Information about Immunologia\nsistema immunologia i immunitat\nImmunologia Jordi Carmona Isabel Ruiz 2004-05\nContinguts - Immunologia, sistema immune i immunitat. - Defenses de l’organisme: barreres externes i barreres internes. - Concepte d’antígen. - Les cèl·lules del sistema immune. - Mecanismes de defensa: inespecífics i específics. - Els anticossos: estructura, tipus i funció. - Disfuncions i deficiències del sistema immunitari: autoimmunitat, immunodeficiències i hipersensibilitat. - Sèrums i vacunes. Importància industrial.\n1. Immunologia, sistema immune i immunitat Disciplina de la Biologia que estudia el reconeixement “d'allò que és estrany”. Ciència jove. 1796 Edward Jenner descobreix vacuna verola. Immunologia estudia els elements implicats en la defensa de l’organisme en front els cossos estranys, processos de transformació de cèl·lules sanes en tumorals, malalties autoimmunes, al·lèrgies i fenòmens de rebuig.\nDisciplina de la Biologia que estudia el reconeixement “d'allò que és estrany”.\nCiència jove. 1796 Edward Jenner descobreix vacuna verola.\nImmunologia estudia els elements implicats en la defensa de l’organisme en front els cossos estranys, processos de transformació de cèl·lules sanes en tumorals, malalties autoimmunes, al·lèrgies i fenòmens de rebuig.\nEl sistema immune és un sistema difós , format per un gran nombre d’òrgans i teixits disseminats per tot el cos. S’encarrega d’elaborar la resposta immune enfront un antígen . La capacitat de resistir a un agent infecciós, sigui per la defensa que realitza el sistema immune o sigui per la barrera que defensa l’organisme de la infecció, s’anomena immunitat .\nEl sistema immune és un sistema difós , format per un gran nombre d’òrgans i teixits disseminats per tot el cos. S’encarrega d’elaborar la resposta immune enfront un antígen .\nLa capacitat de resistir a un agent infecciós, sigui per la defensa que realitza el sistema immune o sigui per la barrera que defensa l’organisme de la infecció, s’anomena immunitat .\n2. Defenses de l’organisme Humans i altres animals tenim una sèrie de barreres de defensa: Externes: pell i mucoses. Internes: macròfags i limfòcits.\nHumans i altres animals tenim una sèrie de barreres de defensa:\nExternes: pell i mucoses.\nInternes: macròfags i limfòcits.\nSegons la seva acció les barreres de defensa poden ser: Inespecífiques: com les llàgrimes, que ataquen qualsevol tipus d’agent infectant. Específiques: com les immunoglobulines, que són sintetitzades per un agent infectant concret.\nSegons la seva acció les barreres de defensa poden ser:\nInespecífiques: com les llàgrimes, que ataquen qualsevol tipus d’agent infectant.\nEspecífiques: com les immunoglobulines, que són sintetitzades per un agent infectant concret.\nSegons la seva aparició en l’organisme les barreres de defensa poden ser: Innates: s’originen en el procés de desenvolupament enmbriològic de l’individu, independentment de la presència d’antígens. Adquirides: només es formen quan apareix un antígen, com succeeix en el cas de la formació d’ immunoglobulines.\nSegons la seva aparició en l’organisme les barreres de defensa poden ser:\nInnates: s’originen en el procés de desenvolupament enmbriològic de l’individu, independentment de la presència d’antígens.\nAdquirides: només es formen quan apareix un antígen, com succeeix en el cas de la formació d’ immunoglobulines.\n3. Barreres externes Epitelis com l’epidermis de la pell i interns com els que recobreixen el tub digestiu. L’epidermis de la pell està formada per una gruixuda capa de cèl·lules amb queratina, amb continua descamació de les cèl·lules mortes la qual coca impedeix la fixació dels microorganismes. Mucoses (boca, anus, vagina...) obertes a l’exterior. El mucus segregat impedeix fixació microorganismes. Flora microbiana boca, intestí, vagina impedeix el creixement de fongs o bactèries alienes a aquesta flora.\nEpitelis com l’epidermis de la pell i interns com els que recobreixen el tub digestiu. L’epidermis de la pell està formada per una gruixuda capa de cèl·lules amb queratina, amb continua descamació de les cèl·lules mortes la qual coca impedeix la fixació dels microorganismes.\nMucoses (boca, anus, vagina...) obertes a l’exterior. El mucus segregat impedeix fixació microorganismes.\nFlora microbiana boca, intestí, vagina impedeix el creixement de fongs o bactèries alienes a aquesta flora.\n4. Barreres internes Constitueixen el S istema Immune, un sistema difós format pels : vasos limfàtics òrgans limfàtics teixits limfàtics cèl·lules i molècules distribuïdes pel torrent sanguini cap a altres teixits.\nConstitueixen el S istema Immune, un sistema difós format pels :\ncèl·lules i molècules distribuïdes pel torrent sanguini cap a altres teixits.\nEls vasos limfàtics : Els vasos limfàtics formen part del sistema circulatori limfàtic . Formen una xarxa oberta de vasos per on circula la limfa . La limfa es drenada en els ganglis limfàtics , on es detecten els antígens , que posaran en marxa el sistema immune.\nEls vasos limfàtics :\nEls vasos limfàtics formen part del sistema circulatori limfàtic . Formen una xarxa oberta de vasos per on circula la limfa .\nLa limfa es drenada en els ganglis limfàtics , on es detecten els antígens , que posaran en marxa el sistema immune.\nÒrgans del sistema immune: Òrgans limfoides primaris: on es formen les cèl·lules del sistema immune, la medul·la òssia i el tim us . Òrgans limfoides secundaris: és el lloc on les cèl·lules del sistema immunitari acaben de madurar o bé s’activen produint la resposta immune. Són la melsa i els ganglis limfàtics .\nÒrgans del sistema immune:\nÒrgans limfoides primaris: on es formen les cèl·lules del sistema immune, la medul·la òssia i el tim us .\nÒrgans limfoides secundaris: és el lloc on les cèl·lules del sistema immunitari acaben de madurar o bé s’activen produint la resposta immune. Són la melsa i els ganglis limfàtics .\nLa medul·la òssia: Es troba a l’interior dels ossos curts i plans i a la zona esponjosa dels ossos llargs. Te capacitat hemopoyètica i en el seu interior apareixen les cel·lules mare , indiferenciades i pluripotents, capaces d’originar un cop madurades les cèl·lules que circulen per la sang. En la mèdul·la ò ssia es formen les cèl·lules del sistema immune , com els limfòcits, els macròfags o els monocits.\nLa medul·la òssia:\nEl timus: Es troba en la part superior del tòrax. És un òrgan que redueix molt la seva grandària després dels primers 7 anys de vida. Està format per dos lòbuls que es subdivideixen en lòbuls més petits separats per un teixit conjuntiu (travècules). En cada lòbul petit es diferencia un córtex i una medul·la. En el córtex, les cèl·lules que venen de la medul·la òssia proliferen, convertint-se en timòcits , que un cop han madurat s’emmagatzemen en la mèdul·la dels lòbuls petits del t imus. Són els limfòcits T o cèl·lules T, que migren cap a la sang a través dels vasos limfàtics.\nLa melsa: Es troba a la zona abdominal, darrera de l'estómac. En ell apareixen dos tipus de teixits, la pulpa vermella i la pulpa blanca . La pulpa vermella filtra la sang i captura i destrueix els eritròcits vells. La pulpa blanca conté el teixit linfoide , en forma de beina, al voltant d’una arteriola. Aquest teixit rep el nom de PALS (beina arteriolar linfoide- periarteriolar lymphoid shealth ). En el PALS es troben els limfòcits T i els l imfòcits B , que s’activen en presència d’ antígens .\nEls ganglis limfàtics: Es troben repartits per tot el sistema circulatori limfàtic. En un gangli es distingeix l’escorça , on es troben els linfòcits B, una paraescorça per sota amb els limfòcits T i una med u l·la en posició central. Els ganglis limfàtics filtren la limfa , presentant els antígens als limfòcits B i T, amb la consequent activació d’aquestes cel·lules.\nEls ganglis limfàtics:\nTeixits del sistema immune: són els teixits limfoides , associats a altres aparells o sistemes. GALT : associat al tub digestiu, inclueix amígdales, l’apèndix vermiforme i plaques de Peyer. BALT : associat a l’aparell respiratori. MALT : associat a les mucoses. E n tots aquests teixits es troben limfòcits B i T, a més d’altres tipus cel·lulars que pertanyen al sistema immune. Les cèl·lules B i T s’activen quan els antígens capturats per aquests teixits són presentats a elles.\nTeixits del sistema immune: són els teixits limfoides , associats a altres aparells o sistemes.\nGALT : associat al tub digestiu, inclueix amígdales, l’apèndix vermiforme i plaques de Peyer.\nBALT : associat a l’aparell respiratori.\nMALT : associat a les mucoses.\nE n tots aquests teixits es troben limfòcits B i T, a més d’altres tipus cel·lulars que pertanyen al sistema immune. Les cèl·lules B i T s’activen quan els antígens capturats per aquests teixits són presentats a elles.\n5. Concepte d’antígen Els antígens són molècules estranyes a l’organisme , que s’uneixen a anticossos específics , un per a cadascuna d’elles. No són cèl·lules completes ni virus, són tant sols fragments de les molècules externes d’un virus o restes de membrana de cèl·lules estranyes com una b a ctèria o una cèl·lula tumoral. També poden ser toxines lliberades o molècules estranyes.\nEls antígens són molècules estranyes a l’organisme , que s’uneixen a anticossos específics , un per a cadascuna d’elles.\nNo són cèl·lules completes ni virus, són tant sols fragments de les molècules externes d’un virus o restes de membrana de cèl·lules estranyes com una b a ctèria o una cèl·lula tumoral. També poden ser toxines lliberades o molècules estranyes.\nL’antígen pot ser qualsevol tipus de molècula . Les més abundants acostumen a ser les de naturalesa proteica . Només s’uneix a l'anticòs una part de la molècula de l’antígen: el determinant antigènic o epítop . La zona del anticòs que s’uneix a l’antígen s’anomena par à top . A vegades l’antígen pot unir-se a l’anticòs però no generar resposta immune. Es tracta de molècules sense resposta immunogènica . Aquestes molècules s’anomenen haptens . Si un hapt è s’uneix a una proteïna gran produeix inmunogenicita t .\nL’antígen pot ser qualsevol tipus de molècula .\nLes més abundants acostumen a ser les de naturalesa proteica .\nNomés s’uneix a l'anticòs una part de la molècula de l’antígen: el determinant antigènic o epítop .\nLa zona del anticòs que s’uneix a l’antígen s’anomena par à top .\nA vegades l’antígen pot unir-se a l’anticòs però no generar resposta immune. Es tracta de molècules sense resposta immunogènica . Aquestes molècules s’anomenen haptens .\nSi un hapt è s’uneix a una proteïna gran produeix inmunogenicita t .\nAntígen Anticòs Epítop Paràtop\n6. Les cèl·lules del sistema immune Totes les cèl·lules que intervenen en la defensa de l’organisme deriven de cèl·lules totipotents , existents en l’embrió. Aquestes cèl·lules es diferencien en cèl·lules mare hematopoyètiques que es situen a l’interior de la mèdul·la òssia. Aquestes cèl·lules mare poden formar qualsevol cèl·lula sanguínia, des de limfòcits a eritròcits. Per aquest motiu s’anomenen cèl·lules hematopoyètiques pluripotents .\nTotes les cèl·lules que intervenen en la defensa de l’organisme deriven de cèl·lules totipotents , existents en l’embrió.\nAquestes cèl·lules es diferencien en cèl·lules mare hematopoyètiques que es situen a l’interior de la mèdul·la òssia.\nAquestes cèl·lules mare poden formar qualsevol cèl·lula sanguínia, des de limfòcits a eritròcits.\nPer aquest motiu s’anomenen cèl·lules hematopoyètiques pluripotents .\nEstirp mieloide Eritrocits Granulocits Neutròfils Eosinòfils Basòfils, Mastocits Monocits, Macròfags Megacariocits\nEstirp Limfoide Limfocits B Limfòcits T TCD4 TCD8 Cèl·lules assassines\nLes estirps cèl·lulars . L a cèl·lula mare pot originar dos estirps cèl·lulars diferents: Estirp mieloide : genera diferents tipus cèl·lulars depenent de les molècules segregades per les cèl·lules de l’entorn. Si hi ha eritropoyetina * , eritrocits . Si hi ha interleuquines ** , o altres factors de creixement, granulocits que a la vegada poden formar neutròfils, eosinòfils i basòfils . També poden originar-se monocits que a la vegada originaran macròfags . Estirp limfoide : origina limfòcits B i limfòcits T . * glucoproteïna activadora producció glòbuls vermells quan falten a la sang o disminueix concentració ox i gen. **conjunt de molècules segregades pel sistema immune per la producció de resposta immunitària.\nLes estirps cèl·lulars . L a cèl·lula mare pot originar dos estirps cèl·lulars diferents:\nEstirp mieloide : genera diferents tipus cèl·lulars depenent de les molècules segregades per les cèl·lules de l’entorn. Si hi ha eritropoyetina * , eritrocits . Si hi ha interleuquines ** , o altres factors de creixement, granulocits que a la vegada poden formar neutròfils, eosinòfils i basòfils . També poden originar-se monocits que a la vegada originaran macròfags .\nEstirp limfoide : origina limfòcits B i limfòcits T .\n* glucoproteïna activadora producció glòbuls vermells quan falten a la sang o disminueix concentració ox i gen.\n**conjunt de molècules segregades pel sistema immune per la producció de resposta immunitària.\nEritrocits , transport oxigen, sense nucli en mamífers, contenen hemogloibina Granulocits , tenen gran quantitat de grànuls en el seu interior Neutròfils , leucòcits que es tenyeixen amb colorants neutres. Nucli en forma de ronyó . Cèl·lules fagocítiques , les més nombroses i importants en la resposta immune innata. Eosinòfils , es tenyeixen amb colorants àcids. Poca quantitat a la sang (2-3%). Essencials defensa infeccions agudes . Basòfils i Mastocits . Produeixen les mateixes substàncies. Origen comú a la medul·la òssia, però el seu precursor és diferent. Basòfils , leucòcits, molt poca quantitat a la sang . Contenen histamina (vasodilatador) i heparina (anticoagulant). Mastocits , es troben en el teixit conjuntiu , alliberen histamina quan són exposats a antígens. També alliberen heparina .\nMonocits , són leucocits, agranulocítics , sense grànuls citoplasmàtics, circulen per la sang . Es diferencien en els teixits , formant macròfags . Aquestes són les principals cèl·lules fagocítiques del sistema immunitari. Els megacariocits originen les plaquetes o trombocits al trencar - se el seu gran citoplasma. La funció de les plaquetes és la de formar trombos per evitar pèrdues de sang en ruptures de vasos sanguinis de petita grandària.\nEls l imfòcits B es formen en la mèdul·la òssia . Allí s’activen en presència d’antígens , es transformen en cèl·lules plasmàtiques i circulen pel torrent circulatori alliberant anticossos . Els linfocits B madurs situats en la medul·la òssia presenten receptors específics de cèl·lules B. Aquests receptors s’anomenen BCR ( B Cell Receptor ). Aquests receptors són immunoglobulines , que seran a lliberades en activar-se el limfòcit. També apareixen proteïnes reconeixedores d’antígens, conegudes amb el nom de Complex Principal de Histocompatibilitat, o MH C ( Major Histocompatibility Complex ). Quan el MHC reconeix l’antígen específic pels BCR del limfòcit B madur activat, aquest limfòc i t B es transforma en cèl·lula plasmàtica, alliberadora de immunoglobulines.\nEls limfòcitsT comencen la seva formació en la medul·la òssia . Després migren cap al timus i allí maduren. Entre les seves proteïnes de membrana tenen el receptor TCR ( T Cell Receptor ) que és molt similar al fragment de l’anticòs que reconeix l’antígen. També hi ha un altre receptor anomenat CD ( Cluster Diferenciation ). Aquest receptor CD s’utilitza per distingir les dues sèries de limfòcits T, els TCD4 i els TCD8 . Els receptors T CR i els receptors CD reconeixen els antígens presentats pel complex principal d’histocompatibilitat (MHC) dels limfòcits B. TCD4\nLes cèl·lules assassines naturals ( Natural Killers ) són cèl·lules limfocítiques, però no pertanyen a estirps de limfòcits T o B. Es caracterítzen per ser cèl·lules grans i no presenten grànuls en el seu citoplasma. Es formen a la medul·la òssia , realitzant la seva funció en qualsevol teixit. Actuen en la resposta immunitaria innata , sent molt important la seva funció en infeccions víriques. Aquestes cèl·lules detecten canvis en la membrana de les cèl·lules infectades, unint-se aleshores la cèl·lula assassina a la cèl·lula infectada , alliberent-se substàncies citotòxiques que provoquen la mort cèl·lular. També estan implicades en el reconeixement i lisis de cèl·lules tumorals . Aquest grup cèl·lular és responsable de la immunitat contra el càncer , al presentar la cèl·lula cancerosa en la seva membrana molècules específiques que no presenten les cèl·lules sanes. Aquestes molècules són les que reconeixen aquestes cèl·lules assassines.\n7. Mecanismes de defensa : inespecífics i específics Mecanismes d’acció defensiva (un cop superades les barreres físiques) : Inespecífics : R esposta inflamatòria . A ctivació del complement . A cció de l’interferó . Específics (un cop han fallat els inespecífics) : R esposta cel·lular . R esposta immune humoral .\nMecanismes d’acció defensiva (un cop superades les barreres físiques) :\nR esposta inflamatòria .\nA ctivació del complement .\nA cció de l’interferó .\nEspecífics (un cop han fallat els inespecífics) :\nR esposta cel·lular .\nR esposta immune humoral .\nMecanismes inespecífics: La resposta inflamatòria : quan la pell i mucoses pateixen una lesió. Efectes: enver me lliment, inflamació, dolor i febre local . Enver me lliment: a conseqüència de l’ augment del flux sanguini de la zona degut a l’alliberament per les cèl·lules lesionades de substàncies piretogèniques com la histamina . A l’augmentar el flux de sang, el volum de la zona augmenta ( inflamació dels teixits ) i provoca pressió sobre les terminacions nervioses ( dolor ). La febre és conseqüència dels agents piretogènics (la temperatura elevada activa el metabolisme dels macròfags i inhibeix la divisió bacteriana).\nLa resposta inflamatòria : quan la pell i mucoses pateixen una lesió.\nEfectes: enver me lliment, inflamació, dolor i febre local .\nEnver me lliment: a conseqüència de l’ augment del flux sanguini de la zona degut a l’alliberament per les cèl·lules lesionades de substàncies piretogèniques com la histamina .\nA l’augmentar el flux de sang, el volum de la zona augmenta ( inflamació dels teixits ) i provoca pressió sobre les terminacions nervioses ( dolor ). La febre és conseqüència dels agents piretogènics (la temperatura elevada activa el metabolisme dels macròfags i inhibeix la divisió bacteriana).\nLes substàncies alliberades en la primera fase del procés d’inflamació atrauen per quimiotaxi als macròfags, neutròfils, basòfils i eosinòfils cap a la zona d’inflamació. El pas d’aquestes cèl·lules s’efectua per diapèdesi : les cèl·lules atraigudes s’enganxen a l’endoteli dels capil·lars i em e te n pseudòpodes, movent-se cap a la zona infectada. Quan els macròfags i neutròfils arriben a la zona fagociten els agents patògens. La fagocitosi és facilitada pel procés d’opsonització * realitzat pel sistema del complement. * Opsonizació : p rocés d’aglutinació d’agents patògens provocat per proteïnes plasmàtiques, immunoglobulines, interleucines i proteïnes del sistema del complement que culmina amb la destrucció per fagocitosi dels agents patògens.\nLes substàncies alliberades en la primera fase del procés d’inflamació atrauen per quimiotaxi als macròfags, neutròfils, basòfils i eosinòfils cap a la zona d’inflamació.\nEl pas d’aquestes cèl·lules s’efectua per diapèdesi : les cèl·lules atraigudes s’enganxen a l’endoteli dels capil·lars i em e te n pseudòpodes, movent-se cap a la zona infectada.\nQuan els macròfags i neutròfils arriben a la zona fagociten els agents patògens. La fagocitosi és facilitada pel procés d’opsonització * realitzat pel sistema del complement.\n* Opsonizació : p rocés d’aglutinació d’agents patògens provocat per proteïnes plasmàtiques, immunoglobulines, interleucines i proteïnes del sistema del complement que culmina amb la destrucció per fagocitosi dels agents patògens.\nQuan els macròfags són estimulats segreguen citocines , com interleuquina-1 o interleuquina-6 i factor de necrosis tumoral . Aquestes molècules actuen sobre el fetge, estimulant la síntesi de proteïnes de fase aguda i sobre l’ hipotàlam que produeix l’augment de la temperatura corporal ( febre ). En tota aquesta operació es produeix : Per una banda augment local de les defenses de l’organisme amb el que la resposta és més ràpida i eficaç. Per altra banda es produeix un mal tisular , amb la mort de cèl·lules que formen trombos taponant els vasos sanguinis i reduint la resposta inflamatòria.\nQuan els macròfags són estimulats segreguen citocines , com interleuquina-1 o interleuquina-6 i factor de necrosis tumoral . Aquestes molècules actuen sobre el fetge, estimulant la síntesi de proteïnes de fase aguda i sobre l’ hipotàlam que produeix l’augment de la temperatura corporal ( febre ).\nEn tota aquesta operació es produeix :\nPer una banda augment local de les defenses de l’organisme amb el que la resposta és més ràpida i eficaç.\nPer altra banda es produeix un mal tisular , amb la mort de cèl·lules que formen trombos taponant els vasos sanguinis i reduint la resposta inflamatòria.\nAnimació procés fagocitosi\nEl sistema del complement : Està format per 21 proteïnes plasmàtiques sintetitzades pel fetge i localment per macròfags. Mecanisme d’actuació per activació en cascada (en cada pas de la reacció s’amplifica el procés, ja que cada enzim pot activar moltes molècules que a la vegada són activadores d’una altra reacció). L’activació suposa el trencament ( proteolisi ) de la proteïna inactiva en uns quants fragments (dos o més), que actuen sobre la proteïna següent. Existeixen dos mecanismes d’activació del sistema del complement, la via alternativa i la via clàssica .\nEl sistema del complement :\nEstà format per 21 proteïnes plasmàtiques sintetitzades pel fetge i localment per macròfags.\nMecanisme d’actuació per activació en cascada (en cada pas de la reacció s’amplifica el procés, ja que cada enzim pot activar moltes molècules que a la vegada són activadores d’una altra reacció).\nL’activació suposa el trencament ( proteolisi ) de la proteïna inactiva en uns quants fragments (dos o més), que actuen sobre la proteïna següent.\nExisteixen dos mecanismes d’activació del sistema del complement, la via alternativa i la via clàssica .\nVia alternativa : més antiga filogenèticament que la clàssica. Present en animals filogenèticament antics. Entra en funcionament quan es detecten estructures estranyes. Descoberta després de la via clàssica. Via clàssica : la primera en descobrir-se. Mecanisme filogenèticament més modern. Per posar-se en marxa necessita la presència del complex Antígen-Anticòs , típic de vertebrats superiors. Encara que la formació del complex Antíge n -Anticòs és un procés específic, aquesta via és inespecífica , ja que s’activa de la mateixa manera independentment de l’Antígen.\nEl punt central de la cascada és l’activació de la proteïna C-3 , que forma dues subunitats actives, C3a i C3b. C3a intervé en la resposta inflamatòria . C3b actua sobre la següent proteïna per, al final, formar el complex d’atac a les membranes . Aquest complex proteic perfora la membrana bacteriana, provocant un desequilibri osmòtic i en conseqüència la lisi cèl·lular . També actua sobre virus amb embolcall. Sistema inespecífic que actua sobre qualsevol cèl·lula bacteriana.\nEl punt central de la cascada és l’activació de la proteïna C-3 , que forma dues subunitats actives, C3a i C3b.\nC3a intervé en la resposta inflamatòria .\nC3b actua sobre la següent proteïna per, al final, formar el complex d’atac a les membranes .\nAquest complex proteic perfora la membrana bacteriana, provocant un desequilibri osmòtic i en conseqüència la lisi cèl·lular .\nTambé actua sobre virus amb embolcall.\nSistema inespecífic que actua sobre qualsevol cèl·lula bacteriana.\nL’interferó : És una glucoproteïna de secreció alliberada per qualsevol tipus cèl·lular. Molècules més conegudes: IFN-  , IFN-  , IFN-  . IFN-alfa, IFN-beta sintetitzats en resposta infecció vírica (presència d’ARN bicatenari). Inhibeixen la replicació viral i activen proteïnes degradadores de l’àcid nucleic víric. També incrementen el nombre de proteïnes presentadores de l’antígen viral , de manera que els TCD8 (cèl·lules citotòxiques) i les cèl·lules a ssassines ( natural killers ) degraden ràpidament la cèl·lula infectada. Els interferons s’uneixen a les membranes cèl·lulars adjacents, augmentant la resistència a ser infectades. Així s’aïlla la zona infectada. El IFN-  és alliberat per cèl·lules tumorals o per cèl·lules infectades de bactèries. La seva presència dispara l’acció de macròfags, cèl·lules assasssines i limfòcits TCD-8\nÉs una glucoproteïna de secreció alliberada per qualsevol tipus cèl·lular.\nMolècules més conegudes: IFN-  , IFN-  , IFN-  .\nIFN-alfa, IFN-beta sintetitzats en resposta infecció vírica (presència d’ARN bicatenari). Inhibeixen la replicació viral i activen proteïnes degradadores de l’àcid nucleic víric.\nTambé incrementen el nombre de proteïnes presentadores de l’antígen viral , de manera que els TCD8 (cèl·lules citotòxiques) i les cèl·lules a ssassines ( natural killers ) degraden ràpidament la cèl·lula infectada.\nEls interferons s’uneixen a les membranes cèl·lulars adjacents, augmentant la resistència a ser infectades. Així s’aïlla la zona infectada.\nEl IFN-  és alliberat per cèl·lules tumorals o per cèl·lules infectades de bactèries. La seva presència dispara l’acció de macròfags, cèl·lules assasssines i limfòcits TCD-8\nMecanismes específics : es desencadenen quan un determinat antígen ha entrat a l’interior de l’organisme. Característiques : Especificitat : només actuen les cèl·lules activades per l’antígen. Només actuen sobre antígens externs, no sobre cèl·lules pròpies. Especialització : actuen cèl·lules o molècules que poden atacar a aquest antígen i no unes altres . Memòria immunològica : resposta ràpida, eficaç i duradora enfront a l’antígen presentat per segona vegada. Regulació de la resposta : el procés s’acaba de manera gradual, a mesura que la quantitat d ’ antígen va disminuint .\nMecanismes específics : es desencadenen quan un determinat antígen ha entrat a l’interior de l’organisme.\nEspecificitat : només actuen les cèl·lules activades per l’antígen. Només actuen sobre antígens externs, no sobre cèl·lules pròpies.\nEspecialització : actuen cèl·lules o molècules que poden atacar a aquest antígen i no unes altres .\nMemòria immunològica : resposta ràpida, eficaç i duradora enfront a l’antígen presentat per segona vegada.\nRegulació de la resposta : el procés s’acaba de manera gradual, a mesura que la quantitat d ’ antígen va disminuint .\nResposta cel·lular (immunitat cel·lular): és la resposta específica en la que intervenen els limfòcits T en la destrucció dels agents patògens. Els limfòcits T ataquen i destrueixen cèl·lules pròpies, tumorals o infectades. Tipus de limfòcits T : Tipus TCD4 : TH1 o inflamatoris (activen o destrueixen cèl·lules infectades). TH2 o cooperadors (estimulen als limfòcits B per produir l’alliberament d’anticossos ) . Tipus TCD8 o citotòxics (destrueixen cèl·lules canceroses o que contenen patògens intracel·lulars ) . Indueixen a la apoptosi *. * Mort cel·lular programada . Aquest procés és provocat per senyals externes a la cèl·lula que activen enzims que destrueixen l’ADN de la cèl·lula.\nResposta cel·lular (immunitat cel·lular): és la resposta específica en la que intervenen els limfòcits T en la destrucció dels agents patògens. Els limfòcits T ataquen i destrueixen cèl·lules pròpies, tumorals o infectades.\nTipus de limfòcits T :\nTipus TCD4 :\nTH1 o inflamatoris (activen o destrueixen cèl·lules infectades).\nTH2 o cooperadors (estimulen als limfòcits B per produir l’alliberament d’anticossos ) .\nTipus TCD8 o citotòxics (destrueixen cèl·lules canceroses o que contenen patògens intracel·lulars ) . Indueixen a la apoptosi *.\n* Mort cel·lular programada . Aquest procés és provocat per senyals externes a la cèl·lula que activen enzims que destrueixen l’ADN de la cèl·lula.\nEl mecanisme d’actuació per cada limfòcit T és diferent. No obstant tots es disparen en presència d’antígens. L’agent patògen és capturat per les anomenades cèl·lules presentadores d’antígens ( CPA ), generalment macròfags que degraden aquests antígens. Al degradar-los, petits pèptids d’uns 10 AA de les proteïnes externes de l’agent patògen s’uneixen de forma específica en una esquerda existent en el MHC ( Complex Principal d’Histocompatibilitat* ) del macròfag. El tàndem MHC i el pèptid de la cèl·lula presentadora de l’antígen és exposat en la membrana. Aquest macròfag activat es movilitza pel torrent sanguini fins trobar limfòcits als que activarà. * Es un grup de prote ïnes codificad e s p e r uns gens que es troben en el cromosoma 6 humà . Form e n glucoprote ï nas de membran e s anomenades moléculas de CPH ó MHC. La funció d ’aquestes prote ï nas consiste ix en presentar antígens als lin m f ò cits.\nEls limfòcits TH1 o inflamatoris són activats per les CPA que presenten MCH de classe II (pèptids de membrana). Només són activats els limfòcits TH1 naïve o verges . Que tenen el receptor T complementari a l’antígen presentat per les CPA. Aquests limfòcits activats es divideixen i originen cèl·lules de memòria i cèl·lules efectores armades , que produeixen citocines, provocant la proliferació dels limfòcits TH1, l’activitat fagocítica dels macròfags i, sobre tot, l’activitat citotòxica dels limfòcits TCD8. Els limfòcits TH2 o cooperatius són activats per les CPA, però en aquest cas són limfòcits B . El limfòcit B capta un antígen, el fagocita i el degrada. Després es presenta un pèptid de 13 AA que pertany a l’antígen degradat, unit al MHC de classe II en la membrana del limfòcit B. El CHM classe II unit al pèptid interacciona amb un limfòcit TH2 naïve, activant-lo . El limfòcit TH2 activat produeix limfocines , que actuen sobre els limfòcits B, estimulant la seva transformació en cèl·lules de memòria o cèl·lules plasmàtiques .\nEls limfòcitsTCD8 o citotòxics (LTC) són activats per cèl·lules que han estat infectades per virus . Com a conseqüència de la infecció, la cèl·lula activadora presenta en la seva membrana el MHC de classeI unit a un pèptid de 10AA que pertany a l’antígen. L’activació d’aquest limfòcit provoca la formació i proliferació de cèl·lules de memòria i cèl·lules actives . Les cèl·lules T citotòxiques actives segreguen perforina , que és un tipus de proteïna que forada la membrana de la cèl·lula infectada. Les perforines provoquen canvis en l’equilibri osmòtic , amb el que es produeix la lisi cel·lular. També les cèl·lules T citotòxiques alliberen enzims hidrolítics que provoquen la mort cel·lular programada ( apoptosi ) de la cèl·lula infectada.\nResposta immune humoral : Les cèl·lules no ataquen directament els antígens. Ho fan proteïnes anomenades ANTICOSSOS , alliberades per cèl·lules plasmàtiques. Aquesta resposta a pareix en presència de patògens extracel·lulars o toxines bacterianes : els limfòcits B són activats per cèl·lules TH2. Aquests limfòcits B activats proliferen i apareixen cèl·lules de memòria i cèl·lules plasmàtiques . Les cèl·lules plasmàtiques alliberen l’anticòs específic , que provocarà l’ opsonització de l’antígen i la fixació dels sistema del complement.\nResposta immune humoral :\nLes cèl·lules no ataquen directament els antígens.\nHo fan proteïnes anomenades ANTICOSSOS , alliberades per cèl·lules plasmàtiques.\nAquesta resposta a pareix en presència de patògens extracel·lulars o toxines bacterianes : els limfòcits B són activats per cèl·lules TH2. Aquests limfòcits B activats proliferen i apareixen cèl·lules de memòria i cèl·lules plasmàtiques . Les cèl·lules plasmàtiques alliberen l’anticòs específic , que provocarà l’ opsonització de l’antígen i la fixació dels sistema del complement.\nResposta immunitaria primària i secundària. Primària: quan per primer cop un antígen es posa en contacte amb l’organisme. Secundària: quan passat un temps el mateix antígen torna a activar el sistema immune. Primària: els nivells d’immunoglobulines s’assoleixen després d’un cert període de latència (llarg, d’1 a 14 dies) un cop s’ha produït l'estímul antigènic. Es de menor intensitat que la secundària. Predominen les IgM. Es creen limfòcits B de memòria (activats per cèl·lules TH2). Secundària: Predominen les IgG. És una resposta més persistent en la seva acció que la primària, molt més ràpida (existeixen limfòcits B de memòria), els anticossos tenen més afinitat per l’antígen que en la primària, i se’n produeixen molts més. Aquests fets són la forma d’actuació de les vacunes basades en la resposta humoral que s’han d’administrar en repetides ocasions per aconseguir que el nivell d’anticossos protectors perduri en el temps.\nResposta immunitaria primària i secundària.\nPrimària: quan per primer cop un antígen es posa en contacte amb l’organisme.\nSecundària: quan passat un temps el mateix antígen torna a activar el sistema immune.\nPrimària: els nivells d’immunoglobulines s’assoleixen després d’un cert període de latència (llarg, d’1 a 14 dies) un cop s’ha produït l'estímul antigènic. Es de menor intensitat que la secundària. Predominen les IgM. Es creen limfòcits B de memòria (activats per cèl·lules TH2).\nSecundària: Predominen les IgG. És una resposta més persistent en la seva acció que la primària, molt més ràpida (existeixen limfòcits B de memòria), els anticossos tenen més afinitat per l’antígen que en la primària, i se’n produeixen molts més.\nAquests fets són la forma d’actuació de les vacunes basades en la resposta humoral que s’han d’administrar en repetides ocasions per aconseguir que el nivell d’anticossos protectors perduri en el temps.\nUna altra visió...\n8. Els anticossos: estructura, tipus i funció. Són glucoproteïnes plasmàtiques globulars anomenades immunoglobulines . Les formen els limfòcits B madurs. La seva funció és unir-se a l’antígen i presentar-lo a les cèl·lules efectores del sistema immune.\nSón glucoproteïnes plasmàtiques globulars anomenades immunoglobulines .\nLes formen els limfòcits B madurs.\nLa seva funció és unir-se a l’antígen i presentar-lo a les cèl·lules efectores del sistema immune.\nEstructura de les immunoglobulines : Proteïnes globulars de gran pes molecular, formades per: 4 cadenes polipeptídiques unides per ponts disulfur, un entre les cadenes L i H i 2 entre les cadenes H. Aquestes cadenes tenen radicals glucídics. Hi ha 5 tipus de immunoglobulines : A, D, E, G i M. Les cadenes H i L presenten dos regions o dominis : el domini variable, V, i el domini constant C. El domini variable és el responsable de reconèixer l’antígen i unir-se a ell (allí es troba el paràtop ) . El domini constant s’uneix a les cèl·lules del sistema immune per activar-les. A les cadenes H apareix la regió frontissa que permet adquirir diferents angles entre les regions V i C i entre els braços de la immunoglobulina. 2 pesades (H)  2 lleugeres (L)  Regions variables Regions constants\nEstructura de les immunoglobulines :\nProteïnes globulars de gran pes molecular, formades per:\n4 cadenes polipeptídiques unides per ponts disulfur, un entre les cadenes L i H i 2 entre les cadenes H. Aquestes cadenes tenen radicals glucídics.\nHi ha 5 tipus de immunoglobulines : A, D, E, G i M.\nLes cadenes H i L presenten dos regions o dominis : el domini variable, V, i el domini constant C.\nEl domini variable és el responsable de reconèixer l’antígen i unir-se a ell (allí es troba el paràtop ) .\nEl domini constant s’uneix a les cèl·lules del sistema immune per activar-les.\nA les cadenes H apareix la regió frontissa que permet adquirir diferents angles entre les regions V i C i entre els braços de la immunoglobulina.\nHi ha una gran varietat d’anticossos, tants com antígens . Varietat deguda a la reordenació i mutació gens que codifiquen la regió V. Reordenació i recombinació somàtica a l’inici de la vida dels limfòcits B Els gens V i C es troben separats en totes les cèl·lules, es reordenen per ajuntar-se en el cas dels limfòcits B: segments gènics. Fins a 3.400.000 regions V diferents: diversitat combinatorial. Mutació o hipermutació somàtica : addiccions o subtraccions de bases nitrogenades que codifiquen per la regió V. Reordenament no productiu : immunoglobulina no funcional. El procés de recombinació està molt regulat. Cada limfòcit només expressa un gen reordenat de la cadena H i un altre de la cadena L. Així, cada limfòcit produeix només un tipus d’anticòs .\nHi ha una gran varietat d’anticossos, tants com antígens .\nVarietat deguda a la reordenació i mutació gens que codifiquen la regió V.\nReordenació i recombinació somàtica a l’inici de la vida dels limfòcits B\nEls gens V i C es troben separats en totes les cèl·lules, es reordenen per ajuntar-se en el cas dels limfòcits B: segments gènics.\nFins a 3.400.000 regions V diferents: diversitat combinatorial.\nMutació o hipermutació somàtica : addiccions o subtraccions de bases nitrogenades que codifiquen per la regió V.\nReordenament no productiu : immunoglobulina no funcional.\nEl procés de recombinació està molt regulat. Cada limfòcit només expressa un gen reordenat de la cadena H i un altre de la cadena L.\nAixí, cada limfòcit produeix només un tipus d’anticòs .\nImmunoglobulina G : la més abundant (80%) del total. S’uneix ràpidament amb macrògags i neutròfils provocant la destrucció del microorganisme. Pot travessar la barrera placentària i es segrega en la llet materna. Responsable de la immunitat fetal i la del nadó. Immunoglobulina A : correspon al 13 % del total d’immunoglobulines. Es troba específicament en secrecions seroses i mucoses, com la llet i les llàgrimes. Protegeix la superfície corporal i els conductes secretors. Es troba a la llet i participa en la immunitat del nadó. Immunoglobulina M : representa el 6 %del total de la immunoglobulina. Es troba en els limfòcits B naïve unida a la seva membrana pl a smàtica. Es manifesta en la resposta primària activant el sistema del complement.\nImmunoglobulina D : es presenta en molt baixa concentració (1%). Són les primeres immunoglobulines sintetitzades pels limfòcits B naïve. La seva funció és l’activació d’aquestes cèl·lules. La seva estructura és similar a l’estructura de la immunoglobulina G, encara que varia en la posició de les restes glucosídiques de les cadenes proteiques. Immunoglobulina E : es troba en concentracions molt baixes en el sèrum i secrecions a l’exterior (0,002%). La seva concentració augmenta en processos al·lèrgics.\nFuncions de les immunoglobulines : la principal funció és la de reconèixer i unir-se a l’antígen per la seva destrucció . Per aconseguir aquesta finalitat, el domini constant de la immunoglobulina pot activar els següents mecanismes: Activació del sistema del complement , que finalitza amb la lisi del microorganisme. Opsonització dels microrganismes : els anticossos s’uneixen a l’antígen, presentant-lo a un macròfag per la seva destrucció. Precipitació de toxines dissoltes en el plasnma , d ’aquesta manera són facilment destruides per macròfags. Aglutinació d’antígens en una determinada zona , facilitant l’acció dels fagocits i els limfòcits. Activació de limfòcits .\nFuncions de les immunoglobulines : la principal funció és la de reconèixer i unir-se a l’antígen per la seva destrucció . Per aconseguir aquesta finalitat, el domini constant de la immunoglobulina pot activar els següents mecanismes:\nActivació del sistema del complement , que finalitza amb la lisi del microorganisme.\nOpsonització dels microrganismes : els anticossos s’uneixen a l’antígen, presentant-lo a un macròfag per la seva destrucció.\nPrecipitació de toxines dissoltes en el plasnma , d ’aquesta manera són facilment destruides per macròfags.\nAglutinació d’antígens en una determinada zona , facilitant l’acció dels fagocits i els limfòcits.\nActivació de limfòcits .\n9. Disfuncions i deficiències del Sistema Immunitari. Característica principal Sistema Immunitari reconeixement propi enfront estrany : s’anomena TOLERÀNCIA . Actuació per defecte o per excés: tolerància afectada, malalties Sistema Immune: autoimmunitat, immunodeficiències i hipersensibilitat .\nCaracterística principal Sistema Immunitari reconeixement propi enfront estrany : s’anomena TOLERÀNCIA .\nActuació per defecte o per excés: tolerància afectada, malalties Sistema Immune: autoimmunitat, immunodeficiències i hipersensibilitat .\nAutoimmunitat : És un procés que es desencadena per una alteració en el reconeixement del propi . Un limfòcit o un anticòs reconeixen com a estranyes cèl·lules o molècules del propi organisme. Diabetes juvenil, esclerosi múltiple, artritis reumatoide, lupus eritematòs, la psoriasi ... Utilització d’anticossos monoclonals, teràpia gènica ...\nÉs un procés que es desencadena per una alteració en el reconeixement del propi .\nUn limfòcit o un anticòs reconeixen com a estranyes cèl·lules o molècules del propi organisme.\nDiabetes juvenil, esclerosi múltiple, artritis reumatoide, lupus eritematòs, la psoriasi ...\nUtilització d’anticossos monoclonals, teràpia gènica ...\nImmunodeficiències: Falta d’actuació del sistema immune. Dos tipus: Immunodeficiència primària o congènita que comporta la producció defectuosa de limfòcits T, limfòcits B o els dos alhora. La més greu és la immunodeficiència Severa Combinada (SCIS). Apareix en la primera infantesa. Malaltia molt greu. Mort sense tractament. Protocol: Subministrar agents antimicrobians amb anticossos, trasplantament del moll de l’òs i aïllament total del malalt en un recinte estèril Línies de recerca amb la teràpia gènica.\nFalta d’actuació del sistema immune. Dos tipus:\nImmunodeficiència primària o congènita que comporta la producció defectuosa de limfòcits T, limfòcits B o els dos alhora.\nLa més greu és la immunodeficiència Severa Combinada (SCIS). Apareix en la primera infantesa. Malaltia molt greu. Mort sense tractament.\nProtocol: Subministrar agents antimicrobians amb anticossos, trasplantament del moll de l’òs i aïllament total del malalt en un recinte estèril\nLínies de recerca amb la teràpia gènica.\nImmunodeficiència secundària o adquirida que apareix al llarg de la vida d’un individu com a conseqüència d’infeccions víriques ( SIDA ), lesions greus que suposin una pèrdua de proteïnes, nutrició deficient, malalties que afectin al sistema immune ( leucèmia ) o derivades de tractaments mèdics ( trasplantaments ).\nHipersensibilitat : es produeix una resposta immune enfront una substància pràcticament innòcua (pol ·l en, femtes àcars de la pols, maduixes, meló , ...). Les substàncies enfront a les que hi ha resposta són els alèrgens i la reacció es coneix com al·lèrgia. El procés es desencadena amb una primera exposició a l’alèrgen. Els macròfags el degraden i el presenten en les seves membranes als limfòcits. Aquests produeixen immunoglobulines E, amb el que es produeix memòria immunològica. Una segona exposició pot provocar una hipersensibilitat inmediata (fase aguda) i una sensibilitat retardada (fase retardada o cel·lular).\nHipersensibilitat : es produeix una resposta immune enfront una substància pràcticament innòcua (pol ·l en, femtes àcars de la pols, maduixes, meló , ...).\nLes substàncies enfront a les que hi ha resposta són els alèrgens i la reacció es coneix com al·lèrgia.\nEl procés es desencadena amb una primera exposició a l’alèrgen. Els macròfags el degraden i el presenten en les seves membranes als limfòcits. Aquests produeixen immunoglobulines E, amb el que es produeix memòria immunològica.\nUna segona exposició pot provocar una hipersensibilitat inmediata (fase aguda) i una sensibilitat retardada (fase retardada o cel·lular).\nEn la hiper sensibilitat immediata , la immunoglobulina E sintetitzada contra l’alèrgen s’uneix a aquest, activant-se els monocits i basòfils . S’alliberen substàncies piretògenes (histamina, serotonina, heparina,...) responsables de la resposta inflamatòria. La sensibilitat inmediata de gran intensitat rep el nom de shock anafilàctic . Es produeix un augment de la permeabilitat en els vasos sanguinis, amb el que el volum de líquid és més gran. D'aquesta manera la pressió arterial cau. A nivell respiratori els bronquis es contrauen, provocant asma i asfixia . A la zona intestinal apareixen contraccions, vòmits i mareig. Tot aquest quadre sintomàtic pot portar a una brusca baixada de la pressió sanguínia en la zona cerebral amb pèrdua de coneixement. També pot succeir en la zona cardíaca provocant un atac de cor i la mort.\nEn la hiper sensibilitat immediata , la immunoglobulina E sintetitzada contra l’alèrgen s’uneix a aquest, activant-se els monocits i basòfils . S’alliberen substàncies piretògenes (histamina, serotonina, heparina,...) responsables de la resposta inflamatòria.\nLa sensibilitat inmediata de gran intensitat rep el nom de shock anafilàctic . Es produeix un augment de la permeabilitat en els vasos sanguinis, amb el que el volum de líquid és més gran. D'aquesta manera la pressió arterial cau. A nivell respiratori els bronquis es contrauen, provocant asma i asfixia . A la zona intestinal apareixen contraccions, vòmits i mareig.\nTot aquest quadre sintomàtic pot portar a una brusca baixada de la pressió sanguínia en la zona cerebral amb pèrdua de coneixement. També pot succeir en la zona cardíaca provocant un atac de cor i la mort.\nLa hipersensibilitat retardada s’anomena així, ja que apareix varies hores i fins i tot dies després. Es produïda per l’atac de limfòcits T a l’alèrgen quan aquest é s transportat per la sang cap els diferents teixits.\nEl tractament de la hipersensibilitat es fa amb antihistamínics . Aquests fàrmacs només són útils quan hi ha a lliberament d’histamina. L'asma associada es tracta amb broncodilatadors . En els casos de shock anafilàctic la solució és una injecció intravenosa d’ adrenalina . Les vacunes antialèrgiques consisteixen en inocular al pacient certa quantitat d’alèrgen. En posteriors dosis (inòculs) s’augmenta de manera progressiva la concentració d’alèrgen. El problema de les alèrgies és que no sempre es pot detectar l’alèrgen.\nEl tractament de la hipersensibilitat es fa amb antihistamínics . Aquests fàrmacs només són útils quan hi ha a lliberament d’histamina.\nL'asma associada es tracta amb broncodilatadors .\nEn els casos de shock anafilàctic la solució és una injecció intravenosa d’ adrenalina .\nLes vacunes antialèrgiques consisteixen en inocular al pacient certa quantitat d’alèrgen. En posteriors dosis (inòculs) s’augmenta de manera progressiva la concentració d’alèrgen.\nEl problema de les alèrgies és que no sempre es pot detectar l’alèrgen.\n10. Sèrums i vacunes. Importància industrial. Immunitat natural : immunitat del cos com a conseqüència d’una resposta immune no provocada. Immunitat artificial : s’adquireix subministrant a l’individu un sèrum o vacuna . Pot ser: Activa . Passiva .\nImmunitat natural : immunitat del cos com a conseqüència d’una resposta immune no provocada.\nImmunitat artificial : s’adquireix subministrant a l’individu un sèrum o vacuna . Pot ser:\nImmunitat artificial passiva : s’adquireix quan es subministren directament anticossos específics per un patògen determinat. Es produeix immunitat ràpidament (unes poques hores), però el seu efecte no és de llarga durada (només uns mesos), ja que no s’activa la memòria immunològica. Aquests anticossos es coneixen amb el nom de sèrum o antídot . Antigament aquests antídots s’obtenien d’animals domèstics . Actualment s’utilitzen immunoglobulines humanes . Aquest tipus de sèrums s’utilitzen per immunitzar contra el tètanus, la diftèria, l’hepatitis A i B, etc.\nImmunitat artificial passiva : s’adquireix quan es subministren directament anticossos específics per un patògen determinat.\nEs produeix immunitat ràpidament (unes poques hores), però el seu efecte no és de llarga durada (només uns mesos), ja que no s’activa la memòria immunològica.\nAquests anticossos es coneixen amb el nom de sèrum o antídot .\nAntigament aquests antídots s’obtenien d’animals domèstics . Actualment s’utilitzen immunoglobulines humanes .\nAquest tipus de sèrums s’utilitzen per immunitzar contra el tètanus, la diftèria, l’hepatitis A i B, etc.\nImmunitat artificial activa es produeix per inoculació d’una vacuna. La immunitat generada és efectiva un cop han passat uns quants dies, però al generar memòria immunològica, la seva capacitat és duradora. La vacuna té antígens contra els que reacciona el sistema immune. Aquests antígens indueixen a la formació dels seus anticossos corresponents , que activaran els limfòcits B i T , creant cèl·lules de memòria. Si l’antígen torna a presentar-se, l’organisme està preparat per actuar sobre el patògen de manera ràpida i selectiva .\nImmunitat artificial activa es produeix per inoculació d’una vacuna. La immunitat generada és efectiva un cop han passat uns quants dies, però al generar memòria immunològica, la seva capacitat és duradora.\nTipus de vacunes : Vacunes amb patògens vius atenuats : el patògen es tracta en un laboratori per què perdi virulència (es tracta de virus als que s’indueix mutacions per què perdin virulència). Samapió, rubeola, poliomelitis , ... Risc de que una mutació origini virus infecciòs que provoqui malaltia. Vacunes amb soques no perilloses : es tracta de virus o bactèries que per mutació espontània i natural no són capaços de provocar una determinada malaltia, però si desencadenen resposta immunològica. A vegades s’utilitzen patògens que causen ,malaltia en una altra espècie, per exemple les vaques , però no en l’home.\nTipus de vacunes :\nVacunes amb patògens vius atenuats : el patògen es tracta en un laboratori per què perdi virulència (es tracta de virus als que s’indueix mutacions per què perdin virulència).\nSamapió, rubeola, poliomelitis , ...\nRisc de que una mutació origini virus infecciòs que provoqui malaltia.\nVacunes amb soques no perilloses : es tracta de virus o bactèries que per mutació espontània i natural no són capaços de provocar una determinada malaltia, però si desencadenen resposta immunològica.\nA vegades s’utilitzen patògens que causen ,malaltia en una altra espècie, per exemple les vaques , però no en l’home.\nVacunes amb patògens morts (bactèries) o atenuats (virus): s’utilitzen mètodes físics (alta temperatura, llum ultravioleta, radiacions ,... ). Vacunes de la grip, tosferina, còlera , ... Vacunes d’antígens purificats : s’utilitzen tècniques d’ e ng i nyeria genètica , obtenint-se generalment una proteïna Vacuna hepatitis B.\nVacunes amb patògens morts (bactèries) o atenuats (virus): s’utilitzen mètodes físics (alta temperatura, llum ultravioleta, radiacions ,... ).\nVacunes de la grip, tosferina, còlera , ...\nVacunes d’antígens purificats : s’utilitzen tècniques d’ e ng i nyeria genètica , obtenint-se generalment una proteïna\nLínies de recerca actuals per l’obtenció de vacunes : Utilització de pèptids sintètics : mitjançant complexos enzimàtics es poden crear pètids a la carta. Difícil aïllament i recollida del pèptid carta. Fabricació de vacunes gèniques : s’utilitza un organisme modificat genèticament per què produeixi antígens que ser an utilitzats per crear la vacuna: Identificació i aïllament de l’ agent patògen . Identificació del gen productor de l’ antígen en l’agent patògen (per exemple gen proteïna càpsida virus). Introducció del gen en el genoma d’una bactèria i reproducció d’aquesta bactèria genèticament modificada. Producció de les proteïnes cercades. Extracció i aïllament. Elaboració i injecció vacuna per generar immunitat.\nLínies de recerca actuals per l’obtenció de vacunes :\nUtilització de pèptids sintètics : mitjançant complexos enzimàtics es poden crear pètids a la carta. Difícil aïllament i recollida del pèptid carta.\nFabricació de vacunes gèniques : s’utilitza un organisme modificat genèticament per què produeixi antígens que ser an utilitzats per crear la vacuna:\nIdentificació i aïllament de l’ agent patògen .\nIdentificació del gen productor de l’ antígen en l’agent patògen (per exemple gen proteïna càpsida virus).\nIntroducció del gen en el genoma d’una bactèria i reproducció d’aquesta bactèria genèticament modificada.\nProducció de les proteïnes cercades.\nExtracció i aïllament.\nElaboració i injecció vacuna per generar immunitat.\nElkin Patarroyo , Premi Príncep d’Astúries, treballa per l ’ obtenció d’una vacuna contra la malària, cedint els drets de la patent a la ONU i la OMS.\nDefenses organisme Inespecífiques Específiques Internes Vasos limfàtics Òrgans limfàtics Teixits limfàtics Cèl·lules i molècules torrent sanguni Epitelis Mucoses Flora bacteriana Resposta imflamatòria Activació complement Acció interferó Segons acció Resposta cel·lular Resposta humoral Innates Adquirides Segons aparició Externes\nAgent infectant Interferó Inhibició replicació viral TCD8 Cèl·lules assassines Degradació cèl·lula infectada Resposta imflamatòria Augment flux sanguini Inflamació Febre Fagocitosi macròfags i neutròfils Activació complement Lisi cel·lular bactèria Resposta cel·lular Limfòcits T Destrucció cèl·lules pròpies, tumorals o infectades Resposta humoral Liberació anticossos per cèl·lules plasmàtiques Limfòcits B Activats TH2 Opsonització\nImmunization Resources http://www.who.int/vaccines/en/otherwebsites.shtml http://iris.cnice.mecd.es/biosfera/\nDie Immunologie oder Immunbiologie ist die Lehre von den biologischen und biochemischen Grundlagen der körperlichen Abwehr von Krankheitserregern wie ...\nImmunologie - DocCheck Flexikon\n1 Definition. Die Immunologie ist die Wissenschaft von der Selbst- und Fremderkennung von Zellen und löslichen Substanzen in vitalen Organismen und den ...\nImmunologia – Wikipedia, wolna encyklopedia\nPo odkryciach Jennera i Pasteura dotyczących powstawania odporności poszczepiennej przełomem w zrozumieniu odporności humoralnej okazały się badania ...\nL'immunologia è una branca delle scienze biomediche che si occupa del sistema immunitario (o sistema immune) in tutti gli organismi, studiando tutti gli ...\nKategorie:Immunologie – Wikipedia\nSeiten in der Kategorie „Immunologie“ Es werden 200 von insgesamt 322 Seiten in dieser Kategorie angezeigt: (vorherige Seite) (nächste Seite)\nProf. Dr. Stefan Meuer. Im Neuenheimer Feld 305 69120 Heidelberg Tel: 06221 -56 40 00 Fax: 06221 -56 59 90. e-mail: immunologie@ uni-hd.de\nImmunology - LMU Munich\nThe Institute for Immunology is embedded in the preclinical division of the Medical Faculty. We provide teaching for students of medicine and life sciences.\nMH-Hannover: Institut für Immunologie\nAm Institut für Immunologie untersuchen Prof. Dr. Reinhold Förster und seine Mitarbeiter die dynamischen Vorgänge des Immunsystems während der ...


Anulada l'edició 2020 que s'havia de celebrar del dijous 11 de juny al diumenge 14 de juny\nL’Open Santi Silvas és el millor campionat de tenis en cadira de rodes que es disputa a l’estat espanyol i la principal activitat que organitza la Fundació Tommy Robredo.\nTommy Robredo dirigeix l’Open Santi Silvas amb el que vol seguir el somni del seu amic Santi. Un accident de trànsit va deixar en Santi en una cadira de rodes. A partir d’aquest moment va trobar en el tennis, esport que havia practicat de ben petit al costatd’en Tommy, un estímul per tirar endavant. Després de la sevaperdua, en Tommy -juntament amb l’equip de la fundació- van posar-se a treballar en l’Open Santi Silvas a partir de les notes i idees en les que en Santi havia començat a planificar un torneig.\nAmb aquest Memorial, en Tommy s'ha proposat seguir el projecte que va iniciar en Santi. Penseu que un gest d’agrair perquè organitzar un torneig de tenis en cadira de rodes d’aquesta magnitud suposa una feina increïble, tot i que també és gratificant perquè aconsegueixes fer feliç a molta gent. Sobretot als jugadors que participen del Memorial que se senten reconfortats perquè l’esport els manté vius, els fa tirar endavant, els ajuda a veure la vida d'una altra manera, a ser conscients que formen part de la societat i que hi ha molta gent que vetlla per ells. I això és possible gràcies a la Fundació Tommy Robredo, als seus col·laboradors, a les institucions, les empreses, les entitats i les persones que, a títol individual o col·lectiu, donen suport a aquesta iniciativa de caire social.\nCom a família d'en Santi que hem estat sempre al seu costat ajudant-lo a tirar endavant qualsevol torneig sabem que la tasca d'organització i gestió és molt complexa i que, per tant, requereix d’un esforç molt important. És per això que demanem el suport de tota la societat cap a la Fundació Tommy Robredo que organitza el Memorial Santi Silvas, al que us convidem a assistir -si l’any passat no hi vàreu poder anar- o bé a repetir si en alguna ocasió ja vàreu compartir amb nosaltres llargues i intenses jornades del millor tenis del món en cadira de rodes.\nI per acabar volem donar les gràcies a en Tommy, la Magalí i a totes les persones que formen l’equip tan magnífic que organitza el Memorial Santi Silvas. Tots ells fan possible un somni fet realitat, el somni d'en Santi i de tots els que participen d’aquesta competició. A tots ells només volem dir-los que mai podrem oblidar aquest gest. Com a família d’en Santi (com a pares i germà) els ho agraïm de tot cor. Gràcies a tots!


Alcobé tanca al piano el segon cicle Cambra Romànica, que promet una tercera edició\nL'exministre Jordi Alcobé tanca el cicle Cambra Romànica\nJordi Alcobé va fer un recital al piano.\nL'exministre Jordi Alcobé, al recital d'ahir a Canillo.\nActualitzada 04/12/2017 a les 09:14\nCloenda amb bona afluència de públic –era d’esperar: vessant musical a banda, era un esdeveniment social, i no sols per a Canillo– per al segon cicle Cambra Romànica. Jordi Alcobé va recuperar la faceta pianística de la seva joventut i va seure als teclats en el concert que ahir es va viure a l’església Sant Serni de Canillo. Música molt popular, de cinema i balades de cantautors tan emblemàtics com Elton John o Leonard Cohen.\nEl conseller canillenc Cerni Pol, com a impulsor del cicle (organitzat amb el departament de Cultura) es va mostrar satisfet amb el desenvolupament d’aquesta segona edició. “Estem molt contents, ha superat les expectatives”. En quantitat de públic, però sobretot en qualitat. I dels sis concerts en destaca el protagonitzat pel jove celista Jordi Albelda: van decidir fer-ne un enregistrament i es podria convertir en un disc. “Seria un orgull, començar a editar sota el segell Cambra Romànica.” De moment, però, és una idea encara verda.\nEm recorda als músics del Titanic, que van estar tocant mentre s'enfonsava irremeiablement el vaixell....\nD'això quasi se'n diu un "cantante", Alcobé, el rei de la trunfa abandonada, Patapou i promeses oblidades. Millor que faci música que això no pot fer mal.


Èxit del 3x3 indoor del Nasticamp de Nadal\nImatge d'un dels partits disputats aquest divendres.\nFins a 50 nens i nenes, han participat en l’edició nadalenca d'aquest torneig\nActualitzada 30/12/2016 a les 19:13\nÈxit total de l’edició d’enguany del 3x3 indoor del Nasticamp de Nadal, que s’ha dut a terme aquest divendres, a les instal·lacions del Nàstic. Una quinzena d’equips, i un total de fins a 50 nens i nenes, han participat en l’edició nadalenca d'aquest torneig.\nLa cita, que s’inclou dins les activitats del campus de Nadal, ha servit per acomiadar 4 dies de treball i diversió a les instal·lacions del Nàstic. Des de les 8.30 del matí i fins passades les 3 de la tarda, els diversos equips han competit en aquest torneig de 3x3 d’inscripció oberta. Amb aquesta activitat, el planter grana acomiada l’any de la millor manera.


SOLER SEGURIDAD SERVICIO TECNICO, S.L. - Gremi de Serrallers de Catalunya\nArcas Soler és una empresa especialista en la fabricació de caixes fortes, armaris de seguretat, panys, portes blindades i altres articles de seguretat.\nPer a ells és un orgull romandre en el mercat ja per un segle (des de 1916), treballant contínuament en la recerca i el perfeccionament dels seus productes, fins a aconseguir fer-nos amb un nom que a dia d’avui és sinònim de Seguretat.\nUn dels seus fites va ser la creació del pany Secret de polsador (patent Soler), reconeguda mundialment i que permet fer gairebé 20 milions de variacions (19.487.171 exactament). La possibilitat de trobar la clau és tan remota, que no dubten a posar en joc el nostre prestigi en concursos públics de fires internacionals del sector, obtenint valuosos premis que ningú més ha aconseguit emportar-se encara.\nArmaris de seguretat,\npanys i portes blindades,\n93 442 24 03


Juanra de KOP: «L'essència del grup és la transformació social» | Enderrock.cat\nJuanra de KOP: «L'essència del grup és la transformació social»\nUn dels noms més importants de l'escena mètal i hardcore catalana presenta l'EP 'Per tots els focs que recordo'\nHelena Morén Alegret | 03/04/2020 a les 14:00h\nArxivat a: Enderrock, entrevistes, KOP\nMalgrat dues dècades de trajectòria, en Juanra Rodríguez reté encara a la memòria els dos grans concerts del passat febrer a la sala Salamandra, en què va fer amb KOP un sold out (el dissabte 22) i aplegar prop de 700 persones entre el públic (diumenge 23). Avui, arribant amb la primavera, es publica el nou EP de la banda -de moment en format digital-, sota el nom Per tots els focs que recordo (Kasba, 2020). De ben segur que aquest nou treball rebrà també una bona acollida, aplegant sis títols característics de KOP: "Revolta", "Vides rebels", "Acció directa", "Guerrilla de la comunicació", "No te rindas" i "Desalojos son disturbios". En parlem amb en Juanra, vocalista del grup.\nDes que vau néixer el 1998, feu directes punyents arreu. Quina actualitat tenen encara les vostres sigles Kolumna d'Odi Proletariat?\nLa primera formació de KOP la composàvem gent del Gironès, de Vilafranca i de Barna i, diguem-ne que la nostra base operativa era a Celrà. El primer disc, l’Internacionalista (Propaganda pel Fet!, 1999), el vam publicar l’abril de 1999 i des de llavors hem fet centenars de concerts, en els quals la nostra contundència ha estat un tret diferencial.\nEl nostre nom és fruit del moment històric. A finals de 1989 queia el mur de Berlín i poc després l’intel·lectual Francis Fukuyama decretava que el liberalisme havia guanyat la batalla de les ideologies i sentenciava el final de la història. Mentrestant, aquí, el Partit Popular governava folgadament i asseguraven que el creixement econòmic no tenia sostre. Tothom començava a embarcar-se en aventures financeres i es compraven segones residències i la classe obrera, ens deien, havia deixat d’existir: de sobte tot era una classe mitjana que aspirava a pujar d’estatus en l’ascensor social. Amb el nostre nom contestàvem a diverses qüestions del moment. Quina actualitat té? La mateixa que poden tenir noms com la Polla Records o Segismundo Toxicómano o tants i tants altres. Són noms d’una altra època, però el que sí que és simptomàtic és que les nostres lletres tinguin absoluta vigència 20 anys després.\nLa música mètal i hardcore-punk en quina mesura treu a lluir i/o canalitza l'odi i la ràbia per les injustícies socials?\nPer nosaltres, la música és una eina de comunicació i compromís. Jo soc d'aquelles persones 'trasnochadas' (o passades de moda) que encara creuen que es pot canviar el món. I la música és un art que arriba directament al cor de la gent, no és controlable ni pels estats ni per les fronteres, i per tant pot travessar tota mena de censures o mordasses. Per això es converteix en quelcom tremendament especial i en terriblament perillós per al poder.\nEl contingut de les nostres lletres és polític i nosaltres utilitzem qualsevol mitjà per difondre unes idees de protesta contra tot allò que ens oprimeix. De la mateixa manera que, en el seu dia, també ho van fer els muralistes Diego Rivera o Carles Fontserè, o els músics Víctor Jara i Lluís Llach o tants i tants d'altres que van posar el seu art al servei de les idees. L'essència del grup és la transformació social, sempre des del concepte de les mobilitzacions col·lectives. Igualment per nosaltres és bàsic buscar la coherència entre el que diem i el que fem.\nLes vostres lletres també tenen cura del que diuen, per la forma lírica i pel contingut social i polític. Com treballeu el discurs de KOP?\nLa vessant o estructura política ja és evidentment com la fem. La part lírica potser és una mica més complexa perquè sempre busco que el llenguatge tingui una sonoritat d'acord amb allò que està expressant. Trobar aquesta harmonia no sempre és fàcil.\nPer què cal despertar encara l'adrenalina del públic amb la música en ple segle XXI?\nLa música és una de les arts més completes quant a la possibilitat d’arribar a les emocions. I això és tan vital avui com el segle passat.\nQuin pas endavant feu respecte Revolta (Kasba, 2018), en el nou EP?\nHem volgut fugir de la manera actual d’enregistrar les cançons en què tot queda massa digitalitzat i amb un so poc natural. La nostra idea era fer una revisió del treball històric de la banda i tocar un tema de cada disc tal com sona avui en dia en els nostres directes. Per tal d’aconseguir-ho ens n'hem anat a una masia del Penedés, Cal Pau, i allà hem gravat les cançons tots alhora, sense trampa, en una sala amb pedra natural i bigues de fusta de dos pams: increïble. En temps de 'megues' i mp3, enregistrar un disc d’una forma més artesanal ha estat una molt bona experiència. Sincerament, crec que hem aconseguit allò que buscàvem. A part que treballar amb en Santi Garcia sempre és una garantia i una tranquil·litat per nosaltres.\nCom viviu el fet que la societat es digitalitzi i es virtualitzi cada vegada més?\nHo portem bastant bé, la veritat. No som d’aquelles bandes que sempre estan remugant i queixant-se perquè han baixat les vendes, etc. Pensem que la cultura és una necessitat de primer ordre per l’èsser humà i en aquest sentit estem contents que la música estigui a l’abast de tothom i de manera gratuïta. A mi, personalment, el que menys m’agrada d’això és la qualitat amb què s’escolta. Amb la digitalització també ha arribat una nova manera de comprimir la música, per tal que arribi als nous formats i per poder emmagatzemar-la en petits dispositus com els telèfons mòbils, llapissets, etcètera, que fa que es perdin textures i qualitats en les quals alguns encara posem esforç i il·lusió. Però bé, són danys col·laterals, és més important que pugui arribar a tothom.\nTu et vas emmirallar en la veu de Sepultura, t'has trobat que hi ha artistes joves que s'emmirallen en KOP? Quins artistes novells t'interessen?\nBé, en qui més em vaig fixar a l’hora de cantar era amb en Carlos, de RIP. Però Sepultura va ser una de les bandes que més ens van influenciar en el seu moment. Pel que fa artistes novells, hauríem de definir el terme, però si per novells entenem que acaben de sortir i tenen un únic treball, diria que m’interessen molt Eterns, de Catalunya (que han gravat el primer àlbum i fan hardcore street), Rotten XIII, d’Euskal Herria, i també Tribade i la seva conceptualització d’espectacle, dinamisme, vestuari i missatge feminista.\nEn ocasions recents has convidat dones en els teus discos i concerts (Marta The Capaces, Pimen Milenrama, Momo de Violets, Triki de Los Tronchos o Carla Uyn. Quins canvis creus que són necessaris perquè el feminisme triomfi també al món de la música?\nEls mateixos que són necessaris perquè triomfi a la societat: l’empoderament de les dones i que els homes deixem a banda els nostres privilegis. El feminisme és el futur i l’esperança.\nElane: «M'agradaria normalitzar la idea de rap feminista»\nNeptú: «Em veig amb la maduresa, els coneixements i l’experiència suficients per fer un projecte nou»\nGerard Aledo: «Puc tocar sol, amb duet, trio o Big Band»


El Ploms d'hoquei guanya al Vila-seca en un derbi vibrant | Canal Reus TV\nEl Ploms d'hoquei guanya al Vila-seca en un derbi vibrant\n12:50 - 29 gener 2019\nL'hoquei dels Ploms ha sortit victoriós en el derbi de Nacional Catalana davant el Vila-seca per 6 gols a 4. Els albi-negres han sabut patir a pista en una segona meitat molt igualada que ha permès finalment als reusencs endur-se els tres punts. La segona volta serà vital pels dos conjunts en la lluita per la salvació.\nEl Reus Ploms i el Vila-seca d'hoquei, dos equips en una lluita aferrissada per mantenir-se a Nacional Catalana s'han enfrontat en un derbi molt emocionant. En la primera part del partit els reusencs s'avançaven al marcador amb dos gols protagonitzats pels bessons Arnau i Marcel Bosch al minut 5 i 13 respectivament. No és fins al minut 20 que el Vila-seca aconsegueix entrar a la porteria dels albi-negres amb un gol de Marc Verges deixant el marcador 2 a 1 fins al descans.\nJa en el segon temps els reusencs aconsegueixen pujar el marcador 4 a 1 amb molt pocs minuts de diferència, una vegada més de la mà dels germans Bosch. A partir del minut 9 però els vila-secans comencen a espavilar-se fins a aconseguir igualar el marcador 4 a 4 amb un gol de Pàmies i dos de Pujals, tensant d'aquesta manera el matx. Els reusencs continuen amb la mateixa dinàmica del partit, buscant els contra atacs, una estratègia que els hi funciona també aquesta vegada per desmarcar-se amb 2 punts del rival i guanyar el derbi per 6 gols a 4.\nUn partit molt intens amb un Vila-seca molt ofensiu però amb un pèl de mala sort davant dels albi-negres, un equip que fa molts anys que juguen junts. Així i tot el Ploms es postulen penúltims d'aquesta segona volta de la competició, mentre que els vila-secans queden en 5a posició, pendents d'un recurs per alineació indeguda.


recull | BonDia Diari digital d'Andorra.\nInici / recull\nExposició 'Diàlegs entre música i art'.\nDj., 01/07/2021 - 21:54\nEl museu Fàbrica Reig acull l'exposició 'Diàlegs entre música i art', un recull dels cartells del Festival de Peralada\nAvui s'ha inaugurat l'exposició temporal 'Diàlegs entre música i art' al Museu Fàbrica Reig de Sant Julià de Lòria. L'exposició, que compta amb el patrocini d'Andbank, és un recull de tots els cartells del Festival de Peralada, que enguany celebra el seu 35è aniversari.\nLlegir més sobre El museu Fàbrica Reig acull l'exposició 'Diàlegs entre música i art', un recull dels cartells del Festival de Peralada\nEl document inclou les dades més rellevants de la societat i l'economia del país.\nDj., 23/04/2020 - 12:32\nLa Cambra, Actua i el departament d’Estadística ha elaborat de forma conjunta l’'Andorra en xifres 2019', una publicació que recull les principals dades socioeconòmiques d’Andorra.\nLlegir més sobre Publicat l''Andorra en xifres 2019', un recull dels principals indicadors socioeconòmics\nUna de les activitats organitzades per recollir fons per a La Marató de TV3.\nDt., 17/12/2019 - 00:10\nEls actes organitzats a la Seu per recaptar fons per la 28a edició de La Marató de TV3 que enguany ha tingut com a lema Minories que fan una majoria han obtingut un total de 17.832,15 euros.\nLlegir més sobre La Seu recull prop de 18.000 euros per a La Marató de TV3\nDt., 21/05/2019 - 22:36\nL'Andorra Congrés Centre d'Ordino (ACCO), ha acollit aquest dimarts una cinquantena de persones en un taller participatiu emmarcat dins del procés de candidatura a la Unesco d'Ordino com a territori de la biosfera.\nLlegir més sobre Ordino recull les inquietuds dels ciutadans envers la sostenibilitat en el marc de la candidatura a la Unesco\nUn acte de la darrera campanya electoral.\nDv., 10/05/2019 - 03:15\nCC donarà suport a Espot si recull “el màxim” de punts programàtics\nEls dos consellers generals de Ciutadans Compromesos (CC) donaran suport a la investidura del líder demòcrata, Xavier Espot, si accepta incloure al programa de govern “el màxim de punts programàtics amb què la formació massanenca va guanyar les eleccions a la territorial de la Massana”.\nLlegir més sobre CC donarà suport a Espot si recull “el màxim” de punts programàtics\nEl Gran Recapte es fa gràcies a la col·laboració dels voluntaris.\nDv., 07/12/2018 - 00:10\nEl Gran Recapte recull gairebé 20.000 quilos d’aliments\nA la comarca de l’Alt Urgell i a dos punts de la comarca de la Cerdanya s’han recollit 19.839 quilos d’aliments en el marc del Gran Recapte celebrat aquest passat cap de setmana, novament una quantitat superior respecte a l’any passat (quan se’n van recaptar 17.259).\nLlegir més sobre El Gran Recapte recull gairebé 20.000 quilos d’aliments\nBosses de plàstics de les paques d’herba a la deixalleria de Sort.\nDc., 13/06/2018 - 00:15\nEl Pallars Sobirà recull 15.000 quilos de plàstic, malles i cordes\nEl Consell Comarcal del Pallars Sobirà, per segon any consecutiu, ha fet una campanya per conscienciar els ramaders de la necessitat de reciclar els plàstics d’ensitjar, les malles i les cordes de les paques d’herba i, d’aquesta manera, evitar que vagin a l’abocador.\nLlegir més sobre El Pallars Sobirà recull 15.000 quilos de plàstic, malles i cordes


Casualitat? Fonsi Nieto té nom pel fill que espera i no agradarà a Alba Carrillo\nLa model ha enterrat la guerra que mantenia amb el seu ex\nper Carlos Medina Bello dimarts, 19 de maig 2020 - 15:20h\nLa model ha enterrat la guerra que mantenia amb el seu ex | Cedida\nFonsi Nieto està passant per un dels pitjors moments després de perdre la seva àvia Teresa i al seu pare Alfonso amb tan sols deu dies de diferència. Una autèntica tragèdia que no esperava.\nL'expilot es troba confinat amb la seva dona, Marta Castro, que està embarassada d'un nadó del qual desconeixíem el nom. Però tot i la paternitat, Fonsi Nieto ha reconegut que ha passat «dies fatals, molt durs». I és que acaba de patir dues pèrdues irreparables.\nLa pròpia Alba Carrillo, la seva exparella i mare del seu fill Lucas, va enterrar la destral de guerra i li va dedicar un tendre missatge de suport, així com diferents missatges d'ànim a la televisió. Després d'aquest infortuni, tots dos han reprès la seva bona relació, arribant fins i tot a ser bons amics.\nFonsi i Marta Castro confirmen el nom del seu fill\nLa model fins i tot es va definir com la futura «tita» del fill que espera Fonsi Nieto. A més, Carrillo va arribar a pronosticar algun nom per al futur nadó. Finalment, l'expilot i la seva dona, Marta Castro, han confirmat que el seu fill es dirà Hugo.\nUn nom que possiblement no agrada gaire a Alba Carrillo, ja que no li porta molt bons records, donat que també és el nom del seu principal enemic a la casa de 'Gran Hermano VIP', Hugo Castejón. Lluny d'aquesta anècdota, la realitat és que Alba Carrillo està molt il·lusionada per la futura paternitat del seu ex.\nFonsi Nieto i Marta Castro anunciaven fa algunes setmanes que tindrien el seu primer fill junts a través d'Instagram. «Sempre que passa alguna cosa dolenta, després ve alguna cosa bona», assenyalava el DJ, després d'haver vist com el seu pare i la seva àvia morien.\n«Esperant a Hugo, el meu segon fill. No podem estar més feliços», ha escrit al costat de la imatge Fonsi Nieto, revelant el nom del seu nadó. Segons s'ha comentat, el nom li podria haver posat Lucas, el fill de Fonsi i Alba Carrillo. El que està clar és que el bon ambient entre l'exparella ha arribat per quedar-se.\nA post shared by FONSI NIETO DONA CRUZ ROJA (@fonsinieto10) on May 18, 2020 at 11:20pm PDT\nVol oblidar el passat: La decisió d'Ana Obregón després de l'adeu al seu fill\nEmbaràs Instagram Alba Carrillo Fonsi Nieto


Cultiva la teva vida. Nou taller a la Casa Orlandai - Ecopuntura\nPosted at 13:32h in Tallers\tby\tArnau Oliveres Kunzi 0 Comments\nCultiva la teva vida – Nou taller a la Casa Orlandai\nEls dimarts de 17.30 a 18.30 h. Del 9 d’abril a l’11 de juny\nSaps què és el yangsheng 養生, el cultiu de la vida? És el fet saber reconèixer què ens fa sentir bé, què ens ajuda a estar més alegres i a sentir-nos més sans i forts. I també és el mètode per aplicar-s’hi i promoure-ho. Fer-ho –deien els xinesos de l’època clàssica–, allarga la vida i alleuja les malalties.\nL’art xinès del cultiu de la vida és l’art d’aprendre a fer les coses amb naturalitat, i també el d’aprendre a deixar que es realitzin per si mateixes. Com qui cuida un jardí, el cultivador de la pròpia vida treballa el terreny, però també sap esperar a que estacions arribin per si mateixes, quan sigui el séu moment.\nAquest és un espai de meditació i de moviment, un moment per contemplar i per dialogar. Simplement, és un moment on deixar que la vida sigui… i permetre que broti amb totes les seves forces!\nTrobaràs més info al següent post d’aquest blog:\ncultiu de la vida, Cultiva la teva vida, yangsheng


Editorial - Page 42 of 43 - VilaWeb\nEl país ha entès perfectament què calia fer avui. La veritat és que tenim la sort que sempre podem comptar amb la gent, amb els ciutadans d'aquest país, i la resposta que han donat una vegada mé...\nL'excés de confiança ha estat la causa de la major part dels fracassos històrics. Creure que ja és tot fet, quan encara és per fer, és un error que pot tenir conseqüències gravíssimes. Especi...\nHenry Kissinger em desperta un sentiment ambivalent. Crec que hauria de ser a la presó per crims contra la humanitat, però alhora em sent obligat a reconèixer que és una de les persones que ha def...\nInvocaré Camus de memòria, sabent que és un exercici perillós. Crec recordar que deia si fa no fa que no hi ha res tan menyspreable com respectar algú només perquè li tens por. I ho faré per a...\nDesprés de la publicació de les enquestes sobre el 27-S a dos mitjans unionistes, El Periódico i El Mundo, és fàcil d'observar com ha canviat el missatge sobre les eleccions. Ara els columnistes ...\nCameron ens fa més lliures\nLa setmana passada Mariano Rajoy va forçar Angela Merkel i David Cameron a entrar en campanya, i féu que tots dos prenguessen posició contra la independència de Catalunya. Algun dia supose que sab...\nHem d’aturar això\nEl comportament de les autoritats hongareses en la crisi dels refugiats és pitjor cada hora que passa. Ahir, a totes les televisions i a les xarxes, vam veure escenes terribles a Budapest, al cor de ...\nLa manera de fer la llista ja és la revolució\nEl debat d'ahir al Parlament de Catalunya va ser interessant. La combinació dels dos temes que les circumstàncies van obligar a posar junts sobre la taula va motivar un seguit d'intervencions que se...\nFem números ?\nCom que em diuen que aviat apareixeran les primeres enquestes sobre el 27-S, de manera preventiva em sembla que podrien interessar unes quantes reflexions sobre els vots i els escons que hi ha en joc....\nManual per a una campanya bruta\nHi ha dues maneres de fer una campanya electoral. Si pots guanyar, mires de seduir com més gent millor. Però si saps que no en tens cap oportunitat, no pots fer res sinó empastifar l'altre tant co...\nHi hauria moltes maneres de reaccionar a l’article tan indecent d’ahir de Felipe González. Una de molt senzilla seria recordar-li que va mentir als ciutadans amb referència al referèndum de l�...\nL’escorcoll mediàtic efectuat ahir per la Guàrdia Civil és un escàndol. Un més. Van avisar alguns mitjans la nit abans per assegurar-se la foto, que és l’únic que buscaven. S’hi van estar...\nMolta gent va celebrar ahir el gest del batlle de Manacor, Miquel Oliver, que va denegar a l’exèrcit espanyol el permís per a fer un concert amb el qual pretenien de commemorar la victòria borbò...\nLes seues ambaixades, el seu estat\nEl govern espanyol s’ha negat a ampliar el termini perquè els catalans residents a l’estranger puguen demanar de votar a les eleccions del 27-S. Per posar en context la notícia cal tenir en comp...\nLes eleccions del 27-S s'acosten i l'augment dels nervis és molt visible entre l'espanyolisme. És normal i sorprenent alhora. Normal perquè ja era hora que s'adonaren d'això que hi ha en joc i sor...\nUn visat flexible per als refugiats sirians\nLa crisi dels refugiats sirians reclama mesures concretes i accions importants ara mateix. Les desenes de milers de refugiats que hi ha avui a Macedònia i Sèrbia, mirant d’entrar a Hongria no són...\n< Anterior 1 … 33 34 35 36 37 38 39 40 41 42 43 Següent >


Palmon Bay Hotel & Spa Herceg Novi Montenegro - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nSava Ilica 7, Igalo, Herceg Novi, Montenegro, 85347 - Veure al mapa\nBasada en 968 comentaris\nMés informació sobre Palmon Bay Hotel & Spa\nEl Palmon Bay Hotel & Spa està situat a Igalo. Aquest establiment té vista sobre el mar Adriàtic i ofereix una piscina, internet WiFi gratuïta i una platja privada amb para-sols i gandules. Les habitacions disposen d'aire condicionat, un balcó moblat amb vista sobre l'entrada de la badia de Boka Kotorska, TV de pantalla plana, minibar, caixa forta i un bany privat amb dutxa, assecador i articles de tocador gratuïts. Els bars i restaurants de l'hotel serveixen begudes i cuina local i internacional. L'spa i centre de benestar inclou saunes finlandeses i d'infrarojos, banyera d'hidromassatge, hammam i centre de fitness. El Palmon Bay Hotel & Spa proporciona diversos tractaments de massatge. Aquest hotel és a 25 km de l'aeroport de Tivat i a 30 km de l'aeroport de Dubrovnik. L'establiment ofereix aparcament gratuït i un servei de trasllat a l'aeroport, a petició prèvia i per un suplement.\nEl centre de spa obre a partir de l'1 de juliol de 2015.\nComentaris de Booking.com (968)Comentaris d'Agoda (1)\nHabitació Doble - 2 Llits amb Balcó i Vista Lateral sobre el Mar


Caballé, la soprano omnipotent\nUna veu gloriosa i una curiositat insaciable la fan una cantant sense parió\n4 min. Barcelona 06/10/2018 19:54\n651x366 Montserrat Caballé, en un concert a la catedral de Burgos al 2007 / REUTERS Montserrat Caballé, en un concert a la catedral de Burgos al 2007 / REUTERS\nLa hipèrbole no és pas fruit de l’emoció del moment, sinó de la pura evidència acumulada durant dècades: Montserrat Caballé ha estat una de les més grans sopranos del segle XX, una de les poques figures del panteó de glòries operístiques que va merèixer en vida un sobrenom que les distingís. Caballé era la Superba, com Maria Callas va ser la Divina o Joan Sutherland la Stupenda. L’esment d’aquests dos noms, no per reiterat, no és pas menys necessari, perquè la cantant catalana va encarnar, sobretot en el repertori belcantista, una via pròpia que la va singularitzar. Sense el geni dramàtic de la grega, sense la tècnica plusquamperfecta de l’australiana, Caballé va desplegar una bellesa instrumental superior a la de Callas i una intensitat interpretativa allunyada de la flegma de Sutherland.\nComencem per la veu, ja en ella mateixa gloriosa: un instrument de lírica pura, amb un centre amb cos, embolcallador, capaç de mil i una irisacions, menat per una tècnica impressionant que li permetia, gràcies a un fiato miraculós, mantenir notes durant una eternitat i reduir el so fins a un fil eteri. Aquests sons filats van ser una de les armes de seducció massiva de Caballé, però no van ser l’única. Unes agilitats més que suficients i un ús efectiu del registre de pit per donar caràcter als passatges dramàtics van ser altres eines d’una soprano que, en l’apogeu de la seva carrera, no es va limitar a desplegar els encisos de la veu, sinó que va signar encarnacions memorables.\nLa reina del ‘bel canto’\nCaballé ha sigut un nom cabdal, juntament amb Callas, Sutherland o la massa poc recordada Leyla Gencer, en la recuperació de moltes obres de Bellini i Donizetti menystingudes durant dècades, moltes de les quals la soprano va oferir en el seu feu indiscutible, el Liceu. Roberto Devereux, Lucrezia Borgia, Il Pirata, Maria Stuarda o Anna Bolena són alguns dels títols que es poden esmentar, però si hi ha un personatge que resumeix a la perfecció aquesta combinació de sumptuositat vocal, tècnica enlluernadora i sagacitat dramàtica és Norma. Només cal mirar el vídeo gravat el 1974 a Orange, amb Caballé bressolada pel mestral, per capir la magnitud de la seva llegenda.\nLa curiositat insaciable va ser una altra característica de la carrera de la soprano, especialitzada a posar llum en partitures amagades en les lleixes més recòndites dels arxius. Això no obsta que Caballé també excel·lís, i de quina manera, en el repertori troncal de Verdi i Puccini: Aida, Manon Lescaut, Violetta, Mimì, Luisa Miller, les Leonora de La forza del destino i Il trovatore. Hi ha un títol, tanmateix, que caracteritza l’evolució de la soprano cap a rols més dramàtics: Turandot. Semblava increïble que aquesta Liù d’una dolçor ingràvida pogués esdevenir tota una principessa di gelo : el seu debut en el paper titular a San Francisco, el 1977, al costat de Luciano Pavarotti també oferint el seu primer Calaf, és un match vocal de primera divisió.\nTambé en alemany\nDes del barroc ( Giulio Cesare de Händel) fins a la creació contemporània ( Cristóbal Colón de Balada) passant pel repertori francès, la sarsuela, la cançó i també, encara que de manera tangencial, el repertori eslau, no hi ha hagut pràcticament cap tecla que Caballé no hagi tocat. Però un repàs, per curt que sigui, al seu llegat no pot oblidar les interpretacions d’òperes germàniques, sobretot de Wagner i Strauss, per a les quals els anys de companyia a Basilea van contribuir a donar un fonament sòlid. Del primer destaca l’Elisabeth de Tannhäuser més que no pas una anecdòtica Isolde o una Sieglinde que va generar uns anys de distanciament amb el Liceu, superats arran del trauma de l’incendi. Del segon, Arabella, Ariadne, la Mariscala i, sobretot, un rol amb el qual Caballé demostrava que l’improbable esdevenia realitat gràcies a uns dots vocals privilegiats: Salome.\nLa coda d’aquesta llegendària carrera ha estat llarga, massa llarga segurament, amb el personatge sovint passant per davant de l’artista i, en els darrers anys, encadenant actuacions que no aportaven res a la glòria guanyada amb plena justícia. Són, tanmateix, records que s’esborraran ràpid per deixar espai, per sempre més, a les fites més excelses d’una cantant sense parió.\nL'òpera perd la veu inoblidable de Montserrat Caballé\nLa Fira Mediterrània passa la prova de la virtualitat\nCol·lapse, ecofeixisme, posthumanitat: claus per entendre el món que ve\nBrandon Cronenberg triomfa a Sitges i guanya el premi que mai va aconseguir el seu pare


La jutgessa del Barçagate cita a declarar com investigats a Grau, Ponti i l'amo d'i3Ventures\nPublicat 16/03/2021 21:53CET\nCitats el 7 de juny per presumptes contractes fraccionats per desprestigiar a membres del club\nLa titular del Jutjat d'Instrucció 13 de Barcelona, que investiga la causa del Barçagate, ha citat a declarar com investigats al ceo general del club, Óscar Grau; al cap dels serveis jurídics del FC Barcelona, Román Gómez Ponti, i a l'amo d'i3Ventures, Carlos Ibáñez, han explicat fonts jurídiques a Europa Press.\nEls ha citat pel 7 de juny, ha avançat 'El Periódico', després que els Mossos d'Esquadra van deixar en llibertat a Ponti i Grau després de ser detinguts per aquesta causa el mateix dia que van arrestar l'expresident blaugrana Josep Maria Bartomeu i a qui va ser el seu cap de gabinet de la presidència, Jaume Masferrer.\nPonti i Grau van sortir en llibertat de comissaria i fins aquest dimarts la jutgessa no ha comunicat la seva investigació en la causa; en canvi, Bartomeu i Masferrer van passar la nit als calabossos i l'endemà van passar a la disposició de la jutgessa, i tots dos es van acollir al seu dret a no declarar perquè la causa havia estat sota secret de sumari fins aquell moment.\nLa investigació dels Mossos va concloure que Bartomeu i el seu equip presumptament van fraccionar contractes a l'empresa i3Ventures per esquivar els mecanismes de control intern del club i amb la idea d'impulsar una campanya de desprestigi a xarxes socials a jugadors i ex-directius del club, la qual cosa va poder causar al Barça un perjudici econòmic de fins l'1,2 milions d'euros.\nEls Mossos creuen que Bartomeu, Masferrer, Grau i Gómez Ponti estaven "directament relacionats amb l'aprovació d'aquests contractes, la seva supervisió, revisió i pagaments, fins i tot dissenyant un procés paral·lel de contractació i pagaments al marge de l'establert per la Junta Directiva i els protocols interns".\nEMPRESES D'IBÁÑEZ A URUGUAI, XILE I ARGENTINA\nTambé segons la investigació policial, l'amo d'i3Ventures, Carlos Ibáñez, "va facilitar l'estructura mercantil necessària per fraccionar suficientment un únic encàrrec en múltiples contractes per evitar els òrgans competents per contractar i tots els sistemes de supervisió i control del Barça", pel que va oferir empreses del seu grup situades a l'Uruguai, l'Argentina i Xile.\nIbáñez presumptament va obrir comptes a nom d'aquestes societats a Espanya per "redirigir els pagaments efectuats pel FCB al destinatari principal, que era i3Ventures, i en paral·lel i com a contraprestació a rebre aquesta adjudicació directa del contracte per part del Barça a un preu molt superior al treball realment efectuat".


Laura Rosel recupera audiència però Jordi Basté continua imbatible\nJordi Basté / Foto: Jordi Play\nRac1 manté el seu lideratge amb 933.000 oients, i Catalunya Ràdio n'obté 569.000\nJa s’ha publicat el nou EGM, l’estudi que mesura les audiències de les ràdios. En aquest nou baròmetre, Rac1 manté el seu lideratge amb 933.000 oients. És un augment força notable d’audiència respecte l’EGM de fa un any, ja que el desembre de l’any 2020, l’emissora del Grup Godó va aconseguir 866.000 oients. És per això que Jordi Basté, director i conductor d’El Món a Rac1, continua imbatible. Són 732.000 els catalans que cada matí escolten el seu programa (Fa un any l’escoltaven 655.000 persones). Per altra banda, Laura Rosel, conductora del Matí de Catalunya Ràdio, encara se situa a molta distància del seu competidor, però guanya audiència respecte el mes de juliol: 399.000 oients aquest desembre i 346.000 aquest estiu.\nDe fet, l’emissora pública catalana fa el mateix que el seu programa més escoltat. Aquest mes de desembre ha aconseguit un total de 569.000 oients, que són menys que els 641.000 que va aconseguit en l’EGM de fa un any. Ara bé, representa una millora respecte el juliol d’aquest mateix any: aquest estiu la van escoltar 503.000 persones. Per altra banda, la SER ha enregistrat un mal EGM aquest desembre, ja que fa un any va obtenir 421.000 oients, aquest juliol en va aconseguir 406.000, i aquest desembre n’ha obtingut 361.000. El programa matinal presentat per Josep Cuní aconsegueix una xifra d’oients molt similar a la de fa un any: 31.000 persones el desembre de 2021 i 33.000 el desembre del 2020.\nCatalunya Ràdio ha publicat una imatge al seu compte de Twitter en el qual asseguren que aquesta emissora és “la ràdio de creix”. “Hi som per tu, gràcies per triar-nos“, afegeixen en aquest missatge publicitari. També recullen unes declaracions del director de l’emissora, Saül Gordillo, en les quals assegura que la “correcció” de la franja de la tarda ha provocat un “efecte multiplicador” en altre franges i altres programes. “Un revulsiu que ha arribat fins a la franja de nit“, ha afegit.\n✍ Catalunya Ràdio, l'emissora que creix a l'#EGM. Hi som per tu! Gràcies per triar-nos! https://t.co/sbr3SQMgOV pic.twitter.com/m6iIzlwQrT\n— Catalunya Ràdio (@CatalunyaRadio) December 9, 2021\nAlbert Berrio Desembre 09, 2021 | 11:15\nNo entendré mai com és que un periodista tan mediocre, amb tan poc gruix intel·lectual, té tant d'èxit.


Queixes per la presència de militars a Collserola | betevé Web\nRedacció btvnotícies dimecres 14 de març, 2018 , 15.05\nAquest dimarts l’exèrcit va tornar a fer presència molt a prop d’un centre educatiu, malgrat que el reglament del parc ho prohibeix\nEs reobre el debat sobre la presència de militars al Parc Natural de Collserola. Aquest dimarts al matí, diversos testimonis van veure membres de l'exèrcit passant molt a prop de l'Escola els Xiprers, que ja ha mostrat en diverses ocasions el rebuig a aquestes pràctiques. El reglament del parc prohibeix que els militars estiguin a menys de 500 metres dels centres educatius i, per això, des del Consorci demanaran explicacions pels fets.\nEl Consorci del Parc de Collserola ha confirmat que dimarts al matí, entre les 10 i les 11 h, van detectar la presència de militars molt a prop de Vila Joana i de l'Escola els Xiprers. Des del centre també han assegurat que van veure els membres de l'exèrcit, cap a dos quarts de 12 del migdia.\nAquesta no ha estat la primera vegada que s'ha vist l'Exèrcit a Collserola. L'any 2013 es van veure militars armats de la caserna del Bruc entrenant-se dins la serra de Collserola. Familiars d'alumnes de l'Escola els Xiprers lamenten que cada any es veuen soldats a la zona. Per això, ha mostrat el rebuig a aquestes pràctiques en diverses ocasions. Segons l'escola, ara feia com a mínim un any que no detectaven la seva presència militar a la zona.\nEn cap cas, segons el Consorci, estaven realitzant maniobres sinó que passaven caminant. Un fet que ha sorprès als responsables del parc perquè fins ara, l'exèrcit havia respectat el reglament que es va aprovar l'estiu del 2017 i que prohibeix aquest tipus d'exercicis a menys de 500 metres dels centres escolars. Per això, des del Consorci ja s'han posat en contacte amb els responsables del comandament per esclarir els fets. Aquest dimecres, el portaveu del Grup Municipal Demòcrata, Jaume Ciurana, ha denunciat la presència dels militars en aquest punt a través de les xarxes socials.\nAvui, maniobres militars al costat de l’Escola Xiprers i de https://t.co/htLEiYYySm Joana. @AdaColau @ampaxiprers @parcncollserola Quina lògica té? pic.twitter.com/nTJcJjajkm\n— Jaume Ciurana (@jciurana) 13 de març de 2018\nRecordem que el Ministeri de Defensa va impugnar el 2016 una sèrie de restriccions aprovades per l'Assemblea del Consorci del Parc Natural que feien referència a les maniobres militars i que el recurs contenciós administratiu encara està en tràmit. Segons l'Ajuntament, però, les ordenances no estan impugnades i, per tant, estan en vigor. Bàsicament regulen les autoritzacions a les activitats de les forces armades i dels cossos de seguretat amb una sèrie de requisits. S'admeten únicament les caminades i activitats d'entrenament, de caràcter esportiu, físic i recreatiu i per motius de seguretat i resta prohibida la utilització d'armes de foc. A més, tampoc no està permesa l'exhibició d'armes. El text afegeix que la realització d'aquestes activitats no podrà comprometre, en cap cas, els valors naturals i paisatgístics del parc ni alterar les seves característiques físiques.\nConsorci del Parc de Collserolaexèrcitmilitars\nProp de 600 persones juren la bandera espanyola a la caserna del Bruc\nConcentració en contra de l’Exèrcit al Saló de l’Ensenyament\nEl Saló de l’Ensenyament afronta l’edició més internacional\n“Desmilitaritzem l’educació” denuncia la impunitat del president de la Fira de Barcelona\nL’Exèrcit continuarà present al Saló de l’Ensenyament\nDe Cospedal reivindica l’exèrcit per defensar el territori des de l’interior i l’exterior\n8 de desembre 2017