LLEI 5/2019, del 31 de juliol, de l'Agència de Salut Pública de Catalunya i de modificació de la Llei 18/2009, del 22 d'octubre, de salut pública. - DOGC. Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya - Legislació - VLEX 801235637\nArticle 4. Formes de gestió\nArticle 5. Òrgans de govern, de participació i d'assessorament\nArticle 9. Funcions del president del Consell Rector\nArticle 11. Funcions de la Direcció\nArticle 12. El Consell Assessor de Salut Pública\nArticle 13. Consell de Participació\nArticle 18. Contracte programa\nArticle 21. Règim comptable\nArticle 22. Règim d'impugnació d'actes\nL'article 150 de l'Estatut d'autonomia de Catalunya estableix que correspon a la Generalitat, en matèria d'organització de la seva Administració, la competència exclusiva sobre l'estructura, la regulació dels òrgans i directius públics, el funcionament i l'articulació territorial, i també sobre les diverses modalitats organitzatives i instrumentals per a l'actuació administrativa.\nAixí mateix, l'article 162.3. b estableix que la Generalitat té la competència compartida en «l'ordenació, la planificació, la determinació, la regulació i l'execució de les mesures i les actuacions destinades a preservar, protegir i promoure la salut pública en tots els àmbits, incloent-hi la salut laboral, la sanitat animal amb efectes sobre la salut humana, la sanitat alimentària, la sanitat ambiental i la vigilància epidemiològica.\nD'altra banda, la Llei 18/2009, del 22 d'octubre, de salut pública, completa la integració i la reforma dels serveis de salut pública a Catalunya i configura un nou marc organitzatiu per a garantir el màxim grau de vigilància, protecció i promoció de la salut, individual i col·lectiva, i de prevenció de la malaltia, i alhora impulsa la coordinació i la col·laboració entre les administracions i els organismes públics implicats. La dita llei estableix que la integració dels serveis de salut pública s'ha de fer dins d'organitzacions executives, àgils i flexibles, amb capacitat per a mobilitzar la cooperació intersectorial i interadministrativa i fomentar al màxim les aliances comunitàries.\nPer aquest motiu es va optar pel model d'agència amb l'Agència de Salut Pública de Catalunya, dotada de personalitat jurídica pròpia, autonomia de gestió i una cartera de serveis clarament definida.\nUn altre element bàsic que la dita llei estableix és la desconcentració territorial, amb l'objectiu de garantir l'equitat a tot el país en la gestió dels riscos per a la salut. Aquesta estructura desconcentrada territorialment ha d'estar coordinada amb la central.\nTanmateix, la Llei 2/2014, del 27 de gener, de mesures fiscals, administratives, financeres i del sector públic, extingeix la personalitat jurídica de l'Agència amb efectes de l'1 de febrer de 2014 i n'atribueix les funcions, els objectius, el personal, el patrimoni i el pressupost al departament competent en matèria de salut.\nAquests darrers anys, d'ençà de la modificació parcial de la Llei 18/2009, hi ha hagut diverses crisis de salut pública, nacionals i internacionals, derivades en part de l'evolució social i tecnològica i de l'increment continu de la mobilitat de persones, béns i mercaderies. La resposta a aquestes crisis s'ha de fer d'una manera eficaç i àgil en els àmbits central, regional i local i impulsant d'una forma efectiva la coordinació intersectorial i interadministrativa.\nAquest context ha evidenciat la necessitat de recuperar l'Agència de Salut Pública de Catalunya com a organització instrumental diferenciada de l'Administració de la Generalitat per a dotar d'eficàcia, agilitat i flexibilitat la resposta als reptes actuals i futurs de la salut pública. Alhora cal descentralitzar territorialment l'Agència.\nD'altra banda, la composició del Consell Rector, màxim òrgan de govern de l'Agència, garanteix augmentar les accions intersectorials i interadministratives per a assolir els objectius actuals i futurs de vigilància, protecció i promoció de la salut i de prevenció de la malaltia.\nFinalment, cal assenyalar que en l'elaboració i la tramitació d'aquesta llei s'han atès els principis de bona regulació que han d'informar tota iniciativa legislativa, com ara els principis de necessitat, eficàcia, proporcionalitat, seguretat jurídica, transparència i eficiència, s'ha cercat la racionalització i l'optimització de les competències que exerceix la Generalitat en matèria de salut pública i dels recursos públics corresponents i s'han valorat totes les aportacions.\nEs crea l'Agència de Salut Pública de Catalunya com a organisme autònom administratiu adscrit al departament competent en matèria de salut, amb personalitat jurídica pròpia, autonomia administrativa i financera i plena capacitat d'obrar en l'exercici de les seves funcions.\nL'Agència de Salut Pública de Catalunya ajusta la seva activitat al dret públic i es regeix per aquesta llei, el decret que n'aprova els estatuts i la resta de disposicions aplicables.\nL'Agència de Salut Pública de Catalunya té per objecte prestar els serveis de la Cartera de serveis de salut pública que corresponen al departament competent en matèria de salut. Així mateix, d'acord amb l'article 7.4 de la Llei 18/2009, del 22 d'octubre, de salut pública, l'Agència pot prestar els serveis que són competència d'altres departaments i que la Cartera de serveis determina específicament, i també els serveis mínims que són competència dels ens locals quan aquests ens, d'acord amb l'article 53 de la dita llei, li ho encarreguin per mitjà d'un conveni.\nL'Agència de Salut Pública de Catalunya exerceix les seves funcions en coordinació amb els departaments de l'Administració de la Generalitat que fan actuacions de salut pública i els organismes executius que en depenen.\nL'Agència de Salut Pública de Catalunya exerceix les seves funcions en concurrència amb les altres administracions i els altres organismes competents en matèria de salut pública, amb què actua coordinadament i d'acord amb la legislació aplicable en cada cas.\nSón funcions de l'Agència de Salut Pública de Catalunya:\nExecutar les polítiques que corresponen al departament competent en matèria de salut d'acord amb els criteris, les directrius i les prioritats que preveu el Pla interdepartamental i intersectorial de salut pública i per mitjà del contracte programa.\nFomentar la cooperació amb altres organismes que actuen en l'àmbit de la salut pública, amb l'objectiu de facilitar la coordinació de les actuacions, l'intercanvi d'informació i coneixements i el disseny i la posada en pràctica de projectes conjunts.\nCoordinar les actuacions en matèria de salut pública dels centres sanitaris de la xarxa assistencial, especialment en l'atenció primària i comunitària, i donar suport a aquestes actuacions, principalment en els àmbits de la promoció de la salut, l'educació per a la salut i la prevenció de la malaltia i tenint en compte el marc de relació i col·laboració amb el Servei Català de la Salut.\nCoordinar les actuacions en matèria de salut pública, especialment les dels organismes executius d'inspecció i control que depenen de l'Administració de la Generalitat i les dels ens locals.\nPrestar els serveis mínims de salut pública que són competència dels ens locals, en el marc dels convenis que hi signi d'acord amb l'article 53 de la Llei 18/2009.\nDonar suport tècnic als ens locals que presten serveis de salut pública amb mitjans propis.\nDonar suport tècnic per a elaborar, executar i avaluar el Pla interdepartamental i intersectorial de salut pública.\nFomentar la recerca en salut pública i promoure la formació dels professionals que s'hi dediquen, en col·laboració amb els altres organismes competents, les universitats i els centres de recerca.\nCoordinar el Sistema de Formació i Recerca en Salut Pública, que estableix l'article 8 de la Llei 18/2009, en col·laboració amb els altres organismes competents i amb una visió innovadora i de cerca de l'efectivitat per a solucionar els problemes de salut comunitària.\nCoordinar el Sistema d'Informació de Salut Pública, que estableix l'article 9 de la Llei 18/2009.\nEstablir els instruments per a informar els ciutadans i les administracions de les qüestions més rellevants en matèria de salut pública.\nAssegurar la preparació per a prevenir, detectar i gestionar situacions de crisi i emergència per a la salut de la població, en coordinació amb els dispositius de les administracions que es mobilitzin en aquestes situacions en el marc dels plans de protecció civil.\nEstudiar l'impacte en la salut pública de les intervencions sobre els seus determinants. Aquests estudis han d'avaluar l'efectivitat, l'accessibilitat i la qualitat dels serveis de salut comunitària.\nEstablir mecanismes de col·laboració i coordinació dels serveis territorials per mitjà de les estructures territorials d'atenció primària i salut comunitària.\nElaborar i mantenir actualitzat un mapa d'actius de salut comunitària que faciliti als professionals la prescripció de recursos.\nEstablir instruments de monitoratge de la contaminació ambiental i alimentària.\nExercir la potestat sancionadora i actuar com a autoritat sanitària, d'acord amb la Llei 18/2009, la normativa sectorial i la legislació de règim jurídic i de procediment de les administracions públiques de Catalunya.\nComplir qualsevol altra funció relacionada directament amb els objectius i les actuacions que estableix aquesta llei, sempre que li siguin atribuïdes per la normativa vigent.\nL'Agència de Salut Pública de Catalunya ha d'establir mecanismes per a avaluar l'impacte en la salut de totes les polítiques i pot fer propostes per a millorar els determinants de la salut pública.\nL'Agència de Salut Pública de Catalunya ha de vetllar en el compliment de les seves funcions per la integració expressa i operativa de la perspectiva de gènere, en especial pel que fa a l'elaboració, el desenvolupament i l'avaluació del Pla interdepartamental i intersectorial de salut pública. A aquest efecte, s'han de desenvolupar les metodologies necessàries i incorporar criteris d'avaluació que contribueixin a tractar la dimensió de gènere, garantint la recollida de dades per sexe i elaborant indicadors qualitatius i quantitatius de gènere.\nArticle 4 Formes de gestió\nL'Agència de Salut Pública de Catalunya pot exercir les seves funcions de les maneres següents:\nPer mitjà dels òrgans i les unitats que la integren.\nPer mitjà de contractes o convenis, subjectant-se a la normativa de contractes del sector públic i complint els altres requisits que els són aplicables.\nPer mitjà de qualsevol de les altres formes de gestió admeses en dret.\nEl Govern pot delegar en els ajuntaments i els ens supramunicipals, amb caràcter general o específic, l'exercici de competències que aquesta llei atribueix a l'Agència de Salut Pública de Catalunya. Així mateix, per raons d'eficàcia, l'Agència pot encarregar la gestió d'actuacions, de caràcter material o tècnic, o de serveis de la seva competència als ajuntaments i els ens supramunicipals. En ambdós supòsits, l'acceptació de la delegació o de l'encàrrec de gestió s'ha de formalitzar per mitjà d'un conveni entre l'Agència i l'ens local corresponent, en què s'han de concretar el procediment, les tasques i els mitjans adscrits per a exercir les funcions delegades o encarregades, l'import que s'ha d'abonar per a finançar-les i els indicadors de control de les actuacions.\nArticle 5 Òrgans de govern, de participació i d'assessorament\nEls òrgans de govern de l'Agència de Salut Pública de Catalunya són el Consell Rector i la Direcció.\nL'Agència de Salut Pública de Catalunya, a més del Consell Assessor de Salut Pública i el Consell de Participació, que estableixen els articles 12 i 13 d'aquesta llei, es pot dotar d'altres òrgans de participació comunitària, també territorials, i d'assessorament tècnic i científic. Els estatuts de l'Agència han d'establir la creació d'aquests òrgans, i també regular-ne les funcions, la composició i el règim de funcionament.\nEl Consell Rector és l'òrgan col·legiat de govern de l'Agència de Salut Pública de Catalunya. En el Consell Rector hi ha representants de les administracions competents en matèria de salut pública amb la finalitat de cooperar en la consecució dels objectius de la Llei 18/2009.\nArticle 7 Composició del Consell Rector\nEl Consell Rector de l'Agència de Salut Pública de Catalunya és format pels membres següents:\nEl president, que és el conseller del departament competent en matèria de salut o la persona en qui delegui les funcions.\nEl vicepresident primer, que és el titular de la unitat directiva competent en matèria de salut pública del departament.\nEl director del Servei Català de la Salut o la persona en qui delegui les funcions.\nVuit vocals en representació dels ens locals, quatre de proposats per l'Associació Catalana de Municipis i Comarques i quatre per la Federació de Municipis de Catalunya. Un d'aquests vuit vocals exerceix les funcions de vicepresident segon, de comú acord entre ambdós ens. Així mateix, un d'aquests vuit vocals ha d'ésser un representant de l'Ajuntament de Barcelona.\nNou vocals en representació i a proposta dels departaments de l'Administració de la Generalitat competents en matèries relacionades amb la salut pública, que han de representar les àrees de gestió més implicades en la salut pública.\nUn representant de les societats científiques, que el Consell Assessor de Salut Pública ha d'elegir entre els seus membres.\nEl director de l'Agència de Salut Pública de Catalunya i un secretari designat pel president entre el personal de l'Agència assisteixen a les reunions del Consell Rector amb veu i sense vot.\nEls ens locals amb representació en el Consell Rector de l'Agència de Salut Pública de Catalunya han de vetllar per reflectir-hi la diversitat tipològica dels municipis de Catalunya.\nEls vocals del Consell Rector de l'Agència de Salut Pública de Catalunya que no ho són per raó del càrrec són nomenats i separats del càrrec pel conseller del departament competent en matèria de salut a proposta dels ens o òrgans que representen.\nEls vocals del Consell Rector de l'Agència de Salut Pública de Catalunya són nomenats per a un període de quatre anys, sens perjudici que puguin ésser renovats si mantenen la representació requerida.\nLes vacants en les vocalies del Consell Rector de l'Agència de Salut Pública de Catalunya es cobreixen d'acord amb la forma de designació per al temps que resta de mandat.\nEls estatuts de l'Agència de Salut Pública de Catalunya han de desenvolupar la composició del Consell Rector i establir-ne el règim de funcionament.\nEl Consell Rector de l'Agència de Salut Pública de Catalunya, en tant que òrgan de govern de l'Agència, n'estableix les directrius generals d'actuació i n'exerceix el control superior de la gestió.\nSón funcions del Consell Rector de l'Agència de Salut Pública de Catalunya:\nEstablir els criteris generals d'actuació, d'acord amb les directrius del departament competent en matèria de salut.\nAprovar la proposta de contracte programa.\nAprovar el conveni marc de relacions amb les organitzacions associatives d'ens locals més representatives de Catalunya.\nAprovar els programes anuals d'actuació i d'inversions generals.\nAprovar la proposta d'avantprojecte de pressupost.\nAprovar els comptes i la memòria de gestió de cada exercici.\nAprovar la proposta de cartera de serveis de salut pública.\nAprovar la relació d'actuacions i serveis per a proveir els serveis mínims obligatoris que són competència dels ens locals.\nAprovar els acords i els convenis de col·laboració amb altres entitats.\nAprovar la proposta de preus públics i de taxes per la prestació de serveis.\nAprovar la proposta d'estructura orgànica, que s'ha d'incloure en els estatuts, i la proposta de relació de llocs de treball.\nAprovar propostes d'instruments de caràcter normatiu en matèria de salut pública i donar-los el curs que correspon d'acord amb la legislació vigent en matèria de règim jurídic i de procediment de les administracions públiques de Catalunya.\nAvaluar periòdicament els programes d'actuació i el grau d'assoliment dels objectius de l'Agència.\nAvaluar anualment la situació de la salut pública i fer-ne un informe específic, que s'ha de presentar al departament competent en matèria de salut i al Parlament de Catalunya.\nProposar al conseller del departament competent en matèria de salut que, d'acord amb la llei que regula les finances públiques de Catalunya i perquè es tramitin posteriorment, aprovi tant les característiques i la destinació de les operacions de crèdit com les operacions d'endeutament.\nExercir les funcions que aquesta llei no assigna expressament als altres òrgans de l'Agència.\nArticle 9 Funcions del president del Consell Rector\nSón funcions del president del Consell Rector de l'Agència de Salut Pública de Catalunya:\nAssumir la representació institucional de l'Agència, sens perjudici de les funcions de representació del director.\nConvocar les reunions del Consell Rector, dirigir-les i dirimir-hi els empats amb vot de qualitat.\nEl president del Consell Rector de l'Agència de Salut Pública de Catalunya pot delegar expressament les funcions representatives que cregui convenients en el vicepresident primer.\nArticle 10 La Direcció\nEl director de l'Agència de Salut Pública de Catalunya assumeix la direcció i la gestió ordinària de l'Agència d'acord amb els criteris d'actuació que estableix el Consell Rector, al qual representa amb relació a l'execució dels acords adoptats.\nEl director de l'Agència de Salut Pública de Catalunya té rang orgànic de director general i és nomenat pel Govern a proposta del conseller competent en matèria de salut havent escoltat el Consell Rector.\nEl director de l'Agència de Salut Pública de Catalunya és sotmès al règim d'incompatibilitats dels alts càrrecs de l'Administració de la Generalitat.\nArticle 11 Funcions de la Direcció\nSón funcions del director de l'Agència de Salut Pública de Catalunya:\nExecutar els acords que adopta el Consell Rector.\nAplicar els criteris d'actuació d'acord amb les directrius del Consell Rector.\nElevar al Consell Rector les propostes d'acord en què aquest òrgan és competent perquè hi deliberi i les aprovi.\nElaborar els comptes i la proposta de memòria de gestió de cada exercici.\nDirigir el personal i els serveis.\nActuar com a òrgan de contractació, subjectant-se a la legislació de contractes del sector públic.\nCoordinar, inspeccionar i avaluar els òrgans de l'Agència.\nDonar instruccions amb relació a l'organització i el funcionament de l'Agència.\nGestionar els recursos econòmics, autoritzar les despeses i ordenar els pagaments, dins els límits que estableix el Consell Rector.\nAssumir la representació legal de l'Agència en tota mena d'actuacions, llevat de la representació i la defensa en judici.\nActuar com a òrgan competent per a imposar sancions en matèria de salut pública, d'acord amb la Llei 18/2009 i la normativa sectorial.\nExercir l'autoritat sanitària, en els termes que estableix la Llei 18/2009 i la normativa sectorial.\nExercir les altres funcions que li encomana el president del Consell Rector.\nArticle 12 El Consell Assessor de Salut Pública\nEl Consell Assessor de Salut Pública de l'Agència de Salut Pública de Catalunya és l'òrgan consultor sobre els aspectes tècnics i científics de la salut pública.\nEl Consell Assessor de Salut Pública de l'Agència de Salut Pública de Catalunya és format per experts de reconeguda solvència en l'àmbit de la salut pública, sens perjudici del que estableixen els estatuts de l'Agència sobre les funcions, la composició i el règim de funcionament del Consell.\nEls membres del Consell Assessor de Salut Pública de l'Agència de Salut Pública de Catalunya són nomenats pel conseller del departament competent en matèria de salut.\nSón funcions del Consell Assessor de Salut Pública de l'Agència de Salut Pública de Catalunya, havent escoltat el Consell Rector:\nAssessorar els òrgans de govern de l'Agència en les qüestions relacionades amb la salut pública.\nEmetre els dictàmens sobre aspectes relacionats amb la salut pública que li encomana el Consell Rector.\nElegir entre els seus membres el que ha de formar part del Consell Rector, d'acord amb l'article 7.1. f d'aquesta llei.\nArticle 13 Consell de Participació\nEl Consell de Participació de l'Agència de Salut Pública de Catalunya és l'òrgan de participació activa que exerceix funcions de participació ciutadana, assessorament, consulta i seguiment amb relació a qüestions relatives a la salut pública i la salut en general.\nEls estatuts de l'Agència de Salut Pública de Catalunya han de determinar la composició, el sistema de designació dels membres, l'organització, les funcions i les normes de funcionament del Consell de Participació.\nEls consells territorials de salut de l'Agència de Salut Pública de Catalunya acompleixen les mateixes funcions que el Consell de Participació de l'Agència al territori respectiu.\nL'Agència de Salut Pública de Catalunya s'organitza territorialment en serveis regionals. Els serveis regionals són estructures descentralitzades que coincideixen amb les regions sanitàries del Servei Català de la Salut.\nEls serveis regionals de l'Agència de Salut Pública de Catalunya han de tenir una dotació adequada de recursos humans i econòmics per a acomplir les actuacions de salut pública al territori respectiu.\nLa direcció i la gestió ordinària dels serveis regionals de l'Agència de Salut Pública de Catalunya són assumides per un director al capdavant del servei.\nEl nomenament i la separació del càrrec dels directors dels serveis regionals de l'Agència de Salut Pública de Catalunya corresponen al conseller del departament competent en matèria de salut a proposta del Consell Rector.\nEls directors dels serveis regionals de l'Agència de Salut Pública de Catalunya són un òrgan competent per a imposar sancions en matèria de salut pública, d'acord amb la Llei 18/2009 i la normativa sectorial.\nEls serveis regionals de l'Agència de Salut Pública de Catalunya han de prestar els serveis de salut pública que estableix la Llei 18/2009 al territori respectiu, subjectant-se als criteris d'actuació que estableix el Consell Rector i a les directrius del director de l'Agència. A aquest efecte, cada servei regional s'organitza en equips territorials de salut pública. Els equips territorials són el conjunt de professionals de la salut pública que, d'una manera integrada, fan actuacions relatives a la vigilància, la protecció i la promoció de la salut i a la prevenció de la malaltia en la xarxa de serveis d'atenció sanitària i comunitària del territori.\nEls equips territorials de l'Agència de Salut Pública de Catalunya, pel que fa a l'acompliment de les actuacions de promoció, protecció i vigilància de la salut i de prevenció de la malaltia, treballen en coordinació amb els recursos municipals de salut pública, amb els equips d'atenció primària de les àrees bàsiques de salut, amb les unitats de medicina preventiva i salut pública dels hospitals i amb les altres entitats i els altres serveis relacionats amb la salut pública del territori respectiu.\nEls equips territorials de l'Agència de Salut Pública de Catalunya han d'ésser pluridisciplinaris, i les persones que els componen han d'exercir llurs funcions d'una manera col·laborativa per a assegurar l'acompliment i la continuïtat de les actuacions que estableix la cartera de serveis del territori respectiu, sens perjudici de les funcions reservades legalment als professionals amb una titulació específica.\nCapítol III. Règim de personal, patrimonial, econòmic i d'impugnació d'actes\nL'Agència de Salut Pública de Catalunya ha de tenir el personal funcionari i laboral suficient per a acomplir les seves funcions.\nEls llocs de treball de l'Agència de Salut Pública de Catalunya que comporten funcions d'autoritat s'han de proveir amb personal funcionari.\nArticle 16 Patrimoni\nEl patrimoni de l'Agència de Salut Pública de Catalunya és constituït pel patrimoni adscrit i el propi. El patrimoni adscrit és integrat pels béns i els drets que la Generalitat o una altra administració adscriu a l'Agència. L'adscripció no implica ni la transmissió del domini ni la desafectació dels béns. El patrimoni propi és constituït pels béns i els drets que l'Agència produeix, adquireix o rep per qualsevol títol.\nL'Agència de Salut Pública de Catalunya ha de tornar a la Generalitat els béns i els drets que aquesta li ha adscrit en les condicions que tenien en el moment de l'adscripció. A més, l'Agència ha d'utilitzar aquests béns i drets exclusivament per als fins que determina l'adscripció, ja que en cas contrari s'han d'incorporar al patrimoni de la Generalitat. Pel que fa als béns i els drets procedents dels ens locals, s'ha d'aplicar el conveni d'adscripció corresponent.\nEl patrimoni de l'Agència de Salut Pública de Catalunya afectat a l'exercici de les seves funcions té la consideració de domini públic i gaudeix de les exempcions tributàries que corresponen als béns d'aquesta naturalesa.\nLa utilitat pública de l'expropiació d'immobles per les obres i els serveis de l'Agència de Salut Pública de Catalunya s'entén implícita.\nEl règim patrimonial de l'Agència de Salut Pública de Catalunya és el que estableix la normativa patrimonial aplicable a les entitats del sector públic de l'Administració de la Generalitat.\nArticle 17 Recursos econòmics\nEls recursos econòmics de l'Agència de Salut Pública de Catalunya són els següents:\nLes assignacions procedents del contracte programa.\nLes assignacions procedents de departaments de l'Administració de la Generalitat altres que el competent en matèria de salut perquè acompleixi les actuacions i presti els serveis de salut pública que li encomanen.\nLes contraprestacions que els ens locals efectuen amb càrrec a llurs pressupostos, en els termes dels convenis de col·laboració signats entre ambdues parts.\nEls rendiments procedents dels béns i dels drets propis o adscrits.\nEls ingressos procedents de les taxes i dels preus públics que d'acord amb la legalitat vigent li corresponen.\nEls ingressos procedents dels projectes, les actuacions o els serveis que li són encarregats.\nEls ingressos procedents de sancions administratives i resolucions judicials.\nEls préstecs que li són concedits.\nLes subvencions, les donacions i qualsevol altra aportació voluntària d'entitats i particulars.\nEls altres recursos que li siguin atribuïts expressament.\nArticle 18 Contracte programa\nEl departament competent en matèria de salut, com a garant superior de l'ús eficient i equitatiu dels recursos públics, ha de garantir que el model de contractació de l'Agència de Salut Pública de Catalunya respon a les seves polítiques generals.\nEl contracte programa de l'Agència de Salut Pública de Catalunya ha d'ésser aprovat pel Govern i subscrit pel departament competent en matèria de salut, el Servei Català de la Salut i l'Agència.\nEl contracte programa de l'Agència de Salut Pública de Catalunya ha d'incloure com a mínim els aspectes següents:\nLa relació dels serveis que ha de prestar i de les actuacions que ha d'acomplir l'Agència, llur avaluació econòmica i els recursos que hi són assignats.\nEls requisits i les condicions perquè l'Agència presti els serveis i acompleixi les actuacions, tenint en compte les especificitats territorials.\nEls objectius, els resultats esperats, els indicadors, els instruments de seguiment i control de resultats i el marc de responsabilitats de l'Agència.\nEl termini de vigència, que en cap cas no pot excedir els cinc anys.\nLes actuacions i els serveis inclosos en el contracte programa de l'Agència de Salut Pública de Catalunya a què fa referència la lletra a de l'apartat 3 han d'ésser com a mínim els següents:\nIdentificar els problemes de salut comunitària.\nDiagnosticar i investigar els problemes i els perills per a la salut comunitària.\nInformar, educar i apoderar les persones amb relació als problemes de salut.\nEstablir mecanismes de participació de la comunitat en l'elaboració dels plans de salut pública i en la implantació i l'avaluació de les polítiques de salut pública, en la forma que es determini per reglament.\nDesenvolupar polítiques i plans per a donar suport als esforços sanitaris de l'atenció primària i comunitària.\nDesenvolupar polítiques i fer anàlisis de salut pública amb perspectiva de gènere.\nArticle 19 Pressupost\nEl pressupost de l'Agència de Salut Pública de Catalunya es regeix per la normativa de les finances públiques i les successives lleis de pressupostos de la Generalitat.\nEl pressupost de l'Agència de Salut Pública de Catalunya s'ha d'orientar d'acord amb el Pla de salut de Catalunya, el Pla interdepartamental i intersectorial de salut pública i el Pla de seguretat alimentària de Catalunya, ha de desglossar els programes per serveis regionals i ha de preveure els mecanismes necessaris per a avançar, tant en l'elaboració com en l'execució, en la perspectiva de gènere.\nEl Consell Rector de l'Agència de Salut Pública de Catalunya pot acordar transferències de crèdit dins el pressupost de l'Agència, d'acord amb la normativa aplicable a les disposicions pressupostàries i a proposta del director.\nArticle 20 Règim de contractació\nEl règim de contractació de l'Agència de Salut Pública de Catalunya es regeix per la normativa de contractació del sector públic.\nArticle 21 Règim comptable\nEl règim comptable de l'Agència de Salut Pública de Catalunya es regeix per la normativa de les finances públiques de les entitats autònomes administratives.\nArticle 22 Règim d'impugnació d'actes\nEls interessats poden interposar un recurs contra els actes administratius de l'Agència de Salut Pública de Catalunya en els casos, els terminis i les formes que la legislació sobre el procediment administratiu estableix.\nEls acords del Consell Rector de l'Agència de Salut Pública de Catalunya i les resolucions del director poden ésser objecte de recurs d'alçada davant el conseller del departament competent en matèria de salut, i els actes dictats pels òrgans dels serveis regionals poden ésser objecte de recurs d'alçada davant el director de l'Agència. Les resolucions exhaureixen la via administrativa en ambdós casos.\nPel que fa als actes dictats en l'àmbit de la competència municipal, és aplicable la legislació municipal i de règim local.\nPrimera. Adscripció de béns\nEls béns de l'Administració de la Generalitat i de les entitats del seu sector públic afectats a les funcions de l'Agència de Salut Pública de Catalunya s'adscriuen a l'Agència. Els béns de domini públic conserven aquesta naturalesa i les exempcions fiscals i econòmiques que tenen reconegudes. El decret d'aprovació dels estatuts de l'Agència ha de concretar els béns objecte de l'adscripció i el procediment per mitjà del qual s'ha de formalitzar, que n'ha de reflectir la valoració econòmica.\nL'Agència de Salut Pública de Catalunya se subroga en els drets i les obligacions de contingut econòmic de l'Administració de la Generalitat i de les entitats del seu sector públic afectats a les funcions que exerceix l'Agència, la qual cosa s'ha de concretar en el decret d'aprovació dels estatuts.\nL'Agència de Salut Pública de Catalunya se subroga en la posició jurídica de l'Administració de la Generalitat i de les entitats del seu sector públic pel que fa als drets i les obligacions que li corresponen en l'àmbit de les funcions que l'Agència assumeix, la qual cosa s'ha de concretar en el decret d'aprovació dels estatuts.\nTercera. Entrada en funcionament de l'Agència i integració de personal\nL'Agència de Salut Pública de Catalunya ha d'entrar en funcionament en el termini d'un any a comptar de l'entrada en vigor d'aquesta llei.\nEl personal funcionari, de carrera i interí, i laboral que en la data d'entrada en funcionament de l'Agència de Salut Pública de Catalunya exerceixi en qualsevol departament o òrgan de l'Administració de la Generalitat funcions, tècniques o administratives, coincidents o vinculades amb les que d'acord amb aquesta llei assumeix l'Agència s'hi ha d'integrar mantenint la condició originària i les condicions de què gaudeix en el moment de l'entrada en vigor d'aquesta llei.\nLa forma d'integració a l'Agència de Salut Pública de Catalunya del personal a què fa referència l'apartat 2 comporta el reconeixement de successió o subrogació, amb tots els efectes jurídics que se'n puguin derivar.\nEls òrgans de govern, de participació comunitària i d'assessorament tècnic i científic, que estableix l'article 5 d'aquesta llei, han de complir la paritat mínima que estableix la Llei 17/2015, d'igualtat efectiva de dones i homes, per a constituir-se i renovar-se.\nCinquena. Participació de l'Agència en la formació de postgrau de salut pública\nL'Agència de Salut Pública de Catalunya, a fi de coordinar el Sistema de Formació i Recerca en Salut Pública, ha de dur a terme les actuacions necessàries per a participar en la formació de postgrau en salut pública i per a ésser acreditada com a dispositiu docent en l'especialitat de Medicina Preventiva i Salut Pública.\nSisena. Agència de Salut Pública de Barcelona\nL'Agència de Salut Pública de Barcelona assumeix les funcions de l'Agència de Salut Pública de Catalunya a Barcelona.\nSetena. El Consell General d'Aran\nEl Consell General d'Aran assumeix les funcions de l'Agència de Salut Pública de Catalunya a Aran, d'acord amb la Llei 1/2015, del 5 de febrer, del règim especial d'Aran, o la disposició legal que la modifiqui o substitueixi.\nVuitena. Referències a la Llei 18/2009\nLes referències que aquesta llei fa a la Llei 18/2009, del 22 d'octubre, de salut pública, s'entenen fetes a la disposició legal que la modifiqui o substitueixi.\nNovena. Pla interdepartamental i intersectorial de salut pública\nLes referències que el preàmbul i l'article 4 de la Llei 18/2009 fan al Pla interdepartamental de salut pública s'entenen fetes al Pla interdepartamental i intersectorial de salut pública.\nFuncions de les unitats i dels òrgans afectats fins a l'entrada en funcionament de l'Agència\nLes unitats i els òrgans administratius del departament competent en matèria de salut afectats per la creació de l'Agència de Salut Pública de Catalunya han de continuar complint llurs funcions fins a l'entrada en funcionament de l'Agència.\nEs deroguen l'article 163 de la Llei 2/2014, del 27 de gener, de mesures fiscals, administratives, financeres i del sector públic, i totes les normes que s'oposin al que estableix aquesta llei.\nEl Govern, en el termini de sis mesos des de l'entrada en vigor d'aquesta llei, ha d'aprovar els estatuts de l'Agència de Salut Pública de Catalunya, que n'han de regular els òrgans de govern, de participació i d'assessorament i l'estructura orgànica, central i territorial.\nL'Agència de Salut Pública de Catalunya adquireix personalitat jurídica en el moment de l'entrada en vigor del decret d'aprovació dels estatuts.\nEl Govern, en el termini de sis mesos des de l'entrada en vigor d'aquesta llei, ha d'aprovar el decret d'adaptació de l'estructura del departament competent en matèria de salut a aquesta llei.\nSegona. Elaboració del text refós de la Llei 18/2009\nS'autoritza el Govern perquè en el termini de sis mesos des de l'entrada en vigor de la present llei elabori un text refós de la Llei 18/2009, del 22 d'octubre, de salut pública, que incorpori les modificacions que la present llei introdueix.\nTercera. Addició d'un article a la Llei 18/2009\nS'afegeix un article, el 12, a la Llei 18/2009, del 22 d'octubre, de salut pública, amb el text següent:\nArticle 12. Competències del Govern\n1. Amb relació a l'Agència de Salut Pública de Catalunya, corresponen al Govern, a proposta dels departaments competents segons la matèria de què es tracti, les competències següents:\n»a) L'aprovació, per mitjà d'un decret formulat a proposta del conseller o consellera del departament competent en matèria de salut, dels estatuts de l'Agència.\n»b) L'aprovació de la Cartera de serveis de salut pública.\n»c) L'aprovació del projecte de pressupost de l'Agència.\n»d) L'aprovació dels acords de nomenament i separació del director o directora de l'Agència.\n»2. Correspon al Govern l'aprovació del Pla interdepartamental i intersectorial de salut pública.»\nQuarta. Addició d'unes lletres a l'apartat 2 de l'article 13 de la Llei 18/2009\nS'afegeixen les lletres a, b, c, d, e, f, g, h i i a l'apartat 2 de l'article 13 de la Llei 18/2009, del 22 d'octubre, de salut pública, amb el text següent:\na) La determinació dels criteris, les directrius i les prioritats de les polítiques de salut pública.\n»b) La vigilància i la tutela de l'Agència.\n»c) La coordinació dels programes de recerca i dels recursos públics, per tal d'assolir-ne la màxima eficàcia.\n»d) La presentació al Govern de la proposta de Cartera de serveis de salut pública.\n»e) La presentació al Govern del projecte de pressupost de l'Agència.\n»f) L'aprovació, la modificació i la revisió dels preus públics relatius a la prestació dels serveis.\n»g) El nomenament i la separació dels membres del Consell Rector.\n»h) La presentació al Govern de les propostes de nomenament i separació del director o directora.\n»i) El nomenament i la separació dels directors dels serveis regionals.»\nCinquena. Addició d'un article a la Llei 18/2009\nS'afegeix un article, el 77, a la Llei 18/2009, del 22 d'octubre, de salut pública, amb el text següent:\nArticle 77. Òrgans de la Generalitat competents per a imposar sancions\n»a) El Govern, per a imposar les sancions establertes per aquesta llei superiors a 450.000 euros.\n»b) El conseller o consellera del departament competent en matèria de salut, per a imposar les sancions compreses entre 300.001 i 450.000 euros.\n»c) El director o directora de l'Agència de Salut Pública de Catalunya, per a imposar les sancions compreses entre 100.001 i 300.000 euros.\n»d) Els directors dels serveis regionals, en l'àmbit territorial respectiu, per a imposar sancions de fins a 100.000 euros.»\nPalau de la Generalitat, 31 de juliol de 2019\nORDEN APU/2709/2002, de 16 de octubre, por la que se convocan pruebas selectivas para ingreso en la Escala Administrativa de Organismos Autónomos por el turno de 'plazas afectadas por el artículo 15 de la Ley de Medidas', en el Instituto Nacional de Empleo.


Ets aquí: Inici1 / Esports2 / Escola de Vela3 / Cursos\nConsiderant que el Club Natació Badalona juntament amb el Club Natació Barcelona, comparteix la paternitat o maternitat del Patí de Vela, és un deure, una obligació i una satisfacció transmetre als nostres alumnes tot allò que te relació amb aquesta embarcació tant pròpia i tant genuïna de la nostra costa i ciutat. Navegar sense timó, gaudir del mar , amb la possibilitat de formar part de la flota del Club i acabant realitzant les regates del cap de setmana.\nPATÍ JUNIOR Enfocat a joves entre 8 i 15 anys\nQue es vulguin iniciar en aquesta modalitat tant nostre. Aquesta embarcació ofereix adrenalina i emoció. Inicia’t amb aquesta modalitat o segueix navegant fins arribar a la flota de regates de patí junior del Club Natació Badalona. Consulta les nostres promocions especials per aquets cursos.\nPATÍ SÈNIOR ( a partir de 16 anys)\nPer als més grans interessats en conèixer aquesta modalitat, navegar sense timó, gaudir del mar , amb la possibilitat de formar part de la flota del Club i acabant realitzant les regates del cap de setmana.\nVELA LLEUGERA, INFANTIL ( a partir de 6 anys) / ADULTS\nT’agrada el mar? Vine a navegar i provar les sensacions que ens ofereix. Impartim cursos des de l’ iniciació fins al perfeccionament amb les nostres embarcacions de vela lleugera individuals i/o dobles, seguint els estàndards de l’Escola Catalana de Vela.\nA partir de 8 anys. T’agradaria trencar les onades amb la teva taula de Windsurf ? T’oferim les principals eines per poder navegar amb autonomia amb vents mitjos. Per aquells més atrevits que volen iniciar-se o perfeccionar aquesta modalitat.


Efemèrides de l'1 de juny\n1 de juny de 217 a. C.:\nA uns 100 km al sud de Torí, a la Gàl·lia Cisalpina i Ligúria (nord-oest d'Itàlia) succeeix un terratrèmol. El volcà Vesuvi va estar en erupció contínua fins a l'any següent. Tot aquest any es registren diversos terratrèmols en Italia.1 2\n1 de juny de 195 a. C .\nMor Liu Bang, emperador xinès entre el 202 i el 195 a. C.\n1 de juny del 69\nA l'Imperi romà esclata la guerra civil.\n1 de juny de 193\nA Roma és assassinat l'emperador Marc Sever Didi Julià.\n1 de juny del 303\nMor Crescentino, soldat romà, màrtir\n1 de juny del 657\nMor Eugeni I, papa romà\n1 de juny de 932\nMor Thietmar, marcgravi de Mersebourg\n1 de juny de 987\nA França, Hug Capet és triat rei.\n1 de juny de 1076\nNeix Mstislav I de Kiev\n1 de juny de 1088\nMor Íñigo, anacoreta, abat i sant espanyol (n. 1000).\n1 de juny de 1146\nMor Ermengarda d'Anjou, duquessa d'Aquitània\n1 juny 1183\nAlfons VIII signa el Tractat de Fresno-Lavandera amb Ferran II de Lleó, pel qual aquest últim es comprometia a trencar la seva aliança amb els almohades i atacar les seves places.\n1 juny 1204\nPere II és coronat a Roma pel papa Innocenci III i es casa amb Maria, hereva del comtat de Montpeller.\nEl rei Felip August conquesta Ruan.\n1 juny 1221\nMor a Còrdova el poeta Abu l-Rabi al-Gafiqi.\n1 de juny de 1224\nMor Abu Yaqub II al-Mustansir, califa almohade.\n1 juny 1252\nÉs proclamat Rei de Castella i Lleó Alfons X, "El savi".\n1 de juny de 1283\nEn el Tractat de Rheinfelden, el duc Rodolf II d'Àustria reclama els seus drets sobre els ducats d'Àustria i Estiria.\n1 de juny de 1300\nNeix Thomas de Brotherton, I Comte de Norfolk\n1 de juny de 1310\nMarguerite Porete, mística cristiana i escriptora és cremada a París\n1 juny 1348\nUna terrible epidèmia de pesta negra fa la seva aparició a Almeria.\n1 de juny de 1362\nPere Unís, nou castellà de Santueri\n1 de juny de 1395\nNeix Gianfrancesco Gonzaga, primer marquès de Màntua\n1 de juny de 1433\nEl comte Jaume d'Urgell, enemic de Ferran d'Antequera i pretendent a la Corona, mor empresonat al castell de Xàtiva.\n1 de juny de 1475\nMoren 32 persones de pesta a Ciutat de Mallorca.\n1 juny 1483\nEl rei Ferran el Catòlic ordena al comte de Cabra arrasar i talar el terme de Montefrío (Granada), que es trobava en poder dels musulmans.\n1 de juny de 1485\nMatthias Corvinus d'Hongria conquesta Viena a Frederic III.\n1 de juny de 1495\nA Escòcia, el frare John Cor realitza la seva primera mostra de whisky escocès.\n1 juny 1526\nArriba a Santa Fe (Granada) l'emperador Carles V acompanyat d'Isabel de Portugal, amb la qual acabava de celebrar les seves noces a Sevilla.\n1 juny 1533\nEs funda de la ciutat de Cartagena d'Índies, en l'actual Colòmbia.\nA Anglaterra, Ana Bolena és coronada successora del seu espòs Enric VIII.\n1 de juny 1571\nMor John Story, màrtir catòlic anglès (n. 1504).\n1 juny 1572\nAl Perú es funda la ciutat d'Huancayo.\n1 juny 1580\nMotí dels set caps al Nou Món: va ser el primer acte de protesta contra el domini espanyol.\n1 de juny de 1616\nMor Tokugawa Ieyasu, shōgun japonès entre 1600 i 1605 (n. 1543).\n1 juny 1625\nDesprés de prolongat lloc, cau en poder dels Terços espanyols manats pel Marquès Don Ambrosio de Spínola, la plaça holandesa de Breda.\nMor Honoré d'Urfé, escriptor\n1 de juny de 1639\nMor Melchior Franck, compositor alemany (n. 1579).\n1 de juny del 1642\nMor John Suckling, poeta britànic.\n1 de juny de 1649\nA Samar del Nord (Filipines), el natiu Agustín Sumuroy comença una revolta contra els civilitzadors espanyols. Un any després serà capturat i decapitat.\n1 de juny de 1660\nA la colònia de Boston (Massachusetts) és penjada la quàquera britànica Mary Dyer (49) per negar en repetides oportunitats la llei que establia que el déu Yahvé parlava només mitjançant el clergat.\n1 de juny de 1710\nMor David Mitchell, almirall britànic (n. 1642).\n1 juny 1763\nA Costa Rica se li concedeix a la Vilavella, Cubujuquí, el títol de Vila, amb el nom d'Heredia.\n1 juny 1778\nUn grup de malaguenys, la majoria d'Alhaurín de la Torre, salpa en el bergantín "Sant Josep" amb destinació a Nova Orleans, on fundarien la ciutat de Nova Iberia.\n1 de juny de 1779\nEl general Benedict Arnold (38) és jutjat per corrupció en els Estats Units. A l'any següent va perpetrar traïció a la pàtria a passar-se al bàndol britànic i lluitar contra els nord-americans.\n1 de juny de 1792\nKentucky es converteix en el 15è estat de la Unió.\n1 de juny de 1796\nTennessee es converteix en el 16è estat de la Unió.\n1 de juny de 1806\nA França, el calendari republicà, instaurat per Napoleó és substituït pel gregorià.\n1 juny 1811\nEl general argentí José Rondeau posa lloc a Montevideo.\n1 juny 1812\nTé lloc la "Acció de Bornos" (Cadis), on les tropes espanyoles s'enfronten valentament a les franceses del mariscal Soullt, que amb 4500 homes pretenia assegurar les comunicacions entre Sevilla i les tropes sitiadoras de Cadis.\nRl president James Madison proposa al Congrés dels EUA declarar la guerra al Regne Unit.\n1 de juny de 1815\nNapoleó jura fidelitat a la Constitució francesa\nMor Louis Alexandre Berthier, mariscal francès (n. 1753).\n1 juny 1816\nJosé Gaspar Rodríguez de França és nomenat dictador perpetu "pel Congrés Paraguai, que va quedar dissolt.\nMor Louis Nicolas Davout, mariscal francès (n. 1770).\n1 juny 1829\nNeix a Màlaga Francisco Javier Simonet Baca, investigador filòleg que va destacar especialment en l'estudi de les llengües orientals.\n1 de juny de 1830\nMor Swaminarayan, religiós indi, líder de secta (n. 1781).\n1 de juny de 1831\nJames Clark Ross descobreix el pol nord magnètic.\n1 de juny de 1841\nMor David Wilkie, pintor britànic (n. 1785).\nMor Gregori XVI, papa\n1 juny 1855\nL'aventurer nord-americà William Walker pren Nicaragua i torna a instal·lar l'esclavitud.\n1 de juny de 1857\nA París, el poeta Charles Baudelaire publica Les flors del mal.\n1 de juny de 1862\nA Fair Oaks (Estats Units) es lliura la Batalla dels Set Pins que acaba amb els dos bàndols reclamant la victòria.\n1 de juny de 1864\nMor Hong Xiuquan, rebel xinès (n. 1812).\n1 de juny de 1868\nTractat de Bosc Rodó signen un tractat amb el poble navajo per tornar als seus camps d'Arizona i Nou Mèxic.\nMor James Buchanan, polític nord-americà, president entre 1857 i 1861 (n. 1791).\n1 juny 1869\nLes Corts Constituents, establertes després de la Revolució de 1868, aproven una nova Constitució per Espanya.\n1 de juny de 1879\nNapoleó Eugeni, fill i hereu de Napoleó III, mor durant la guerra zulú.\n1 juny 1881\nFundació de la Companyia Trasatlántica Espanyola.\n1 juny 1888\nLa Reina regent, Maria Cristina, inaugura a Barcelona el primer monument erigit a Colom a Espanya.\n1 juny 1898\nGuerra de Cuba: Els nord-americans comencen el bloqueig de Santiago de Cuba.\n1 juny 1900\nA Santiago de Xile s'inaugura el diari El Mercuri.\n1 de juny de 1901\nLa ciutat xinesa de Tientsin pateix la Rebel·lió dels Bòxers.\nManuel Candama, nou president del Perú\nTornado a Gainsville.Atlanta\n1 de juny de 1905\nSurt "ABC" periòdic espanyol com a diari\nAtemptat frustrat a Paris contra Alfons XIII, rei d'Espanya, durant la seva visita oficial a la capital francesa.\n1 de juny de 1906\nVaga general en el mineral de Cananea, Sonora (Mèxic)\nA Colòmbia es funda l'Escola Militar de Cadets General José María Córdova, el principal centre de formació de l'Exèrcit Nacional de Colòmbia.\nA Sarmiento (Argentina) es registra la temperatura mínima rècord en -33 graus\nRicardo Flores Magon i Antonio I.Villarreal publiquen clandestinament ""Revolución"\n1 de juny de 1910\nPrimera exposició d´art dadà a Berlín\nDeixa Anglaterra l'expedició cap al pol sud de Robert Falcon Scott.\n1 de juny de 1911\nO Proletario, surt a Santos (Brasil)\nTé lloc l'electrificació a 6000 V en corrent altern trifàsic, del tram de ferrocarril Gergal-Santa Fe de Mondujar (Almeria), primera en ample ibèric i única de les seves característica.\nÉs fundat a Xile el Liceu José Victorino Lastarria.\n1 juny 1915\nS'inicien intenses batalles prop de Lleó, Guanajuato (Mèxic), entre forces carrancistas d'Álvaro Obregón i convencionalistas d'Aguascalientes dirigides per Francisco Vila.\n1 juny 1917\nLa Gaceta publica la xifra de les despeses d'Espanya al Marroc durant els quatre primers mesos de l'any: més de 32 milions de pessetes.\nEs lliura la batalla de Belleau Wood: les forces aliades sota el comandament de John J. Pershing i James Harbord vencen les forces alemanyes.\n1 juny 1919\nGran èxit a Barcelona de la pel·lícula "I així va despertar l'Radja", interpretada per les germanes Dolly.\nSe celebren a Espanya eleccions generals a Corts.\n1 juny 1920 <<<<<\nAdolfo de la Huerta pren possessió del seu càrrec de president de la República de Mèxic.\n1 de juny de 1921\nA Tulsa (Oklahoma), homes blancs armats ajudats per membres de la policia perpetren la Massacre de Tulsa: maten a uns 300 afroamericans, fereixen a uns 6000 homes, dones i nens i incendien tot el pròsper barri de Greenwood\n1 juny 1922\nUna plaga de llagosta arriba a Saragossa envaint els carrers cèntrics de la ciutat.\n1 de juny de 1923\nA la ciutat d'Istanbul (Turquia), seguidors de l'Església ortodoxa turca colpegen i intenten segrestar al patriarca Melecio IV Metaxakis.\nMor Thomas Marshall, polític nord-americà.\nMor Ramón Turró, biòleg espanyol.\n1 juny 1927\nTé lloc el vol inaugural de la línia aeropostal Sevilla-Tetuan-Larraix.\n1 juny 1928\nDesprés de tres dies de vol, l'avió espanyol Jesús del Gran Poder aterra a Nasiryah (Iraq) davant la impossibilitat d'aconseguir el seu objectiu de batre el rècord de distància.\n1 juny 1929\nLa destitució de l'alcalde de Bogotà (Colòmbia) genera manifestacions de protesta, en què mor a trets un estudiant.\nA Buenos Aires (Argentina) es porta a terme (fins al 12 de juny) la Primera Conferència dels Partits Comunistes de Llatinoamèrica.\n1 juny 1932\nGreus enfrontaments entre pagesos i Guàrdia Civil a Archidona (Màlaga), amb el resultat de dos morts i nombrosos ferits pels trets dels guàrdies.\n1 juny 1933\nLa CNT fa esclatar 59 bombes de gran potència només en 2 hores a La Felguera.\nAssalts a botigues i bars de Sevilla\nGent d'esquerres incendien l'església del Real de Sevilla.\nGrups s'apoderen de l'Ajuntament de Pedro Muñoz proclamant el comunisme llibertari.\n1 juny 1934\nFerit molt greu Nemesio García a la carretera de Valderas (Lleó) al que li van fer vint trets, dels quals cinc li van donar al cos.\nEn el Regne Unit es creen els primers exàmens de conduir.\nMor Francisco Grandmontagne, escriptor espanyol.\n1 de juny de 1938\nMor Ödön von Horváth, escriptor i dramaturg croata-francès (n. 1901).\nUna vegada finalitzada la Guerra Civil espanyola els legionaris italians inicien el camí de tornada al seu país.\nA Alemanya es realitza el primer vol del bombarder Focke-Wulf Fw 190.\n1 de juny de 1941\nMor Hugh Walpole, novel·lista neozelandès (n. 1884).\nMor Hans Berger, metge neuròleg alemany (n. 1873).\nLa Batalla de Creta acaba amb la capitulació de Creta davant dels nazis alemanys.\nA Bagdad immediatament després de la victòria britànica en la Guerra anglo-iraquiana (del 18 d'abril al 30 de maig de 1941) -, la població musulmana sunnita, instigada per l'ambaixador nazi Fritz Grobba, perpetra una Farhud ('despossessió violenta'): entre l'1 i el 2 de juny mata 175 iraquians jueus i fereix a uns 1000.\nel diari de Varsòvia Liberty Brigade publica el seu primer exemplar en els camps de concentració.\n1 de juny de 1943\nSobre el golf de Biscaia és derrocat el vol 777 de BOAC per diversos avions alemanys Junkers Ju 88. Mor l'actor Leslie Howard. Se suposa que es va tractar d'un intent de matar el primer ministre Winston Churchill.\n1 juny 1944\nRamón Grau San Martín és elegit president de Cuba.\n1 juny 1945\nEnrique A. Jiménez accedeix a la presidència de Panamà.\nEstats Units bombardeja la població civil d'Osaka.\n1 de juny de 1946\nMoren afusellats Ion Antonescu, exconducator, Mihai Antonescu, Constantin Vasiliu i Gheorghe Alexianu, feixistes romanesos\n1 juny 1948\nElegit president de Cuba Carlos Pío Socarrás.\nNeix Abd al-Fattah Muru, polític fonamentalista islàmic de Tunísia\n1 juny 1949\nDurant la visita de Francisco Franco a Barcelona, esclaten 10 bombes a la ciutat.\nNeix Habib Essid , primer ministre tunisià\n1 juny 1952\nSe suprimeixen les cartilles de racionament a Espanya.\nMor John Dewey, filòsof i psicòleg nord-americà (n. 1859).\n1 de juny de 1954\nMor Martin Andersen Nexø, escriptor danès (n\n1 juny 1956\nEs divulga a Espanya el fullet del dirigent comunista Santiago Carrillo, titulat Per la reconciliació nacional.\n1 juny 1959\nEs produeix a Nicaragua una revolució contra el president Somoza.\nMor Sax Rohmer, escriptor britànic (n. 1883).\n1 de juny de 1962\nMor Adolf Eichmann, líder nazi alemany (n. 1906).\n1 de juny de 1964\nNeix Jainal Antel Sali, Jr., terrorista filipí\n1 juny 1965\nEntra en vigor a Espanya l'assegurança obligatòria per a automòbils, requisit imprescindible per poder circular.\n1 juny 1966\nEl candidat dominicà del Partit Reformista, Joaquín Balaguer, guanya les eleccions presidencials.\nNeix María Galido Plaça, política filipina.\nMor André Laurendeau, escriptor i polític canadenc (n. 1912).\n1 juny 1970\nSegrest i assassinat de l'expresident argentí Pedro Eugenio Aramburu per part del grup armat Montoneros\nNeix Consuelo Lewin, pintora xilena.\nNeix Ghil'ad Zuckermann, filòsof i pedagog israelià.\nNeix María Rivera, poetessa i promotora cultural mexicana.\n1 juny 1978\nAprovada la preautonomia per a Extremadura, Castella i Lleó i Balears.\n1 de juny de 1979\nMor Werner Forssmann, físic alemany, premi Nobel (n. 1904).\n1 juny 1980\nVeneçuela fa un pas endavant en matèria de comunicació en inaugurar aquest dia la televisió a color.\nMor Anna Seghers, escriptora alemanya.\n1 juny 1984\nJosé Napoleón Duarte pren possessió de la presidència del Salvador.\n1 juny 1985\nAlan García és proclamat president del Perú.\nEls Reis d'Espanya Joan Carles I i Sofia, inauguraven a la Corunya la Casa de les Ciències centre creat per l'Ajuntament de la ciutat.\nMor Rashid Karami, primer ministre libanès.\n1 juny 1988\nEl Rei Joan Carles inaugura a Madrid la Conferència Europea de Solidaritat amb el Tercer món, convocada pel Consell i Europa.\nAlfredo Cristiani jura el seu càrrec com a president d'El Salvador i fa una oferta de pau que inclou el diàleg amb la guerrilla de l'FMLN.\n1 juny 1991\n"El Dioni", condemnat a tres anys i quatre mesos.\n1 juny 1992\nA Argentina es crea la província de Terra del Foc (abans territori).\n1 juny 1994\nETA mata a Madrid al general de brigada Juan José Hernández Rovira.\nA El Salvador, Armando Calderón és elegit president.\n1 juny 1995\nEl poeta José Hierro obté el IV Premi Iberoamericà de Poesia Reina Sofia\nVictòria del general Hugo Banzer a les eleccions generals celebrades a Bolívia\nFrancisco Álvarez, cap superior de Policia de Bilbao en el moment del segrest de Segundo Marey, declara que es va utilitzar diners procedents dels fons reservats.\nSegons dades de la Intervenció General de la Seguretat Social, aquesta entitat ha d'2,7 bilions de pessetes a l'Estat a finals de 1998.\nSindicats i patronal signen un acord d de reclassificació de les categories inferiors dels funcionaris.\nManuel Toledano presenta en l'1 Festival de Cinema Espanyol de Màlaga la seva pel·lícula "Banys d'Escuma"\nEscàndol dels pollastres contaminats a Bèlgica\nFrancisco Flores és investit president de El Salvador\nSantiago López Valdivieso, director general de la Guàrdia Civil, manifesta la necessitat d'una nova política de seguretat.\nLa companyia Iberdrola adquireix el 3,5% de Repsol per 84.000 milions de pessetes.\nEl Consell de Telefónica aprova la compra de Lycos per Terra.\nAugusto Monterroso s'alça amb el Premi Príncep d'Astúries de les Lletres.\nDur intercanvi de desqualificacions entre Mayor Oreja i un diputat nacionalista davant la suposada ocultació d'informació de les forces de seguretat de l'Estat a l'Ertzaintza.\nAssassinats Birendra Bir Bikran i Aishwary, reis del Nepal\nEl lehendakari en funcions, Juan José Ibarretxe, critica durament l'excarceració de Barrionuevo i Vera i assegura que aquesta respon a "tripijocs entre PP i PSOE".\nEl Suprem xilè rebutja l'extradició d'Augusto Pinochet a Argentina.\nPNB i EH rebutgen a Bilbao condecorar les víctimes d'ETA.\nEl vicepresident Rajoy justifica l'excarceració dels exresponsables d'Interior del govern socialista José Barrionuevo i Rafael Vera i arguementa que "la pàgina del GAL està superada".\nEl Govern pagará les 10 nòmines que es deuen a Sintel.\nAgents del Cos Nacional de Policia detenen a la localitat malaguenya de Racó de la Victòria, a quatre membres del clan mafiós napolità "Cosca Muzzoni", en una operació conjunta amb la policia italiana.\nMoren 26 camperols indígenes a l'estat mexicà d'Oaxaca després d'un tiroteig provocat per una disputa de terres.\nMor René Théodore, antic secretari del Parti unifié communiste haïtien,a Miami\nSe celebra el funeral pels dos policies assassinats per ETA a Sangüesa.\nEl dia de les Forces Armades es va celebrar a porta tancada per evitar possibles incidents.\nMor William Manchester, escriptor i historiador nord-americà (n. 1922).\nLa policia francesa localitza un pis a Sant-Gaudens en què ETA fabricava bombes.\nEl CGPJ insta una magistrada del Jutjat de Primera Instància número 11 a admetre les denúncies escrites en català\nEls sandinistes i liberals de l'oposició a Nicaragua van anunciar el seu rebuig a l'estat d'emergència econòmica decretat pel Govern del president Enrique Bolaños\nEsclaten dos artefactes incendiaris contra les seus del PSdeG a Ourense i del PPdeG a Ordes\nGesa inaugura una nova central elèctrica de cicle combinat a Son Reus que permet a la companyia produir 1.344 megavats, 225 més que els 1.119 que podia generar fins ara\nMor Harilaos Florakis president honorari del KKE,partit comunista grec\nMor un soldat nord-americà per l'explosió d'una bomba quan circulava a prop de la localitat de Ramadi,\nMoren 20 persones, entre les quals hi ha el cap de la Policia de Kabul, en un atemptat suïcida a l'interior d'una mesquita a la ciutat de Qandahar\nMoren 50 persones en xocs ètnics a dues ciutats de la regió de Duékoué, Costa d'Ivori\nMoren tres nins a Bagdad en un atac de morter\nReferèndum als Països Baixos sobre la Constitució Europea\nReferèndum del Tractat Constitucional a Holanda. El no al Tractat Constitucional obté un 61,6% dels vots\nRicardo Lagos reconeix que hi ha 86 nens menors de 12 anys entre les 28.000 víctimes de presó i tortura en la dictadura xilena\nUnes 250 segons la Policia Nacional, s'han concentrat davant de l'Ambaixada del Marroc a Espanya per protestar contra les violacions dels Drets Humans\nVodafone ha comprat a l'empresa canadenca TIW l'operador Oskar Mobil i la romanesa Mobifon per 3.500 milions de dòlars (2.860 milions d'euros)\nAlbert II de Mònaco reconeix ""oficialment"" la paternitat de la seva filla americana Jazmin Grace Rotolo"\nBaleària inaugura el ferri d'alta velocitat Barcelona-Palma-Eivissa\nCentenars de policies palestins es concentren davant el Parlament palestí per reclamar els seus salaris\nChen Shui-bian president de Taiwan, delega els seus poders al primer ministre i president del Partit Demòcrata Progressista, Su Tseng-chang després d'un escándol financer\nDimiteix Chung Dong-young, president del partit Uri al capdavant del Govern de Corea del Sud arrel de la victòria consevadora del Gran Partit Nacional a les eleccioons locals\nDimiteix el secretari general dels Joves del PSM, Francesc Garcia\nEl jutjat d'instrucció número 3 de València pren declaració als 31 empresaris imputats en la suposada trama de factures falses de Terra Mítica\nEl líder dels soldats rebels destituïts de l'Exèrcit de Timor Oriental, el major Alfredo Reinado, demana la dimissió del primer ministre, Mari Alkatiri, i que sigui sotmès a judici.\nEl Moviment per la Justícia i Igualtat i una facció de l'Exèrcit d'Alliberament rebutgen l'ultimàtum de pau al Sudan\nEstudiants s'enfronten amb la Policia en el segon dia de protestes contra la llei d'educació a Xile\nLa presumpta autora del desfalc a les arques municipals de Sineu, Martina Gelabert, és posada en llibertat sota una fiança de 230.000 euros.\nL'Ajuntament de Manacor destina 2,5 milions a urbanitzar 160.000 m2 del port , dels quals n'hi ha 100.000 de lucratius, 22.000 destinats a zones verdes i 38.000 per vials.\nL'únic regidor del PSM de Santa Margalida passa al grup mixt i es dissol l'agrupació del partit.\nMés de 600.000 alumnes xilens de Secundària continuen sense assistir a classes . Hi ha més de 300 establiments que estan ocupats pels joves\nMor Miguel Ortiz Berrocal, escultor, a Villanueva de Algaidas (Màlaga)\nMoren 13 persones després de la represa dels combats entre milicians islamistes i laics a Mogadiscio després de cinc dies de pau\nMoren 2 treballadors xiites i 18 més han resultat ferits per una bomba quan cercaven feina a la plaça Tayaran de Bagdad\nOh Es-hoon candidat del Gran Partit Nacional, conservador, guanya l'alcaldia de Seul\nPere Muñoz confirma la seva dimissió com a secretari general del PSM de Palma i el segueix tota la direcció de Ciutat\nUn centenar de pagesos reivindiquen a Mercabarna el consum de les fruites i hortalisses de la terra\nUn incendi entre Cotlliure i Portvendres ha cremat 500 hectàrees\nUn tribunal militar condemna el sargent californià Santos A. Cardona d'usar el gos que tenia al seu càrrec per torturar a un presoner al centre de detenció Abu Ghraib\nUna explosió a la planta química de Billinghams (Anglaterra9 fa declarar l'estat d'emergència\nVicenç Grande acorda pagar a l'Ajuntament de Ciutat devers 6 milions d'euros per l'antic solar de l'EMT\nMor María del Rocío Trinidad Mohedano Jurado "Rocío Jurado", cantaora i cantant nascuda a Chipiona (Cadis).\nEl jutge Grande Marlaska deixa en llibertat a Otegui i als altres set dirigents de Batasuna.\nEl president Zapatero aclareix que no hi haurà negociació política amb Batasuna fins que sigui legal.\nSenegal suspèn les repatriacions des de Canàries després de la protesta de 99 immigrants.\nEl cap de l'Estat Major de l'exèrcit israelià, general Gabi Ashkenazi, visita els soldats ferits i assegura que tots van actuar ""esplèndidament"""\nEl magistrat Juan Manuel Sobrino ha condemnat l'advocat mallorquí Gabriel Feliu a 3 anys i 10 mesos de presó pel cas Llampec. Feliu és culpable com a col·laborador en un delicte consumat contra Hisenda\nEls tres espanyols que van participar en la flotilla humanitària atacada en aigües internacionals per l'Armada israeliana són al centre de detenció de Beer Sheva, al sud de Tel Aviv, després de negar-se a signar l'acta de deportació\nHatoyama deixa el càrrec després de la polèmica per la decisió de mantenir una base americana a Okinawa\nHewllett Packard (HP) va anunciar ahir una inversió de 1.000 milions de dòlars com a part del seu procés de transformació, en el qual també ha decidit suprimir 9.000 llocs de treball\nLa Guàrdia Civil i l'Agència Tributària han intervingut 681.000 paquets de tabac de contraban procedent de la Xina al port de Barcelona, que venia declarat com a articles de porcellana, baguls i maletes.\nLa retallada de despesa del Govern inclourà la unificació de les conselleries de Treball i Formació amb la de Turisme, una àrea gestionada per Joana Barceló, en tant que Agricultura i Pesca passarà a mans de Presidència\nLa Secció Segona de la sala penal de l'Audiència Nacional ha condemnat a set anys i sis mesos de presó Alexander Kalashov, líder de la màfia russo-georgiana desarticulada entre 2005 i 2006 amb l'anomenada Operació Vespa\nLa Sindicatura de Comptes ha detectat irregularitats en la gestió del Consorci Sanitari de l'Anoia en l'adjudicació de serveis i també per incomplir el pla comptable.\nLa xarxa terrorista Al-Qaida va anunciar aquest dilluns la mort del seu 'número tres' i màxim general de l'organització a l'Afganistan, Mustafa Abu al Yazid, també conegut com a Seij Said al Masri\nL'administrador del Grup Platja Sol (GPS) d'Eivissa, Fernando Ferré, ha ingressat a presó per un frau fiscal de 14 milions d'euros. Va comprar 40 hotels a Eivissa, Mallorca i Praga per valor de mil milions d'euros.\nL'Exèrcit de l'Aire ha sancionat 16 components del 801 Esquadró de la base aèria de Son Sant Joan (Mallorca) per la seva participació en l'""ús indegut"" d'un helicòpter pertanyent a aquest cos"\nMoren tres jutges i altres tres resulten ferits a trets durant un judici celebrat en el tribunal civil de la ciutat de Yongzhou, al districte de Lindling, a la província xinesa de Hunan, al centre del país. Després l'atacant s'ha suïcidat\nUns 250 ciutadans es concentren a Palma per protestar contra l'assalt israelià a la flotilla humanitària. Convocats per Mesa per palestina\nUns 500 veïns es manifesten desde les 10.00 hores en el Port de Pollença sota el lema ""Tots Junts Salvem Eu Moll"", per a reclamar la reparació de les voreres i carrers, millores en la recollida de fems i la neteja i un adequat manteniment dels jardins"


Bon Any 2021: “Que la pandèmia no ens allunyi de l’altre”\nInici > Bon Any 2021: “Que la pandèmia no ens allunyi de l’altre”\nPer Catalunya Religió. Dv, 01/01/2021\n(Glòria Barrete –CR) Si hi ha un tema a destacar aquest 2020 que deixem enrere avui és el de la pandèmia de la Covid-19. Tots d’alguna manera o altra ens hem vist afectats per aquesta crisi sanitària que ha fet estralls a tots els nivells. Catalunya Religió desitja a tots els seus lectors un molt Bon Any 2021 i ho fa donant veu a Carles Muñiz Pérez, prevere del bisbat de Sant Feliu  i supervivent d’aquest virus; a Eduard Flores, prevere de la Conca d’Òdena , primer territori català a confinar-se; a Zouhair El Hairan, membre de l'associació  Euro-Àrab i vinculat a la mesquita del Clot i el centre Sufí de Barcelona; i a Anna Centelles, cap de voluntariat del Nou Hospital Evangèlic .\nTots ells fan balanç d’uns mesos de pandèmia en què la distància, la soledat, la por i la incertesa han estat presents. Ho fan també, i a propòsit, des de casa, per vídeo-trucada, com un homenatge a tota aquella tecnologia que ens ha permès seguir connectats i enfortir la comunitat. I no obliden el desig futur que aquest any 2021 estigui ple de salut, acompanyant els febles, veient l’altre i enfortint l’acompanyament espiritual. Bon Any 2021.\nCada any  una personalitat desitja un bon any als lectors de Catalunya Religió: el 2012  va ser la ninotaire Pilarín Bayés a Vic; el 2013 , sor Lucia Caram a Manresa; el 2014  la música del Grup de Gospel dels maristes; el 2015  el bisbe Joan Piris, ho feia des dels pisos del seminari de Lleida; el 2016  ho va fer la comunitat parroquial de la parròquia Sant Francesc d'Assís de les Franqueses del Vallès, el 2017  el grup Kairoi vinculat als maristes, el 2018  els promotors de la campanya #TrencantFronteres, el 2019  els mercedaris amb motiu dels seus 800 anys, i el 2020  fra Valentí ens explicava el significat del pessebre.\nURL d'origen: https://www.catalunyareligio.cat/ca/bon-any-2021-pandemia-no-ens-allunyi-altre


Habitants de Deltebre, Ulldecona i Vilalba dels Arcs\ndissabte, March 12, 2016\ndiumenge, March 13, 2016\ndissabte, March 26, 2016\nA Deltebre es representa al carrer Major, davant de la façana de l’església parroquial de Sant Miquel. Ulldecona representa la seva Passió principalment al Teatre Municipal, però també es representen escenes concretes de la Passió durant les diverses processons de la Setmana Santa al llarg dels seus recorreguts, així com diverses representacions a altres poblacions de les Terres de l’Ebre. Pel que fa a Vilalba dels Arcs, consisteix en un recorregut a través de diversos espais de la població adaptats a cadascuna de les diverses escenes que es van representant. S’inicia amb una contextualització a la plaça de Sant Antoni i continua per tot el nucli urbà amb les diverses escenes com el Sant Sopar o el Judici de Pilat. La Crucifixió és duu a terme extramurs al camí del Calvari.\nLa Passió de Deltebre es representa el Dissabte i Diumenge de Pasqua, tot i que l’any 2016 es va representar el cap de setmana abans, els dies 12 i 13 de març, per commemorar el seu seixantè aniversari. A Ulldecona es representa en diverses sessions que comencen unes setmanes abans de la Setmana Santa i s’allarguen fins gairebé un mes després; així mateix es duu la representació també a altres poblacions de les Terres de l'Ebre, l’Aragó i el Maestrat. A Vilalba dels Arcs, es representa en dues sessions, el Dijous Sant a la nit i el Dissabte Sant a la tarda. Les tres representacions tenen una durada d’entre dues hores i mitja i tres hores.\nLes Passions a les Terres de l’Ebre tenen formats diferents pel que fa al desenvolupament de l’acció teatralitzada. Podem dir que amb relació a aquest format, les Passions de Deltebre i Ulldecona són les més semblants, en tant que són representacions en una funció principal en escenari a la italiana, és a dir, un escenari fix, de cara a un públic, que té un espai concret i fix. El cas de Vilalba es tracta d’un itinerari teatralitzat pels carrers de la població. Cal remarcar que la Passió d’Ulldecona, a banda de la representació al Teatre Municipal Orfeó Ulldeconenc, també representa alguns fragments itinerants a l’aire lliure durant les processons de Setmana Santa.\nTradicionalment, el cos dramàtic de la Passió representa des de l’Entrada a Jerusalem fins a l’Ascensió i, cíclicament, va des del Diumenge de Rams fins al Diumenge de Glòria, tot i que a partir del segle XVIII s’hi introdueixen altres escenes i se n’amplia el contingut.\nLa Passió d’Ulldecona, iniciada l’any 1955 ha estat representada a partir de diversos textos, tot i que el text que l’ha consolidada ha estat l’obra en castellà de Josep Maria Junyent i Quintana. A partir dels anys vuitanta del segle XX, Jaume Vidal Alcover va escriure una obra nova en català posant èmfasi en la recuperació del teatre passionístic tradicional del segle XVIII, segle a partir del qual les passions comencen a introduir escenes de la vida anterior de Jesús que deriven d’altres consuetes o misteris com el de la Samaritana. Aquesta tendència es consolida a partir de les nombroses passions doctrinàries que comencen a editar-se a mitjans del segle XX. La Passió d’Ulldecona de Vidal Alcover fa èmfasi en les característiques tradicionals de la Passió i el seu lligam geogràfic, tot utilitzant per a l’escena del Davallament un text propi d’Ulldecona, el Davallament de la Creu, que data del segle XVI. Aquesta Passió és considerada el millor text passionístic dels que es representen actualment a Catalunya. El març de 1995, l’Institut d’Estudis Tarraconsenses, per encàrrec de la Diputació de Tarragona, va publicar el llibre La Passió d’Ulldecona, amb tot el text de Vidal Alcover i amb comentaris del lingüista Pere Navarro Gómez i del novel·lista i dramaturg Joan Cavallé Busquets.\nLa Passió d’Ulldecona es representa avui dia amb un sol text, que s’escenifica tant en català com en castellà. La versió catalana del text actual és obra del dramaturg Ignasi Roda Fábregas, el qual ha redactat la versió actualitzada del text de Junyent Quintana, tot introduint també algunes aportacions de l’obra de Vidal Alcover, com l’èmfasi posat en l’escena del Davallament de la Creu.\nLa representació traspassa l’àmbit local per representar-se en altres poblacions de Catalunya, l’Aragó i el País Valencià. Destaquem que l’any 2002, la Passió d’Ulldecona va ser representada a Madrid en el marc de participació en un espectacle dirigit per Àngel Recasens, Passió i mort en l’Espanya mística, que va recórrer diverses ciutats d’Amèrica i Europa.\nActualment, podem dir que la Passió d’Ulldecona consta de dos tipus de representació. Per una banda, la representació principal, de l’obra completa en l’escenari fix del Teatre Municipal i, per l’altra, La crucifixió i mort de Jesús que es representa al Calvari el Divendres Sant al matí, i la representació del Davallament de la Creu a l’església de Sant Lluch, basada en el text del segle XVI, el Divendres Sant a la tarda. Aquestes representacions exteriors, es van iniciar a finals dels anys noranta del segle XX.\nLa Passió d’Ulldecona es caracteritza actualment per l’espectacularitat de la seva posada en escena, amb complexos decorats, una il·luminació sumptuosa i músiques de fons molt elaborades. Malgrat l’intercanvi actual entre l’expressió teatral i cinematogràfica, tenim constància que als anys noranta del segle XX la posada en escena també feia servir alguns trucatges tradicionals, com la llança que rep el crucificat, que s’efectuava mitjançant una tècnica documentada ja al segle XV.\nLa direcció de la Passió d’Ulldecona l’any 2016 es va dur a terme per Josi Ganzenmüller, creador i professional del teatre.\nLa Passió de Deltebre rep també el nom popular de Passió de la Cava, i podem anomenar-la indistintament de les dues maneres. S’inicia l’any 1956, un any més tard que la d’Ulldecona, per iniciativa de mossèn Gabriel Zapater. És una representació organitzada a nivell d’associació de veïns, amics i familiars que disposen dels recursos econòmics mínims i d’una xarxa de suport escassa pel que fa al seu sistema organitzatiu. S’ha representat gairebé ininterrompudament des dels seus inicis, tot i que en alguna ocasió ha faltat accidentalment algun actor per causes diverses i la incapacitat numèrica de participants per doblar papers ha fet que s’hagués d’anul·lar la representació en aquell any determinat. Té un any menys d’antiguitat que la representació de la Passió d’Ulldecona però, a diferència d’aquesta darrera, continua sent força desconeguda en l’àmbit de Catalunya i, fins i tot, en el de les Terres de l’Ebre.\nEl text que utilitzen sempre s’ha basat en l’obra del jesuïta José Julio Martínez, El drama de Jesús, editat per primera vagada el 1941, text que també va ser utilitzat per a la Passió d’Ulldecona l’any 1956. La Passió de la Cava utilitza el mateix text des dels seus inicis, adaptat amb les aportacions que cadascun dels directors ha anat fent al llarg dels anys. La representació es duu a terme, generalment, durant el cap de setmana de Pasqua i únicament en el context local.\nPel que fa a la distribució interna de les tasques, el grup de la Passió s’organitza en equips segons l’especialització, tot i que els membres poden formar part de diversos equips al mateix temps en una mena de participació de «tot entre tots» que s’emmarca en la forma organitzativa d’associació. Així, hi ha un equip de roba que s’encarrega de la compra i confecció de la indumentària, basada en l’estètica cinematogràfica de les diverses produccions existents de la Passió de Crist. Els decorats són de paper i, juntament amb la indumentària dels soldats romans, es van dissenyar i confeccionar als anys noranta del segle XX, finançats per l’Ajuntament. Des de llavors, s’utilitzen els mateixos. Cada any afegeixen alguns materials per al decorat com sacs, rama d’olivera, simulacions de roques, etc.\nTot i que tots els aspectes organitzatius i de representació són de caire amateur, la interpretació és de gran qualitat dramàtica i realista. Al voltant de vuitanta persones participen de la interpretació entre actors i actrius i organitzadors, amb una trentena de papers principals.\nL’obra s’estructura en dues parts. La primera conté vuit quadres:\n- L’entrada triomfal a Jerusalem\n- La casa d’Anàs\n- El comiat de mare i fill\n- El Sant Sopar\n- L’oració de l’hort\n- El procés religiós contra Jesús\n- Negacions i penediment de Pere\n- La sala d’improperis\nLa segona part consta dels 13 quadres següents:\n- Jesús davant Pilat\n- Jesús davant Herodes\n- Jesús novament davant Pilat\n- Coronació d’espines\n- Sentència de mort\n- Carrer de l’Amargura\n- Trobada amb la mare\n- Agonia i mort\nLa Passió de Vilalba dels Arcs, iniciada l’any 1996 per iniciativa del grup de teatre local Perindola i dirigida per primera vegada per Rafael Esteruelas, es representa en format d’itinerari teatral per diversos espais de la població que representen les diverses escenes en una mena de recorregut i el format de la qual és únic en tot el territori català. La seva versió és del tot diferent dels repertoris de les passions. El text inicial es titulava Pare, a Vilalba fem la Passió i va ser creat per les mateixes persones de la població que participaven en la representació, tot basant-se en una interpretació lliure dels Evangelis. L’obra va reformant-se cada any amb les diverses aportacions que en fan els membres de l’organització i el seu director, tot posant èmfasi en el context social, cultural i polític de Jesús. Un dels canvis més importants és l’èmfasi de la representació en els papers interpretats per les dones, en un intent d’apropament de l’obra a una visió del gènere més igualitària. També amb aquest objectiu, a la Passió de la Cava, una dona representa la figura de la Cronista, una mena de narradora de l’obra que va contextualitzant els quadres.\nDurant el recorregut teatralitzat no s’utilitza cap llum elèctrica i s’il·lumina amb teies de pi i fogueres enceses. La música, composada i interpretada pel grup de grallers, es va estrenar l’any 2000 i actualment també es compta amb la participació de l’Orfeó de Gandesa. Pel que fa als actors, hi participen entre 25 i 30 persones que interpreten papers amb text i prop de 200 persones intervenen com a figurants.\nDe manera semblant a la Passió de la Cava, els mateixos membres del grup s’encarreguen al mateix temps tant de representar com de fer totes les altres tasques relacionades amb el vestuari, mobiliari i adequació dels escenaris. Com a curiositat, en els seus inicis, el grup de la Passió de Vilalba va aprofitar part de la llenya malmesa en l’incendi de la partida de les Ocates de l’any 1994 i retalls de roba cedits per tallers de confecció i particulars per a l’escenografia i vestuari. També durant els anys noranta dels segle XX, es va passar de fer servir el català estàndard a l’adaptació dels textos a la variant dialectal de la zona, tot mantenint les particularitats locals, com en el cas de Deltebre, els quals van fer l’adaptació al dialecte local en la mateixa època. Avui dia, el Patronat de la Passió de Vilalba dels Arcs, organització al voltant de la qual s’organitza la representació, rep diverses subvencions per finançar les despeses de vestuari, decorats i altres necessitats.\nLa Passió de Vilalba dels Arcs es desenvolupa en 17 quadres diferents al llarg dels carrers i espais de la població d’aquesta manera i en l’ordre que hi ha a continuació. Els mateixos actors i actrius van guiant el públic al llarg del recorregut.\n- Contextualització. Plaça de Sant Antoni.\n- Les Benaurances. Carrer de Sant Llorenç i carrer de Rossinyol.\n- El Diumenge de Rams. Carrer Major. Quan es troba a mig carrer, Jesús puja en un burro i recorren tot el carrer.\n- Expulsió dels mercaders del temple. A la plaça de l’Església de Sant Llorenç, on també es desenvolupen les dues escenes que venen a continuació.\n- Trobada amb Maria Magdalena.\n- Trobada de Jesús amb els xiquets i xiquetes.\n- El Sant Sopar. A la plaça de la Vila. Aquesta escena és acompanyada per la música interpretada per l’Orfeó de Gandesa.\n- El miracle del cec. Al carrer del Trosset cap al carrer Avall.\n- Trobada amb les leproses. Al carrer de l’Abadia amb el carrer Nou.\n- L’Oració a l’hort. A la plaça Lo Perxe de Bessot.\n- El Judici del poble i d’Herodes. Al mirador de Bessot.\n- La creu. Entre el carrer Avall i el Perxe de Bessot.\n- La primera caiguda. A l’alçada de la Creu de terme. A partir d’aquest punt, l’itinerari es desplaça cap als espais exteriors al nucli urbà, per un camí que culminarà al Calvari.\n- La segona caiguda. Al camí dels Prats.\n- La tercera caiguda, la Verònica i el Cirineu.\n- La Crucifixió. Al Calvari. Els grallers i l’Orfeó de Gandesa interpreten la música que acompanya l’escena.\nA més de la representació pròpiament dita, la Passió de Vilalba consta de diverses altres activitats durant tot el dia de la representació. Al matí, comença la celebració un mercat d’artesans d’artesania i productes locals que dura tot el dia. Els venedors i les venedores se situen als espais cedits pels veïns i les veïnes a les mateixes entrades de les cases, en les antigues cavalleries. Al llarg del matí, els xiquets i les xiquetes desfilen pels carrers, vestits de romans.\nEl teatre religiós ha estat present a la nostra societat des de l’edat mitjana, però també ha estat prohibit en moltes ocasions, com els fets que es recullen al volum del procés criminal sobre fets a l’entorn de la Passió d’Ulldecona de l’any 1512, que es troba actualment a l’Arxiu Històric Diocesà de Tortosa. Aquest document va ser trobat pels historiadors Josep Alanyà i Roig i Joan-Hilari Muñoz i Sebastià l’any 2012 i que analitzen en la seva obra La Passió d’Ulldecona. Cinc-cents anys d’història (1512-2012). Es tracta de «l’original d’un procés criminal substanciat davant la cúria del bisbe de Tortosa Alfons d’Aragó (1475-1512), presidida pel seu oficial i vicari general in spiritualibus et temporalibus Esteve Vallobar, batxiller en Decrets i curat de la Catedral» (Alanyà i Muñoz, 2013: 43).\nLa gran quantitat de composicions existents a Catalunya sobre la vida de Crist recitades per glossadors populars van anar transmetent-se oralment, recollint-se i copiant-se. Tot i que els versos eren representables, en els seus orígens només es recitaven. A partir dels segles XVII i XVIII hi va haver una major difusió. Tal com relata Joan Amades al volum II del seu Costumari català, «Les actuals [entenent com actualitat els anys cinquanta del segle XX] representacions dels Pastorets i del Drama Sagrat de la Passió reconeixen un mateix origen literari i procedeixen de les antigues rimes que glossaven la totalitat de la vida de Jesús».\nLa Passió que es representa actualment a Ulldecona va néixer l’any 1955, fundada per José M. Rafí i Poblet, el qual va ser director i autor del primer text que es va representar, titulat El crama de Jesús. Mitjançant el Centre Cultural i Recreatiu, un grup de teatre fundat per ell mateix i antecessor de l’actual Patronat de la Passió, es van fer les primeres representacions. El text de l’autor representat el primer any, va ser substituït per La divina tragedia de José Julio Martínez, representat l’any 1956 i que va dirigir ell mateix. Del 1959 al 1963 es va utilitzar un text de José Mampel, La divina tragedia de Cristo, i a partir de l’any 1964 es va utilitzar l’obra de Josep Maria Junyent i Quintana, text en castellà que va consolidar la Passió i que encara es representa avui dia, combinada amb altres adaptacions. A finals dels anys vuitanta del segle XX, apareix l’obra en català de Jaume Vidal i Alcover que, durant els anys noranta del segle XX, es va representar i juntament amb el text de Junyent, permetia oferir dues versions diferents, en llengua diferent i interpretades per actors diferents. Actualment, la Passió continua representant-se en català i castellà, tot i que amb dos versions del mateix text. El text és l’adaptació actual de l’obra de Junyent amb algunes aportacions extretes de l’obra de Vidal.\nAls anys cinquanta del segle XX i en el moment d’iniciar la representació, es desconeixien els antecedents històrics de la representació, manifestos en diversos documents que daten del segle XVIII i que van ser descoberts a partir dels anys seixanta del segle XX, amb la darrera troballa l’any 2012. El primer dels documents del segle XVIII descoberts a l’Arxiu Parroquial són unes fulles manuscrites de fragments del Davallament de la Creu, estudiats pel lingüista i historiador Josep Romeu Figueras l’any 1962, el qual va considerar que el document podria ser una còpia d’un altre del segle XVI, per les característiques de la rima i composició. Es tracta d’un document amb 248 versos que formava part d’un conjunt d’actes o quadres sobre la passió de Crist. El segon document es descobreix posteriorment als anys setanta del segle XX, un imprès atribuït al segle XVIII amb una Passió gairebé completa on només hi falten les primeres pàgines. I el tercer és el text de l’any 1512, trobat el 2012, descrit anteriorment.\nPel que fa al text de Junyent, l’any 1984 es va fer l’encàrrec a Jaume Vidal Alcover de fer una traducció del text original i el 1989 quedava enllestida una nova obra en català titulada La Passió d’Ulldecona, tot i que només se’n van representar uns fragments als escenaris de l’església parroquial de Sant Lluc i al Calvari d’Ulldecona. El 1993, es va remodelar el Teatre Municipal, on es van representar alguns fragments de la Passió per primera vegada en aquest espai, tot i que no va ser fins 1995 que s’hi va representar l’obra sencera. Des de llavors, continua representant-se en aquest espai.\nLa Passió de la Cava va començar amb la iniciativa de mossèn Gabriel Zapater de fundar la representació de la Passió, que va dur a terme la seva primera representació el 13 de març de l’any 1956, sota la direcció del senyor Cardona. Mossèn Gabriel també va ser un dels impulsors de la banda de música de la Societat Musical Espiga d’Or, que en motiu del seixantè aniversari de la Passió de la Cava l’any 2016 van fer una col·laboració especial musicant la representació en directe.\nL’obra era representada en castellà fins a principis dels anys noranta del segle XX, moment en què es va fer l’adaptació en català que es representa avui dia. Se sap que del 1956 al 1959 es representava a l’antic cinema Coliseum. A partir del 1960 va passar a representar-se al teatre del saló parroquial de l’església de Sant Miquel, fins el 2012, moment en què l’adaptació a les normatives de seguretat dels locals amb aforament inhabiliten l’auditori del saló. Des de llavors es representa a l’aire lliure, davant de la façana de l’església. En els seus inicis, la representació significava un espai d’adoctrinament religió, del qual se’n derivava indirectament una millora d’aprenentatge de la llengua castellana, imposada pel règim dictatorial de l’època, i d’aculturació d’una població majoritàriament pagesa, alguns membres dels quals assolien competències de lectura en el context de la representació. La traducció de l’obra al català es va dur a terme l’any 1994, a càrrec del veí de la població i participant a la Passió Josep Àngel Marin i Serral, el qual va tenir cura especial a respectar la variant dialectal i els localismes en els diàlegs i la narració. Als anys noranta del segle XX, la representació de l’obra comptava amb un centenar d’actors.\nA partir de la tradició de la representació de la Passió, va sorgir un interès general pel teatre a la població i es va fundar el grup de teatre amateur Delta Teatre, l’any 1995, la principal característica del qual és la representació d’obres costumistes amb textos creats per ells mateixos.\nPel que fa a la representació de la Passió de Vilalba dels Arcs, podem dir que al llarg del segle XX, la tradició teatral és present en la població. Fins la Guerra Civil espanyola, hi havia dos centres socials oposats pel que fa a la tendència política, amb un grup de teatre cadascun. A Lo Centro es reunien vilatans amb ideologia d’esquerres i a El Rossinyol ho feien els vilatans amb ideologia de dretes. Als anys seixanta del segle XX, després de la desaparició del dos grups de teatre, es forma un grup de teatre nou i el 1994, es funda el grup de teatre la Pirindola, actual impulsor de la Passió. Com a curiositat, cal destacar que l’autor de la Passió d’Olesa de Montserrat, Joan Povill, era fill de Vilalba dels Arcs.\nDes dels seus inicis, la representació de la Passió de Vilalba dels Arcs compta amb un augment progressiu, any rere any, tant del nombre de participants com del nombre d’espectadors. A més ha anat diversificant les activitats al voltant de la representació, ampliant-se a una jornada de mercat artesà on cada vegada hi participen més agents de la població.\nEls assajos de la Passió de la Cava comencen al mes de gener, tot i que anteriorment, ja han desenvolupat les diverses accions de coordinació i reunions organitzatives. Des del mes d’octubre, però, les activitats del grup de la Passió s’inicien amb la preparació dels Pastorets, una obra interpretada pels més menuts i que es representa en el context de Nadal.\nLa Passió de Vilalba comença a preparar assajos, vestuari i decorats dos mesos abans de la celebració. La major part dels vestuaris i decorats són els mateixos d’un any per a l’altre i, durant els dos mesos, es revises, es renten o es reparen, si cal. De la mateixa manera que per a la Passió de la Cava, hi ha un grup especialitzat en vestuari. A banda, també hi ha activitats complementàries en altres moments de l’any. Al mes de setembre i des de fa pocs anys, s’ha impulsat una iniciativa, el Vi de la Passió, un vi que s’elabora seguint tècniques tradicionals, des de la verema, fins el xafat a peus i la fermentació.\nPel que fa a la Passió d’Ulldecona podem dir que la seva activitat és contínua al llarg de l’any, amb les activitats formatives de l’escola de teatre, gestionada pel Patronat de la Passió. Els assajos i preparatius pròpiament dits de l’obra de la Passió, comencen a partir del mes de gener.\nEl grup de la Passió de la Cava sorgeix de manera paral·lela a la primera representació, tot i que de manera informal i vinculat a la parròquia com a Grupo Escénico Parroquial. Més endavant va passar a anomenar-se Grup de la Passió i es va constituir formalment com a Associació de la Passió de la Cava al segle XXI. El president i els membres vocals de l’associació formen part també del grup d’actors. La forma d’organització principal ha estat tradicionalment basada en les relacions de germanor, amistat i família que uneixen els seus membres i és habitual que membres de la mateixa família participin de la representació. També hi ha hagut casos en què el grup de la Passió ha significat un espai en el qual ha sorgit fins i tot alguna unió matrimonial al llarg de la història del grup. Al grup de la Passió hi participen persones de totes les edats i té a una funció integradora de la diversitat dins de la comunitat. El grup de la Passió també organitza i representa els Pastorets en el context de Nadal, interpretats pels més menuts. La despesa dels materials i decorats o el lloguer de cadires i equips es finança amb la col·laboració d’empreses i establiments del municipi o amb el diners obtinguts amb el preu simbòlic que el públic paga per l’assistència a la representació. El Patronat de la Passió de Vilalba dels Arcs es va formar l’any 1997 i es va constituir formalment l’any 2000. Compta amb la participació de l’Ajuntament per part de la Regidoria de Cultura, que aporta també part del finançament, així com de totes les entitats socioculturals del municipi. El muntatge escènic és senzill, ja que intenta emular l’ambient de l’època que recrea. Així, els escenaris són baixos i no s’empren efectes especials. La il·luminació, per la nit, procedeix de llànties d’oli i torxes de teia. La Passió d’Ulldecona s’organitza des del Patronat de la Passió, una entitat que també organitza la representació dels Pastorets, interpretada pels actors i actrius de l’Escola de Teatre, gestionada també pel Patronat.\nEl nombre de participants a la Passió de Vilalba dels Arcs és d'entre 25 i 30 actors interpretant papers amb text i un centenar de figurants. Tenint en compte que és un municipi petit —menys de 700 habitants—, podem veure el grau d’implicació dels seus vilatans. A la Passió de Deltebre, hi apareixen una vintena d'actors i actrius amb papers dialogats i una cinquantena de figurants i papers secundaris. Molts dels participants a la Passió de Deltebre també formen part del grup de teatre local Delta Teatre. La Passió d'Ulldecona compta amb més d'un centenar d'actors i actrius. També hi ha la participació de les persones encarregades del vestuari, el maquillatge i la perruqueria i de l'organització dels decorats.\nCatàleg del Patrimoni Festiu de Catalunya. Passió de Vilalba\nTeatre Municipal d’Ulldecona. Orfeó Ulldeconenc\nEsglésia parroquial de Sant Miquel de Deltebre\nLa transmissió de la tradició de participar en la Passió és transgeneracional en el sentit que en el grup de representació hi participen membres de diverses franges d'edat i inclús hi poden haver membres d'una mateixa família pertanyents a diferents generacions. Pel que fa al cas d'Ulldecona i Deltebre, les més antigues a les Terres de l'Ebre, alguns dels papers principals han passat de mares i pares a filles i fills. En el cas de Vilalba dels Arcs, pel poc temps que fa que es representa encara no s'han pogut observar patrons d'intercanvi generacional en el relleu dels papers.\nSembla que la nombrosa participació i la importància que la comunitat dóna a la representació de la Passió en les tres poblacions asseguren la viabilitat de l'activitat d'aquí a molts anys.\nAmb l'impuls de la Federació Catalana de Passions, els patronats de Vilalba dels Arcs i d'Ulldecona manifesten una necessitat de salvaguarda i foment de les pròpies representacions de la Passió al llarg de tot el territori català. Pel que fa al cas de Deltebre, el grup de la Passió considera consolidada la seva activitat i posa com a objectiu principal de la seva acció el foment de la participació ciutadana en les activitats locals i insisteix en la necessitat de suport per part de l'administració local i promociona el seu valor sociocultural en el context local.\nLa Passió de la Cava van quedar finalistes dels premis Ebrelíders en la categoria Projecció cultural, ecològica i popular, en l'edició de l'any 2012. Les Passions de Vilalba dels Arcs i Ulldecona emmarquen les seves representacions i activitats al voltant de la Passió en un àmbit de desenvolupament i promoció turística dels municipis durant les activitats de Setmana Santa. En el cas de la Passió de la Cava, l'activitat respon principalment a una acció de dinamització social i cultural a nivell local, sense cercar la transcendència a un nivell territorial més ampli. L'any 2016, la Passió d’Ulldecona va acollir l'exposició Passions a Catalunya, impulsada pel Centre d’Estudis Passionarium en col·laboració amb les Passions de Cervera, Esparreguera, Olesa de Montserrat i Ulldecona. Aquesta exposició consta de vuit panells amb fotografies i text sobre la història comuna de les Passions, amb el patrocini de la Diputació de Barcelona i l'Ajuntament d'Olesa de Montserrat. La Passió d'Ulldecona és una obra que ha rebut diversos reconeixements i ha estat declarada obra d'Interès Turístic Nacional. Pel que fa a la Passió de Vilalba, el 2016 va acollir la presentació de la Federació Catalana de Passions, creada per sis passions catalanes, que compta amb una junta composta per diversos membres de les passions d'Esparreguera i Ulldecona a la presidència, i membres de les passions de Cervera, Olesa de Montserrat, Vilalba dels Arcs i Molins de Rei. La federació té per objectiu de promoure i defensar aquestes representacions, és a dir, de dur a terme una tasca de salvaguarda.\nMaquillatge i perruqueria. La Passió de la Cava 1\nInstal·lacions de l'antic teatre del saló parroquial. La Passió de la Cava 2\nEntrada a Jerusalem. La Passió de la Cava 3\nSant Sopar. La Passió de la Cava 4\nOració a l'hort. La Passió de la Cava 5\nPenediment de Pere. La Passió de la Cava 6\nCarrer de l'Amargura. La Passió de la Cava 7\nCarrer de l'Amargura. La Passió de la Cava 8\nCrucifixió. La Passió de la Cava 9\nAgonia i mort. La Passió de la Cava 10\nL'arbre de Judes. La Passió d'Ulldecona 18\nLa Passió de Vilalba dels Arcs 21\nLa Passió de Vilalba dels Arcs 23\nLa Passió de Vilalba dels Arcs 25\nPer fer aquest registre s'ha dut a terme treball de camp en les poblacions de Vilalba dels Arcs, Deltebre i Ulldecona mitjançant les entitats de referència següents: Associació La Passió de la Cava Parròquia de Sant Miquel de Deltebre Patronat de la Passió d'Ulldecona Parròquia de Sant Lluc d'Ulldecona Patronat de la Passió de Vilalba dels Arcs\nLa representació de la Passió a les Terres de l'Ebre, lligada al context de la Setmana Santa s'ha originat principalment a partir de mitjans del segle XX, amb l'excepció de Vilalba dels Arcs, que és més moderna. La tendència en aquella època de recuperar les versions teatralitzades de la religió catòlica obeïa als interessos del Règim de Franco amb la intenció de reformar la cultura cap a una visió religiosa i conservadora de la societat. A partir d'aquestes iniciatives de representació, les comunitats aprenien i alhora divulgaven els episodis de la vida de Jesús mitjançant missatges adoctrinadors. Amb el pas dels anys, en les representacions, tot i que el pes del contingut és del tot religiós, s'ha posat èmfasi en la funció social de l'espectacle i la capacitat de crear lligams entre la comunitat participant. Tant la Passió de Deltebre com la Passió de Vilalba, tenen una voluntat i caràcter amateur, de participació de la comunitat en l'activitat. En la Passió d'Ulldecona, però, els actors i actrius poden haver rebut formació i estar vinculats a l'Escola del Teatre, sorgida en el mateix context. Pel que fa al pressupost i als recursos de què disposen, també podem emparentar les dos passions de Vilalba i Deltebre, enteses com a iniciatives de la comunitat amateur, amb pressupostos baixos i un finançament que ve de la col·laboració dels agents locals. En el cas d'Ulldecona, les subvencions que reben són tant per part dels agents locals com de la Diputació, l'Administració Autonòmica.


31. Documentació administrativa. La invitació. Datació [PDF, 734 kB]\nTest, normalment inclòs en un formulari en línia, que consisteix a fer introduir a l'usuari una sèrie de lletres i xifres que es mostren en una imatge distorsionada per a verificar de manera automàtica que la resposta prové d'un ésser humà i no d'una màquina. [...]\n33. Escriptura d'euros i cèntims amb xifres\n34. ordenació alfabètica de termes que contenen xifres\n35. Ús i lectura de les xifres romanes\nÚs de les xifres romanes Els números romans se solen escriure amb majúscules i es fan servir, entre d'altres, en els casos següents: ?\tEls segles: el segle III, del segle V al XV. (Cal tenir en compte que se solen escriuen en versaletes però si no és possible amb majúscules.) ?\tEls noms de [...]\n36. mercat de lletres del tresor\nMercat monetari en què es negocien lletres del tresor. [...]\n37. alfanumèric -a\nExpressat per mitjà de caràcters, típicament lletres i xifres, però també a través d'altres caràcters de naturalesa simbòlica. En teledetecció, el terme alfanumèric -a generalment fa referència a la majoria d'informació continguda a les metadades i als valors, les dades o les bases de dades de la [...]\n38. sopa de lletres\n39. Les lletres. L'ALFABET\n40. Les lletres. L'ALFABET\nLa grafia dels sons i el valor fònic de les lletres L'ortografia catalana s'ha establert procurant que l'escriptura representi la màxima correspondència amb les pronúncies dels diferents parlars, tenint en compte, complementàriament, els criteris etimològics i les tradicions gràfiques. Per aquest [...]\nPàgines 4 / 62