmana els PC Windows barats comencen a aparèixer per endur-se la quota de mercat de Chromebooks. La primera empresa a anunciar un portàtil barat de 199 dòlars és ASUS amb l’EeeBook X205, un dispositiu que gestiona la versió gratuïta del sistema operatiu de Microsoft, Windows 8.1 amb Bing.\nEn termes d’especificacions tecnològiques, no podeu esperar molt per una màquina de 199 dòlars. L’EeeBook X205 presenta una pantalla d’11,6 polzades amb una resolució de pantalla de 1366 x 768, amb un processador Intel Atom Bay Trail (amb InstantGo) amb 2 GB de RAM i Asus exigeix fins a 8 hores de durada de la bateria.\nEl portàtil és compacte i té un disseny ergonòmic. No és massa pesat, només pesa menys de 2 lliures amb un teclat a mida completa. El taulell tàctil és ampli amb suport per a gestos intel·ligents mentre s’utilitza Windows 8.1.\nPrimer cop d'ull a EeeBook X205\nASUS també inclou 100 GB d’emmagatzematge gratuït OneDrive durant 2 anys, cosa que s’espera ja que l’empresa també ofereix ofertes similars amb Google Drive amb tots els Chromebook. Ha quedat clar que Microsoft intenta que Google impedeixi expandir la seva idea de Chromebook, fent que Windows sigui realment barat o fins i tot gratuït en dispositius nous per reduir el cost i intentant moure els usuaris perquè finalment confiïn al núvol.\nL’ASUS EeeBook X205 va costar 199 dòlars i estarà disponible als Estats Units i a Europa el novembre.\nCom evitar que Windows 10 canviï la impressora predeterminada\nTema del camp de roselles per a Windows 10 (descarregar)\nVenda de vacances de Microsoft '12 dies d'ofertes: ofertes del dia 12\ncom veure les finestres d'escriptori **\nel firefox té un mode fosc\nxbox one x edició escorpió unboxing


Wikiloc | Itinéraire Moror - Beniure - Sant Esteve de la Sarga - La Masia - Alzina - Font de la Mulla - Moror\nMoror-ruta lo castellot-barranc del bosc-Sant Marti les tombetes-Lo Castellot-Moror (randonnée)\nItinerari de Moror a Sant Martí de les Tombetes. Un despoblat d'Època Tardoantiga i Medieval (randonnée)\nMoror-Cova Sant Miquel-Castellot-Sant Marti de les Tombetes (randonnée)\nL'excursió comença al poble de Moror, a tocar de la font del poble, al peu de la carretera local de Sant Esteve de la Sarga. Aquesta via es correspon, més o menys, amb el camí de Mur a Sant Esteve de la Sarga. Nosaltres l'agafem cap a l'oest i envoltem Moror per la banda de baix.\nUna vegada hem deixat enrere aquesta localitat, a mà esquerra, veiem la cabana del Carrió. Aquest és el punt en el qual ens hem de desviar pel camí de la Pedrera, que comença a baixar cap a la vall formada pel barranc del Bosc.\nPrimer cap al sud-oest, després cap al sud i finalment cap al sud-est, avancem per aquesta via mentre perdem més i més altura. Davant de nosaltres, s'eleva de manera majestuosa el massís del Montsec d'Ares amb el seu cim culminant, Sant Alís, de 1.675,4 msnm.\nEn acabant, el camí de la Pedrera trenca decididament cap a migjorn per després dur-nos en direcció nord-oest. És aleshores quan travessem la partida de Lo Serradot.\nNovament, girem cap a l'esquerra i, al remat, abandonem aquesta via per a incorporar-nos, cap a la dreta, al camí de la Rialera, dit així per la partida per on passa. Endemés, es correspon, més o menys, amb el camí de Moror a Sant Esteve de la Sarga.\nContinuem baixant més i més per a passar el barranc de la Mulla. El camí és senzill i no té massa pèrdua. A més a més, no massa sovint però de vegades veiem marques de GR que ens confirmen la bona direcció.\nEn havent travessat el barranc de la Mulla, comencem a pujar. A mà esquerra, enclotada, portem la llau del Quiró que, aigües amunt, té el nom de barranc de la font Tova.\nDesprés d'un tram d'ascensió acompanyats de bosc i sotabosc, quan deixem de pujar apareixen grans prats i terrenys conreats. De fet, quan el camí de Moror a Sant Esteve de la Sarga va a parar a un d'aquests trossos, l'abandonem i trenquem cap a la dreta per una pista que es correspon amb el camí dels llocs de la Feixa i que, en cosa de cinc minuts, ens retorna a la carretera local de Sant Esteve de la Sarga.\nAgafem la carretera, que és per on continua el camí dels llocs de la Feixa, molt a prop ja del poble de Beniure, on hi fem cap en cosa de deu minuts més. Es tracta d'un nucli de reduïdes dimensions on hi destaca la xicoteta església dedicada a sant Roc, de factura, pareix que, moderna.\nDeixem enrere Beniure i fiquem rumb ja a Sant Esteve de la Sarga, nucli principal d'aquest municipi des de primeries del segle XX. Hi apleguem al cap de mitja hora. Recorrem els seus carrers i baixem a contemplar l'església de sant Esteve, romànica, ubicada a la banda de baix de la localitat.\nAcabada la visita, desfem els nostres passos fins al punt on havíem enllaçat amb la carretera local de Sant Esteve de la Sarga. En aquest punt se li separa el camí dels llocs de la Feixa. Nosaltres continuem la excursió recte per la carretera, que a partir d'ací també es correspon amb el camí de Sant Esteve de la Sarga a Cellers.\nAmb aquesta via anem guanyant altura a poc a poc. A mà esquerra ens acompanya la serra d'Alzina. Al cap d'un quart d'hora, travessem el barranc d'Alzina i és aleshores quan el camí de Sant Esteve de la Sarga a Sellés es perd cap al nord-est en direcció a una granja que queda per damunt de nosaltres.\nContinuem l'excursió per la carretera local i, als cinc minuts, passem per la Masia, una casa isolada que no para massa lluny d'Alzina. De fet, no tardem en fer cap al peu d'aquest poble.\nEl camí del Grau arranca a la nostra esquerra, arrapat a la paret rocosa del cingle d'on penja Alzina. Una forta pujada ens duu fins a dins del poble. L'església, dedicada a la santa Creu, està situada a la banda de dalt del nucli. Pugem a veure-la.\nDesprés, anem a buscar la carretera d'Alzina, que baixa per fora del poble per a trobar la carretera local de Sant Esteve de la Sarga.\nAra ens espera mitja hora llarga de camí per la carretera que, de manera intermitent, es correspon amb el camí de Sant Esteve de la Sarga a Mur, fins a la font de la Mulla que, al seu torn està a mitja hora de Moror. En total, una hora per a arribar a aquest poble del Pallars Jussà. Recorrem els seus carrers pràcticament buits i, en acabant, fiquem el punt i final a l'eixida.\nCarretera local de Sant Esteve de la Sarga / Camí de Mur a Sant Esteve de la Sarga\nCamí de la Rialera / Camí de Moror a Sant Esteve de la Sarga\nCamí de Moror a Sant Esteve de la Sarga\nCarrretera local de Sant Esteve de la Sarga / Camí dels llocs de la Feixa\nCarretera local de Sant Esteve de la Sarga / Camí de Sant Esteve de la Sarga a Cellers\nCarretera local de Sant Esteve de la Sarga / Camí de Sant Esteve de la Sarga a Mur\nFont de la Mulla\nVista de Moror\nBonjour, a trouvé cette itinéraire intéressante Moror - Beniure - Sant Esteve de la Sarga - La Masia - Alzina - Font de la Mulla - Moror https://fr.wikiloc.com/itineraires-randonnee/moror-beniure-sant-esteve-de-la-sarga-la-masia-alzina-font-de-la-mulla-moror-36119725 Cordialement, Wikiloc | Itinéraires et randonnées du monde


Balanç positiu dels 25 anys de la Fundació Ernest Morató - Ràdio Palafrugell\nLa Fundació Ernest Morató celebrarà, avui al Museu del Suro, el 25 aniversari de la seva fundació. Segons el seu president, Enric Frigola, s’estan ultimant els detalls de l’acte, el qual començarà amb un reconeixement als expresidents de la Fundació. Així, Josep Bastons, Enric Vigas i Antoni Mas seran recordats per la tasca que van fer al capdavant de l’Ernest Morató.\nSeguidament, la celebració continuarà amb l’entrega de la 13a edició dels premis 2/4 a Bardinet-Rom Pujol i Núria Berengueras. Segons explica el president, el guardó de l’empresa es deu a la seva constant col·laboració en els cremats de les cantades, així com també per la difusió del gènere musical arreu de Catalunya. Per la seva banda, Berengueras rebrà aquest premi per ser la primera dona en liderar un grup d’havaneres en català.\nPer últim, l’acte es clourà amb l’actuació de 4 grups presents en el moment del naixement de la fundació. Així, les formacions Bergantí, Mariners de Riera, Peix Fregit i Port Bo faran la cloenda del 25è aniversari de la Fundació Ernest Morató.\nEl reflex d’un viatge a l’Havana\nDins l’acte, quedarà reflectida la percepció històrica sobre les havaneres, la qual ha anat ampliant el seu territori i la seva exigència des del punt de vista qualitatiu. No obstant, el convidat ha expressat també uns objectius que encara s’han de dur a terme. Un d’ells és crear un museu de l’Havanera. L’altre és institucionalitzar cada 1 de novembre un acte important en homenatge a Cástor Pérez; pioner en realitzar recitals d’havaneres, a través dels quals sorgiren les primeres cantades oficials. Una idea sorgida d’un viatge a Cuba sobre la qual encara s’estan ultimant alguns detalls.\nDarrerament, l’Enric Frigola destaca també altres intervencions en l’acte com ara l’alcalde de Palafrugell, Josep Piferrer, i la consellera de cultura, Mª Àngels Vilallonga. Així i tot, també afegeix que hi hauran algunes sorpreses que, qui vulgui conèixer-les haurà d’assistir a la celebració d’aquest acte cultural.\nPodeu escoltar l’entrevista sencera clicant el següent enllaç:\nUn estiu a la brava – Programa 05\nUn estiu a la brava – Programa 04\nUn estiu a la brava – Programa 03


‘Som Papiol’ octubre 2016: El Papiol ha començat un nou curs\nLa revista anuncia les coses importants que passaran al Papiol aquesta tardor\nHa sortit un nou butlletí d’informació municipal del Papiol, ‘Som Papiol’. Aquests dies rebreu la revista a casa. La distribució és gratuïta. També podeu accedir a la versió digital a través del web de l’Ajuntament. En aquest número, trobareu el resum de les coses més rellevants que han passat al Papiol durant l’estiu o la presentació dels grans reptes del govern municipal per al curs 2016-2017.\nAquest número d’octubre parla de les diferents festes que tenen lloc al Papiol durant tot l’estiu, des de Sant Joan i fins a l’Aplec de la Salut, i sobretot de la Festa major. La sortida d’aquesta revista coincideix amb l’inici del curs polític 2016-2017 i, per això, s’ha aprofitat per anunciar alguns dels projectes que durà a terme l’Ajuntament els propers mesos. El butlletí també recull informació relacionada amb els recursos econòmics que permetran tirar endavant aquests reptes.\nLa secció Tu fas Papiol en aquesta ocasió està dedicada a una entitat local relacionada amb l’educació, l’esplai Pa amb tomàquet, que aquest curs celebra el seu 10è aniversari. I la secció Fem memòria —una secció que promociona la recuperació i la conservació de la memòria històrica papiolenca— parla de com era anar a l’escola pública al Papiol fa 50 anys.\nEl proper número de la publicació ‘Som Papiol’ sortirà cap al final de la tardor i al començament de l’hivern.\nPodeu accedir a les versió digital de la publicació a través d’aquest enllaç: http://www.elpapiol.cat/papiol/apartats/index.php?apartat=254\nRecordeu que l’actualitat del dia a dia al Papiol es pot seguir a través del web municipal i de la pàgina de l’Ajuntament a Facebook.


València cobreix la majoria de places habilitades per a les persones sense sostre per l'onada de fred - À Punt\nValència cobreix la majoria de places habilitades per a les persones sense sostre per l'onada de fred\nEl PP considera un fracàs l'operació i denuncia que no s'ofereixen places suficients per a les 700 persones que viuen al carrer.\nEl dispositiu especial de l'Ajuntament de València per a les persones vulnerables i sense sostre és de 324 places / Europa Press\n11 de gener 2021 - 15:02\nL'Ajuntament de València ha cobert la pràctica totalitat de les 324 places que ha habilitat amb motiu de l'onada de fred per a donar una resposta a les necessitats de les persones vulnerables i sense sostre de la ciutat. L'alcalde, Joan Ribó, ha indicat que el dispositiu especial de 324 places que s'ha habilitat “està donant resposta a les necessitats de les persones vulnerables” i ha explicat que les tres últimes nits han quedat places buides. Segons ha informat, la nit de divendres van quedar lliures tretze places de pernoctació, mentre que dissabte van ser set les que no es van utilitzar i el diumenge a penes sis.\nDes del consistori han recordat que hi ha 192 places en albergs, 40 a l'alberg nou de Ciutat Vella, 66 en habitatges i 41 al Centre d'Emergències Climàtiques, però en cas que siga necessari, el dispositiu es podria ampliar sense problemes. A més, afirmen que l'Ajuntament garanteix en tot moment els recursos necessaris perquè cap persona es quede al carrer si no és la seua intenció, ja que no sempre estan disposats a anar a un alberg o a una casa.\nRibó ha assenyalat que per a assistir als qui no volen acudir a aquests refugis hi ha equips, amb personal de serveis socials i Policia Local, que els faciliten atenció, mantes, abrics i menjar. Així, ha precisat que la passada nit “s'ha parlat amb onze persones” que han decidit “continuar dormint al carrer”. En aquesta línia, ha comentat que l'Ajuntament “mai obliga” ningú que no vol a acudir als recursos habilitats per a pal·liar el fred.\nPer contra, el Grup Municipal del PP a l'Ajuntament de València ha criticat que l'operació fred habilitada pel consistori a la ciutat “no ofereix prou places d'alberg per a les més de 700 persones que dormen als carrers”. Així, ha censurat que l'executiu local, conformat per Compromís i el PSPV, que venia a rescatar persones”, fa “molt poc per les persones que ho necessiten.\nCatalá ha explicat que les places que ofereix l'Ajuntament per a pernoctar són 332 places en albergs, amb un reforç de 40, però les persones que viuen als carrers de la ciutat són més de 700, per la qual cosa “no s'arribarà ni a la meitat de les necessitats reals” en un hivern amb temperatures gèlides. Així, ha demanat al govern local que augmente els recursos i les places d'acolliment per a les persones que dormen al carrer i ha recordat que segueix pendent la construcció del nou alberg municipal.