El Recinte Firal de Tarragona acull la XV Marató de Donants de Sang - Blog Banc de Sang i Teixits\nLa Marató de Donants de Sang a Tarragona se celebrarà aquest dissabte 14 de setembre, de 9 a 21 hores, coincidint amb la Festa Major de la ciutat\nEls Nanos Nous de Tarragona són els protagonistes del cartell de la XV edició de la Marató\nAquesta edició canvia d’emplaçament amb el trasllat al Recinte Firal (davant de l’Estació de Tren)\nL’EMT posarà un bus especial per apropar als donants al Recinte Firal\nLa Marató de Tarragona és un èxit de participació any rere any. Més de 1.000 persones donen sang en una jornada festiva i solidària. Cap altra ciutat catalana acumula tantes donacions en un sol dia i durant tants anys consecutivament.\nAquest any la cita és el proper dissabte 14 de setembre, coincidint amb la celebració de les Festes de Santa Tecla, la Festa Major de la ciutat. Com a novetat important cal destacar que la XV Marató canvia d’emplaçament i es farà al Recinte Firal (carrer d’Orosi, davant de l’Estació de Tren) de 9 a 21 hores.\nBus especial per arribar a la Marató\nL’EMT facilitarà als donants que arribin al Recinte Firal amb un bus que recorrerà la ciutat. El mateix dia 14, el bus farà un recorregut amb 6 parades per apropar els donants a la Marató.\nEls Nanos Nous de Tarragona, representats per la “Toneta del Pagès” de la parella dels Nanos Pescadors i el “Mingo” de la parella dels Nanos del Nàstic, són les figures protagonistes en el cartell de la Marató per a convidar a tots els ciutadans.\nL’objectiu de la campanya és incrementar les reserves de sang després de les vacances d’estiu, quan les donacions baixen al voltant d’un 30%. Avui hi ha reserves per als propers 8 dies, quan el nivell òptim són 10.\nDonació de sang i de plasma\nDurant tota la jornada de la Marató es podrà fer donació de sang i de plasma. Tots els donants que vulguin donar sang poden reservar hora des del web www.donarsang.gencat.cat/reserva de manera opcional. En el cas del plasma és obligatòria la reserva prèvia des del web donarsang.gencat.cat/plasma, trucant al 93 557 36 30 o enviant un correu electrònic a plasma@bst.cat\nL’etiqueta #MSangTgn servirà per difondre l’esdeveniment a les xarxes socials de manera que els qui no puguin donar, també col·laborin fent difusió de la Marató.\n12 hores d’activitats\nDurant tot el dia, l’espai al Recinte Firal acollirà activitats per als donants i els seus acompanyants. Allà s’hi celebrarà l’acte central d’agraïment als col·laboradors de la Marató que serà presentat per Montserrat Adan, periodista tarragonina.\nEntre les activitats destacades hi ha els pintors i caricaturistes que faran caricatures als donants durant bona part del matí, visita dels personatges d’Star Wars, espectacle dels Crazy Boots, actuació amb un pilar de la Colla de Castellers dels Xiquets de Tarragona i una exhibició de puntaires, entre d’altres.\nTambé hi haurà el Nano de la sang, el capgròs donant de sang que ens acompanya a cada Marató, juntament amb diverses entitats que donaran suport a la jornada. Els donants podran guardar un record de la Marató fent-se una fotografia instantània amb els seus acompanyants.\nPer facilitar la participació a la jornada, i gràcies a la col·laboració de Creu Roja Joventut i el Club dels Tarragonins, s’instal·larà una zona de joc infantil i inflables on nens i nenes podran jugar mentre els seus pares donen sang. Viure la Marató des de petits és una manera de conscienciar de la necessitat de donar sang entre la ciutadania.\nllet materna Marató donants donacions COVID19 estiu plasma maternitat reserves donació teixits sang banc de sang Coronavirus donant prematurs transfusió campanya d'estiu banc de llet lactància


Gostim on Blyukhera Novosibirsk Rússia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nGostim on BlyukheraUlitsa Blyukhera, 26, Leninski, Novosibirsk, Rússia, 630100 - Veure al mapaExcel·lent8,7Basada en9comentarisGostim on BlyukheraVeure més fotosVeure més fotosVeure totes les 19 fotos\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Novosibirsk, no busqui més enllà de Gostim on Blyukhera. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Les instal.lacions i els serveis que proveeix Gostim on Blyukhera asseguren una estada plaentera als seus clients. L'hotel ofereix transport hotel/aeroport, servei de llançadora per garantir el més gran comfort possible als seus clients. Gaudiu de les comoditats d'alta gama com ara calefacció, aparell de televisió, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, TV satèl•lit/cable, nevera per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Gostim on Blyukhera és una elecció inteligents per a viatgers a Novosibirsk, i ofereix una estada relaxant i sense molèsties.


Touristforum - Setmana Santa a Flandes\nDiàries entre el 03 i el 15 d'Abril\nFlandes és un país petit i amb unes comunicacions excel·lents, cosa que el converteix en destí ideal per a una escapada curta. En només 5 dies i 4 nits us proposem descobrir Brussel·les i les ciutats amb més encant de país: Gant i Bruges. Tot això movent-vos còmodament en tren. El viatge ideal d'aquesta Setmana Santa!\n1. Per Brussel·les, la cosmopolita capital de Flandes que compta amb la plaça més bonica d'Europa.\n2. Per Gant, la ciutat flamenca amb més quantitat d'edificis històrics. Et sorprendrà!\n3. Per Bruges, amb el seu encantador casc antic Patrimoni de la Humanitat per la Unesco.\nPresentació a l'aeroport 90 minuts abans de l'hora prevista de sortida del vol amb destinació Brussel·les. A l'arribada trasllat pel vostre compte a l'hotel seleccionat (podreu afegir el trasllat durant el procés de reserva si ho preferiu). Segons l'hora d'arribada comenceu a gaudir de la ciutat tres vegades capital: de Flandes, de Bèlgica i d'Europa. Nit a Brussel·les.\nGaudiu tot el dia de Brussel·les, la ciutat de l'Art Nouveau i del Còmic, és tant la capital de Bèlgica com d'Europa. Els seus antics barris populars, la seva rica vida cultural, els seus bars i restaurants on podreu gaudir de la cuina belga, l'ambient nocturn, ... prou raons per visitar-la! No us podeu perdre: La Plaça Major (Grand Place) amb l'Ajuntament, la Casa del Rei i els edificis gremials, el "nen que fa pipí", una petita però llegendària estatueta amb el nom de "Manneken Pis". El Centre Belga del Còmic (llar dels Barrufets, Lucky Luke i Tintín). El Barri Real amb la Catedral gòtica de Santa Gúdula i Sant Miquel, el Sablon, (barri dels antiquaris), el Palau Reial, el Parlament o Palau de la Nació i el Palau de Belles Arts. I altres barris com el barri de les Institucions Europees, seu del Parlament Europeu, o el Heysel, on hi ha el "Atomium" i el parc "Mini-Europe". Nit a Brussel·les.\nA primera hora del matí agafeu el tren cap a Gant. Hi ha trens cada mitja hora i el viatge dura una mica més de 30 Minuts. Passeu tot el dia visitant aquesta ciutat. Us encantarà el conjunt històric i monumental de la ciutat antiga de Gant, la Catedral amb el Políptic de l' "Adoració de l'Anyell Místic" dels Germans Van Eyck, les belles cases burgeses en els antics molls i el Castell dels Comtes de Flandes. Nit a Gant.\nA primera hora del matí agafeu el tren cap a Bruges. Hi ha trens cada mitja hora i el viatge dura menys de 30 minuts. Disposeu de tot el dia per visitar Bruges, una de les ciutats amb més encant i màgia del continent, coneguda com la Venècia del Nord, creuada per canals i amb un casc vell que no ha canviat des de l'Edat Mitjana. No deixeu de visitar el Llac de l'Amor, conèixer la història de la ciutat a través del seu Beateri o pujar els 366 esglaons de la Talaia per gaudir d'unes magnífiques vistes de tota la ciutat. Nit a Bruges.\nDia 5. Tornada des de Brussel·les\nSegons l'hora de sortida del vostre vol de tornada aprofiteu per les últimes visites a Bruges o per fer les inevitables compres. Haureu d'estar a l'aeroport uns 90 minuts abans de la sortida prevista del vol de tornada. Teniu inclòs en el preu del viatge el bitllet de tren des de Bruges a l'aeroport de Brussel·les. Hi ha trens cada mitja hora i el viatge dura al voltant d'hora i mitja (amb un transbord a Brussel ciutat). Facturació i embarcament en vol amb destinació al vostre aeroport d'origen. Arribada i final del viatge.\nEl preu de "Setmana Santa a Flandes" inclou\nVols anada i tornada a Brussel.les amn Taxes d'Aeroport\n2 nits a Brusel.les a l'hotel i règim seleccionat\n1 nit a Gant a l'hotel i règim seleccionat\n1 nit a Bruges a l'hotel i règim seleccionat\nTria volar fins/des de l'aeroport Nacional de Brussel·les (Zaventem) i no des de Charleroi per tenir el tren inclòs des de/a l'aeroport.\nRoyal Palace, Brussel·les © Visit Flanders\nAtomiuim, Brussel·les © Visit Flanders\nBruges © Visit Flanders\nGant © Visit Flanders


El porc mangalica, el porc ovella - Jamonarium\nInici > Blog>Category 1>El porc mangalica, el porc ovella\nIn: Category 1 Comentari: 0 Hit: 5571\nEl porc mangalica és possiblement un dels porcs més populars a l'actualitat. La seva atípica estètica l'ha portat a ser objecte de debat a internet, on fins i tot s'ha cregut que es tractava d'un muntatge. Pel seu nom real és possible que no ho coneguis, però segur que el terme "porc ovella" et resulta molt més familiar.\nPer què és el porc mangalica tan característic?\nEl característic pelatge del porc mangalica recorda al de l'ovella ja que és semblant a la llana. A l'hivern el seu pèl és encrespat, gruixut i arrissat, molt similar al d'una ovella. A l'estiu, els seus rínxols es tornen més fins i suaus. Aquest inusual pelatge es deu al fet que, en ser un porc autòcton d'Hongria i Romania, ha desenvolupat el pelatge juntament amb una gran quantitat de greix per així protegir-se del fred i neu, propis del seu hàbitat natural. Hi ha quatre varietats de porc mangalica segons el color del seu pelatge: Vermell, golondrino, ros i negre (ja extingit).\nUna altra gran característica d'aquest porc és un alt contingut en greix i per aquesta raó va ser molt popular al segle XIX. No obstant això, després de la segona guerra mundial, el seu consum va anar baixant fins que al 1990 es va declarar en perill d'extinció perquè els consumidors poc a poc van preferir altres tipus de carn amb menys greix. La recuperació del porc mangalica va ser impulsada per una empresa espanyola de pernils que, interessada per la raça, va començar a desenvolupar un programa de recuperació d'aquesta espècie a la vegada que va importar els seus pernils a Espanya.\nDiferències entre el porc mangalica i el porc ibèric\nEl pernil de porc mangalica té fins a un 70% de greix, de manera que necesita una curació mínima de 22 mesos. No obstant això, el seu sabor no arriba a la intensitat típica del pernil ibèric. A la boca presenta un sabor molt més suau.\nTots els pernils procedents del porc mangalica estan marcats amb la "HU" d'Hongria, on són sacrificats.\nMalgrat que estèticament els dos pernils siguin semblants i tinguin la peülla negra, el mangalica té l'os fèmur més curt i prim.\nEtiquetes: porc mangalica ovella Romania pelatge greix Hongría


Detenen a Tarragona un conductor sense carnet que havia estat detectat a l'Aldea circulant a 215 km/h\nPublicat el 05/12/2017 17:47\nDesprés de cometre varies infraccions greus, la primera a l'Aldea, va ser detingut al municipi de Salou.\nEls Mossos d'Esquadra de les Àrees Regionals de Trànsit de les Regions Policials Terres de l'Ebre i Camp de Tarragona han detingut aquesta matinada un home de 31 anys, com a presumpte autor d'un delicte contra la seguretat del trànsit. Els fets dels quals se l'acusen són per conduir a una velocitat penalment punible i, a més, de conducció sense haver obtingut mai el permís de conduir. El detingut és de nacionalitat belga i amb domicili a Bèlgica.\nAquesta matinada de dimarts, un control de velocitat ubicat a l'autopista AP-7 al municipi de l'Aldea, va detectar un vehicle circulant a 215 km/h en un tram limitat a 120 km/h. Ràpidament, la patrulla de trànsit va donar l'alerta a la resta de dotacions per aturar el conductor i sancionar-lo.\nMinuts després el mateix vehicle va estar detectat en un altre control de velocitat ubicat a la mateixa autopista dintre del terme municipal de Cambrils, mentre circulava a 161 km/h, cosa que també comporta una sanció, en aquest cas administrativa, per excés de velocitat.\nEl dispositiu policial va permetre interceptar i aturar el vehicle a Salou, al punt quilomètric 257 de l'autopista AP-7. Durant la identificació, els agents van comprovar que el conductor no disposava del permís de conduir. Per aquest motiu, els mossos van procedir a la seva detenció pel conjunt d'infraccions. El detingut passarà durant les pròximes hores a disposició judicial.\nIMATGE: Captura del cotxe circulant a alta velocitat en el control policial.\nLa Llar d’infants Bressol del Delta, per la visualització del paper de la dona dins la societat


▷ Crawlers: Què són i Com funcionen | Explicat Fàcil\nartilet.com · Diccionari SEO · Crawlers\nSignificat de crawler: també coneguts com bots o aranyes, els crawlers són les peces de programari que Google utilitza per a rastrejar tots els llocs web d’Internet.\nTraducció de crawler al català: rastrejador.\nQuè són els crawlers?\nDit ràpidament, són els robots o aranyes que fan servir Google i altres motors de cerca per dur a terme el crawling de les pàgines web.\nGeneralment hi ha dos tipus de crawlers:\nEls de cercadors: Google, Bing, Yandex, Baidu, etc.\nEls d’eines SEO com Screaming Frog, Ahrefs, Semrush, etc.\nEl que a la fi fa Google és llegir tot el que hi ha a Internet i mostrar els resultats més rellevants per a l’usuari quan aquest busca qualsevol cosa.\nPer això fa ús d’uns programes que tenen diversos noms: robots, crawlers, rastrejadors o bots. Encara que el que més usat és el d’aranyes per la imatge metafòrica de teixir Internet en base a descobrir webs seguint els enllaços entre elles.\nEls principals crawlers que fa servir Google són els següents:\nGooglebot: crawler per analizar una web des del punt de vista d’un usuari amb ordenador d’escriptori o desktop.\nSmartphone Googlebot: aqueste bot fa el crawling com si es tracta d’un dispositiu mòbil.\nPerò té més crawlers: un per a imatges, un altre per notícies, diversos relacionats amb els anuncis, etc.\nDes de 2019, Google està potenciant el Googlebot Smartphone seguint la tendència que cada vegada més visitem la xarxa des dels nostres telèfons mòbils.\nCom descobreixen els crawlers un lloc web?\nLa forma més habitual i al mateix temps la més natural és a través d’un enllaç.\nImaginem que una web coneguda, rastrejada o crawleada per Google crea un enllaç en alguna de les seves pàgines cap a una altra web. Quan Google visita de nou aquesta web descobrirà aquest enllaç, el seguirà i analitzarà la web destí.\nAquesta és la raó per la qual és tan important que un nou web aconsegueixi enllaços des d’altres webs: el crawling d’una web comença a l’ésser descoberta.\nNo obstant això, existeix una segona via per atraure als crawlers: utilizant Search Console. Des d’allà podem dar d’alta la nostra web, sol·licitar que Google la visiti i fins i tot enviar un sitemap.\nCom saber quin crawler fa servir Google per rastrejar una web?\nLa resposta es troba en l’eina Search Console, antigament coneguda com a Google Webmaster Tools: https://search.google.com/search-console/about?hl=ca.\nConcretament: a la secció ‘Cobertura’. Allà es pot veure quin rastrejador va usar Google, si el de per a ordinadors (Googlebot) o el de per a mòbils.\nMés informació sobre crawlers\nLlistat amb els crawlers emprats per Google (en castellà).


Grup motor electrogen Doosan amb o sense carrosseria amb potència standby de 220 kVA - 176 kW, amb un voltatge de 400 V i una freqüència de 50 Hz. S'utilitza en ocasions on no hi ha un subministrament de xarxa o quan es produeix una fallada en la xarxa elèctrica.\nPotència Standby ➞ 220 kVA - 176 kW\nPotència Continua ➞ 200 kVA - 160 kW\nGrup motor electrogen Doosan amb o sense corrosseria amb potència standby de 275 kVA - 220 kW, amb un voltatge de 400 V i una freqüència de 50 Hz. S'utilitza en ocasions on no hi ha un subministrament de xarxa o quan es produeix una fallada en la xarxa elèctrica.\nPotència Standby ➞ 275 kVA - 220 kW\nPotència Continua ➞ 250 kVA - 200 kW\nGrup motor electrogen Doosan amb o sense carrosseria amb potència standby de 330 kVA - 264 kW, amb un voltatge de 400 V i una freqüència de 50 Hz. S'utilitza en ocasions on no hi ha un subministrament de xarxa o quan es produeix una fallada en la xarxa elèctrica. Aquests valors nominals són aplicables per al subministrament d'energia elèctrica contínua (amb càrrega variable) en lloc de l'energia adquirida comercialment. No hi ha limitació a les hores anuals de funcionament i aquest model pot subministrar el 10% de sobrecàrrega d'energia durant 1 hora a 12 hores. Per a més informació i detalls sobre aquest grup electrogen consulteu la fitxa tècnica que li proporcionem a continuació.\nPotència Standby ➞ 330 kVA - 264 kW\nPotència Continua ➞ 300 kVA - 240 kW\nGrup motor electrogen Doosan amb o sense carrosseria amb potència standby de 415 kVA - 332 kW, amb un voltatge de 400 V i una freqüència de 50 Hz. S'utilitza en ocasions on no hi ha un subministrament de xarxa o quan es produeix una fallada en la xarxa elèctrica.\nPotència Standby ➞ 415 kVA - 332 kW\nPotència Continua ➞ 373 kVA - 298 kW\nGrup motor electrogen Doosan amb o sense carrosseria amb potència standby de 500 kVA - 400 kW, amb un voltatge de 400 V i una freqüència de 50 Hz. S'utilitza en ocasions on no hi ha un subministrament de xarxa o quan es produeix una fallada en la xarxa elèctrica.\nPotència Standby ➞ 500 kVA - 400 kW\nPotència Continua ➞ 450 kVA - 360 kW\nGrup motor electrogen Doosan amb o sense carrosseria amb potència standby de 510 kVA - 410 kW, amb un voltatge de 400 V i una freqüència de 50 Hz. S'utilitza en ocasions on no hi ha un subministrament de xarxa o quan es produeix una fallada en la xarxa elèctrica.\nPotència Standby ➞ 510 kVA - 410 kW\nPotència Continua ➞ 460 kVA - 370 kW\nGrup motor electrogen Doosan amb o sense carrosseria amb potència standby de 580 kVA - 464 kW, amb un voltatge de 400 V i una freqüència de 50 Hz. S'utilitza en ocasions on no hi ha un subministrament de xarxa o quan es produeix una fallada en la xarxa elèctrica.\nPotència Standby ➞ 580 kVA - 464 kW\nPotència Continua ➞ 525 kVA - 420 kW\nGrup motor electrogen Doosan amb o sense carrosseria amb potència standby de 650 kVA - 520 kW, amb un voltatge de 400 V i una freqüència de 50 Hz. S'utilitza en ocasions on no hi ha un subministrament de xarxa o quan es produeix una fallada en la xarxa elèctrica.\nPotència Standby ➞ 650 kVA - 520 kW\nPotència Continua ➞ 585 kVA - 468 kW\nGrup motor electrogen Doosan amb o sense carrosseria amb potència standby de 710 kVA - 568 kW, amb un voltatge de 400 V i una freqüència de 50 Hz. S'utilitza en ocasions on no hi ha un subministrament de xarxa o quan es produeix una fallada en la xarxa elèctrica.\nPotència Standby ➞ 710 kVA - 568 kW\nPotència Continua ➞ 640 kVA - 512 kW


Campanya per a nous vehicles en funcionament a setembre - Som Mobilitat\nCampanya per a nous vehicles en funcionament a setembre\nL’inici del nou curs ens portarà novetats a la cooperativa. Ja estem començant a treballar en la tercera edició del Ral·li Som Mobilitat, estem arrencant un projecte relacionat amb la transició energètica… i també volem posar en marxa nous vehicles a partir de setembre.\nPassat l’estiu volem comprar 6 nous vehicles elèctrics i posar-los en aquelles ciutats on poder explorar noves proves pilot amb serveis de mobilitat elèctrica compartida. Som Mobilitat ja és present a molts municipis de mida petita i mitjana (Torelló, Vic, Olot, Amposta…) i ara volem centrar esforços en ser presents a ciutats de Catalunya amb més de 100.000 habitants per demostrar que una mobilitat sostenible, elèctrica i compartida, és possible i viable a tot tipus de municipis.\nVolem arrencar 3 nous serveis, amb dos vehicles a cada ciutat a disposició dels nostres socis i sòcies, a algunes de les ciutats catalanes més grans: Barcelona, l’Hospitalet de Llobregat, Badalona, Terrassa, Sabadell, Lleida, Tarragona, Mataró, Santa Coloma de Gramenet, Reus o Girona.\nDes de Som Mobilitat hem impulsat una eina de finançament cooperatiu de vehicles amb la que estem recollint compromisos d’aportacions econòmiques per fer realitat nous vehicles elèctrics compartits. Fem una crida a totes les persones que viuen o treballen en aquestes localitats per fer les seves aportacions als cotxes. Les ciutats que sumin més aportacions a finals de setembre seran les escollides per disposar del nou servei. També tindrem en compte les facilitats de posar el servei en marxa: disposar de plaça d’aparcament amb punt de càrrega, compromís de l’ajuntament i les empreses locals en donar suport al projecte, etc.


Inici Catàlegs d'impressors, editors i llibreters\nCatalogus locupletissimus librorum omnium qui impressi sunt et venduntur apud Josephum Remondini et filios in Via...\nCatálogo de las obras de fondo y extracto de las de surtido de la Librería de Moya y Plaza, sección de medicina,...\nBuchhändlerische Katalogtechnik : mit einer beschreibung der amtlichen bibliographien des deutschen buchhandels\nCatalogue d'une importante collection de livres et de manuscrits précieux provenant en grand partie de la Bibliothèque...\nCatalogue des livres de feu M. Lamesle, imprimeur des fermes : dont la vente se sera le mercredi 25 janvier 1792...\nLa col·lecció de catàlegs d'impressors, editors i llibreters ofereix un recorregut des del segle XVII fins al segle XX i mostra a través d'aquestes peces rares i singulars l'evolució de les modalitats de venda de llibres. Entre aquests, el primer catàleg imprès a Barcelona del qual es té notícia: Cathalogo de libros de todas facvltades, qve se hallaràn en casa de Joseph Ferrer librero de Barcelona (1724), o el Centro de obras (1864) de la llibreria de Juan Roca que conté una selecció de llibres sobre Catalunya.\nEls catàlegs van ser mitjans publicitaris que ampliaven les possibilitats de donar a conèixer els fons i els títols d'assortiment de les llibreries i impremtes. Aquests catàlegs van ser editats per un llibreter, una firma de llibreters o impressors (molt habitual en el cas dels llibreters de Lió o Ginebra), o bé projectes de llibreters o editors que van voler dotar de mitjans el negoci i oferir el conjunt de la producció en la venda (com és el cas de Remondini).\nEls catàlegs presenten tipologies molt diverses. Poden ser catàlegs de venda de biblioteques particulars, d’encants o de subhastes, d'assortiment de llibreries, o contenir l'oferta d'un fons editorial.\nEls catàlegs de venda són impresos efímers d'escassa qualitat que rares vegades s'han preservat, i és per aquest motiu que resulta interessant donar a conèixer els conservats a les biblioteques del CRAI.


ALEXIA ALFALLO ÁLVAREZ DE TOLEDO GANA EL PREMIO A LA MEJOR HISTORIA DE IBIZA EN LA 14ª EDICIÓN DE AMIGO-FICCIONES 2022\nALEXIA ALFALLO ÁLVAREZ DE TOLEDO GUANYA EL PREMI A LA MILLOR HISTÒRIA D’EIVISSA EN LA 14a EDICIÓ D’AMIC-FICCIONS 2022\nEl lliurament de premis s’ha celebrat al Saló de Plens del Consell Insular d'Eivissa on han assistit una cinquantena de persones\nEl concurs literari AMIC-Ficcions ha realitzat l’entrega de premis d’Eivissa aquest 18 de maig de 2022. Dels 204 participants de l’illa, la història d’Alexia Alfallo Álvarez de Toledo, del Col·legi Mestral d’Eivissa, ha estat guardonada amb el Premi a la Millor Història d’Eivissa en la 14a edició del concurs literari AMIC-Ficcions.\nLa història guanyadora ha estat presentada sota el pseudònim alexia i estarà convidada a l’acte de lliurament de premis de les Illes Balears el proper 23 de maig a l’Arxiu del Regne de Mallorca on competirà amb la Millor Història de Menorca i la Millor Història de Mallorca pel premi a la Millor Història de les Illes Balears.\nEl jurat ha considerat que, el relat titulat “Asfíxia”, mereixia la primera posició d’Eivissa d’entre els 204 participants “per una gran fluïdesa narrativa que enganxa al lector des del primer moment, combinant els punts de vista d’un assassí i la seva víctima. Acabant amb un gir final reflexiu i sorprenent”.\nL'acte ha comptat amb la participació especial de Vicente Marí Torres, President del Consell Insular d'Eivissa, qui s'ha dirigit als participants per donar l'enhorabona a totes i tots aquells que s'han animat a formar part de l'aventura de crear històries. També ha intervingut, Miquel Costa Tur, director Insular de Cultura i Patrimoni, del Departament de Cultura, Educació i Patrimoni del Consell Insular d'Eivissa, el qual ha destacat que "és un orgull que un concurs, el qual té la voluntat de promoure la creació literària i incentivar la cultura, aconsegueixi que els joves traslladin sobre el paper les seves inquietuds i pensaments d'una forma impecable".\nPel que fa a la Segona Millor Història d’Eivissa hi ha hagut un empat de dos grups. D’una banda, s’han endut el guardó Maria Juan Marí, Paula Bermejo Cañas i Claudia López Torres, sota el pseudònim pempem, del Col·legi Mestral d’Eivissa, “per transportar al lector a una casa plena de secrets que l’autor sap introduir i desvelar amb subtilesa, i un final colpidor que deixa al lector amb ganes de continuar llegint”.\nD’altra banda, també s’ha premiat a Natalia Ávila Martínez, Abby Raya Igualada i Teresa Ferrer Marí, de l’IES Sant Agustí de Sant Agustí des Vedrà, sota el pseudònim The Writers “per un relat deliciós, humà, fresc i valent on un jove mostra els seus sentiments més sincers al voltant de la mort de l’avi i del seu entorn familiar. Text molt ben estructurat i un magnífic ús de les paraules que transporten al lector, de manera balsàmica, a l’univers de l’imaginari de qui l’ha escrit”.\nPer acabar, s’ha entregat el premi a la Professora més motivadora d’Eivissa, que ha estat per Faní Marí Marí del Col·legi Mestral d’Eivissa.\nDades de participació de Ficcions 2021-2022\nEl concurs literari juvenil AMIC-Ficcions, l’aventura de crear històries, va tancar la catorzena edició amb una participació rècord de 4.493 alumnes registrats de 284 centres educatius diferents. Aquests joves, d’entre 14 i 18 anys, provenen de Catalunya (3.102), País Valencià (793), les Illes Balears (463), Aragó (110) i Catalunya del Nord (25).\nDe les més de 1.780 històries publicades que es van pujar durant el termini del concurs, el jurat, format per persones vinculades al món literari i de l’educació, ha seleccionat 200 grups finalistes: 121 de Catalunya i Catalunya del Nord (181 joves), 41 del País Valencià (64 nois i noies), 33 de les Illes Balears (53 alumnes), 5 grups d’Aragó (11 alumnes).


El genoma dels ximpanzés i goril·les podria ajudar a entendre millor els tumors humans, segons un estudi La República\nEl genoma dels ximpanzés i goril·les podria ajudar a entendre millor els tumors humans, segons un estudi\nACN Barcelona.-Un estudi revela que el genoma dels ximpanzés i goril·les podria ajudar a entendre millor els tumors humans. La recerca, elaborada per l’Institut de Biologia Evolutiva (de la UPF […]\nACN Barcelona.-Un estudi revela que el genoma dels ximpanzés i goril·les podria ajudar a entendre millor els tumors humans. La recerca, elaborada per l’Institut de Biologia Evolutiva (de la UPF i del CSIC), mostra que la distribució de les mutacions en els tumors d’humans és més semblant a la dels ximpanzés i goril·les que a la de les persones. L’article, publicat a ‘Nature Communications’, analitza el càncer des del punt de vista de l’evolució. Durant el desenvolupament del càncer, els tumors acumulen una gran quantitat de mutacions molt ràpidament, però és més útil agafar com a model els primats que no pas el genoma humà, segons els investigadors, perquè aquest ha patit molts canvis per la seva complicada història.\nUn equip de recerca ha comparat les regions del genoma que acumulen més i menys mutacions en processos tumorals, en la història recent de població d’humans i en la història d’altres primats. Els resultats d’aquest nou estudi posen de manifest que la distribució de mutacions als tumors s’assembla més a la que es dona en ximpanzés i goril·les que a la dels humans.Quan es seqüencia el genoma d’una persona, s’observa que té un petit número de mutacions noves —unes 60— respecte als seus pares, les que tenen els seus pares respecte als seus avis i així successivament amb les generacions anteriors. Per tant, en una persona es poden veure aproximadament tres milions de mutacions que representen la història evolutiva de les mutacions acumulades des de fa centenars de milers d’anys. D’aquestes, unes poques són recents i la majoria són molt antigues.En canvi, quan s’analitzen les mutacions d’un tumor, el que es veuen són només les mutacions que han tingut lloc durant el procés tumoral, doncs en l’anàlisi no es té en compte la informació referent a la història poblacional.La distribució de les mutacions en el genoma humà, per tant, està esbiaixada degut a la història evolutiva humana, apunten els investigadors. La manera que té un tumor d’acumular mutacions és la mateixa que té una cèl·lula humana d’acumular mutacions. Però això no es pot veure en el genoma humà perquè la història ha estat tan complicada que s’han produït canvis en les distribucions de mutacions. Al llarg de la història, la població humana ha patit descensos dràstics i fins i tot ha estat a punt d’extingir-se repetidament. Aquest fenomen es coneix com a coll d’ampolla, i fa que com a espècie els humans tinguin molt poca diversitat i menys mutacions: són molt semblants els uns dels altres. De fet, els ximpanzés tenen quatre vegades més diversitat a nivell genètic que els humans.Per tant, la manera global d’una cèl·lula d’acumular mutacions es pot veure en ximpanzés perquè no han tingut aquests esdeveniments poblacionals. L’estudi conclou que per entendre com s’acumulen les mutacions en les cèl·lules humanes, la qual cosa és rellevant per estudiar els tumors, és més útil mirar com s’acumulen en altres primats enlloc de mirar-ho en les poblacions humanes, que tenen un senyal destruït pels esdeveniments poblacionals.L’estudi apunta que la conservació i l’estudi de grans simis podria ser molt rellevant per a la comprensió de la salut humana.


Un estudi ha consultat 1.000 voluntaris sobre una llista de 40 mètodes possibles\nEl millor per lligar, segons l'estudi, no és l'atractiu físic. // CC0\nActualitzada el 13-05-2022 13:57\nDe maneres de lligar, n’hi ha moltes, unes de més efectives que d’altres. Per això, de cara a saber quina és la que dona més bons resultats, s’ha fet un estudi amb un miler de voluntaris de Noruega i dels EUA.\nLa investigació va elaborar una llista de 40 maneres de flirtejar i va sondejar entre els participants quines eren les que consideraven més efectives, tant per aconseguir una relació d’una nit com amb l’objectiu d’assolir una parella estable.\nEl mètode més eficaç\nEl que van trobar els investigadors va ser que, tot i que culturalment pensem que l’èxit del flirteig d’una persona probablement es deu a la perfecció amb què compleix els estàndards de bellesa, els resultats no apunten en aquesta direcció.\nDe fet, les diferències individuals d’edat, creença religiosa, extraversió, atractiu personal i preferències per les relacions sexuals, a curt termini van tenir poc o nul efecte sobre l’efectivitat dels enquestats.\nEls investigadors van avaluar una quarantena de maneres de flirtejar. // CC0\nAleshores, quina seria la tàctica de flirteig que més funciona? Leif Edward Ottesen Kennair, professor de psicologia de la Norwegian University of Science i coautor de l’estudi, revela que és l’humor. “Segons els enquestats, l’humor, o poder fer riure una altra persona, és més efectiu per als homes que busquen una relació a llarg termini. En canvi, és el menys efectiu per a les dones que busquen una aventura d’una nit. A més, riure (o riure dels acudits de l’altra persona) és una tàctica de coqueteig eficaç per a tots dos sexes”.\nL’humor, o poder fer riure una altra persona, és més efectiu per als homes que busquen una relació a llarg termini. Én canvi, és el menys efectiu per a les dones que busquen una aventura d’una nit. A més, riure (o riure dels acudits de l’altra persona) és una tàctica de coqueteig eficaç per a tots dos sexes\nLeif Edward Ottesen Kennair coautor de l’estudi\nCal remarcar que aquest treball només ha tingut en compte la població heterosexual, sense integrar altres orientacions en l’enquesta. De tota manera, és probable que el caràcter divertit es pugui aplicar universalment com a eina efectiva per lligar.\nRànquing dels 10 millors mètodes, classificats per gènere i objectiu del flirteig\nPer a les dones que busquen una relació de curta durada, els mètodes més efectius són: garantir que hi haurà sexe, els petons a la boca i el fregament corporal. Per als homes que busquen una relació esporàdica, la tàctica més efectiva és fer riure, el somriure i garantir que hi haurà sexe.\nQuan l’objectiu és una relació de llarga durada, el mètode més eficaç que poden fer servir les dones és fer riure, mostrar interès en les converses i passar temps amb l’altra persona. En una línia semblant, per als homes seria fer riure l’altra persona, passar temps amb ella i mostrar interès en les converses.\nL’estudi s’ha publicat aquest mes a la revista Evolutionary psychology .\n14-04-2022 11:38 APLICACIONS DE CITES


La publicitat en periòdics és la més influent per a decidir què comprar i on - Premsa Comarcal \n29.set.2010 00:00 h\nCom ja es va resumir en aquest report setmanal el passat mes de juny, la publicitat en diaris i premsa generalista en general, com la comarcal i local és la que més ajuda a triar un producte i el comerç on adquirir-lo. Una mitjana de tres de cada quatre usuaris potencials de deu sectors de gran consum són lectors habituals de diaris o setmanis d’informació general, i consideren que els anuncis en premsa els ajuden a triar més que els d'altres mitjans.\nUn terme mitjà del 47,5% dels lectors de premsa es deté habitualment en els anuncis; un 16,9% ha visitat un comerç o comprat algun producte arran de veure un anunci en premsa, i el 51,6% recorda temps després haver vist algun dels anuncis sobre aquests productes. A més, la majoria creu que la publicitat en premsa és la que aporta més informació, resulta més útil i ajuda més a triar.\nLes anteriors conclusions formen part de la primera sèrie d'estudis sobre eficàcia publicitària realitzada per MediaHotLine (empresa col•laboradora de Premsa Comarcal) per a l'Associació d'Editors de Diaris Espanyols, AEDE, a partir d'un total de 60.000 enquestes realitzades per l'Institut de Màrqueting i Opinió Pública, IMOP, i validades per l'Associació per a la Investigació dels Mitjans de comunicació, AIMC. Els estudis van comprendre els sectors d'automoció, serveis financers i segurs, productes i serveis de bellesa i salut, cosmètica i maquillatge, distribució, alimentació, begudes i telecomunicacions, i pròximament es lliuraran els d'energia i informàtica.\nYolanda García, directora general de MediaHotLine, ha destacat que la sèrie d'estudis “confirma la importància i el paper prescriptor que la premsa impresa de pagament, sola o combinada amb les seves edicions a internet, adquireixen en el procés de selecció i compra de productes i serveis, siguin quins siguin els sectors d'activitat que es tracti”.\nLa sèrie d'estudis ha certificat l'especial afinitat del públic lector de periòdics amb el total de clients potencials dels diferents serveis inclosos en la mostra. Són lectors de premsa vuit de cada deu usuaris potencials de finances, bellesa o automoció, i set de cada deu usuaris potencials de cosmètica, alimentació, distribució, begudes i telecomunicacions.\nSis de cada deu lectors usuaris potencials de cotxes (64,1%), cosmètics (63,6%) o comerços (57,1%) solen detenir-se al llegir el periòdic en els anuncis d'aquests sectors, amb un terme mitjà del 47,6%, setze punts percentuals per sobre de la mitjana de la població.\nGairebé dos de cada deu lectors potencials compradors d'aquests productes ha efectuat la seva compra després de veure en premsa un anunci al•lusiu a ella. El terme mitjà resulta quatre punts percentuals i mig superior a la mitjana de la població, i és especialment alta en el cas de la distribució (35,1%, 4,3 punts percentuals per sobre de la mitjana de la població) i finances (18,4%, 9,3 punts percentuals per sobre de la mitjana).\nA més, un de cada dos lectors sol recordar algun dels anuncis que ha llegit sobre aquests productes i serveis, quinze punts percentuals per sobre de la població. El percentatge de record és fins i tot superior a la mitjana per a la distribució (80,4%) o les telecomunicacions (71,4%).\nEficacia publicitaria de los anuncios en prensa\n% que lee prensa\nSe detiene en esos anuncios\nHa visitado un comercio o comprado un producto a raíz de ver el anuncio\nRecuerda algún anuncio de los que ha leído\nFuente: MediaHotLine sobre datos de IMOP y AIMC\nPer als participants en les enquestes, la premsa escrita i de pagament és sempre el mitjà que més influeix a l'hora de triar productes o superfícies comercials. L'índex més alt l'hi assignen als productes financers i als automòbils publicitats en premsa (175 i 150 només en premsa impresa, i 172 i 165 en diaris impresos més digitals), mentre que combinar les edicions tradicionals i digitals dels periòdics resulta especialment eficaç per a publicitar productes d'alimentació (amb un índex d'afinitat de 132).\n¿Qué medio de comunicación le ayuda más a elegir entre este tipo de productos o superficies?\nPotencial consumo y lector // población


Va ser llavors, quan vam decidir emprendre aquest projecte: una agència de comunicació corporativa especialitzada en creació de marques, gestió de xarxes socials i pàgines web.\nEl nom va sorgir a la dutxa: Frida Kahlo, un referent femení en la història. Quin millor naming per a una empresa dirigida per dones, que un nom propi de dona?\nHo teniem molt clar; una persona amb caràcter, creativa, independent i forta era just el que ens representava.\nAvinguda Francesc Macià, 56 (Oficina D-2)


Compte arrere per a la transformació del centre de València | Valencia Extra\nCompte arrere per a la transformació del centre de València\nLa desestimació de l’últim recurs dona llum verda a l’inici de les obres en la plaça de la Reina de València que podrien començar “en unes setmanes”\n25/03/2021 - Tania López\nEl Tribunal Administratiu Central de Recursos Contractuals ha comunicat a l’Ajuntament de València la desestimació de l’últim dels recursos presentats a l’adjudicació de les obres de la plaça de la Reina. Una decisió que dona llum verda a l’inici de la remodelació d’una de les places més emblemàtiques de la ciutat, i que com ja s’avançava fa una setmana “les obres podrien començar en unes setmanes“.\nEn 2018, es presentava el projecte definitiu de remodelació de la plaça de la Reina, que va ser a càrrec de l’arquitecte José María Tomás Llavador. Un projecte que canvia, per complet, el disseny urbanístic de la ciutat, però també la concepció que la ciutadania té de la plaça de la Reina. Més de 10.000 metres quadrats d’espai públic es recuperaran retornant, de nou, la prioritat al vianant.\nSi bé és cert que la mobilitat a la plaça de la Reina ja ha canviat amb la conversió en zona de vianants de la plaça de l’Ajuntament, quan les obres estiguen finalitzades el canvi serà molt més significatiu. I és que, encara que es garantirà l’accessibilitat als garatges privats, la recollida de residus i els serveis de càrrega i descàrrega, mitjançant una il·luminació de baix consum que marcarà en el sòl el recorregut, el més cridaner és que aquest enclavament deixarà de ser una rotonda per a donar pas a un ampli espai per als vianants.\nAixí, no només desapareixerà de la seua ubicació actual l’estacionament dels taxis, sinó que també ho farà el pàrquing subterrani. Els accessos desapareixeran del centre de la plaça de la Reina, i se situarà al costat de l’inici del carrer de la Mar, amb l’objectiu de canviar la rotonda central per un espai per als vianants. D’aquesta manera, l’accés d’entrada es traslladara al carrer de la Pau, mentre que l’eixida del pàrquing es realitzarà pel carrer de la Mar, la qual cosa permetrà alliberar espai. A més, es protegiran els ascensors i les escales d’accés amb una espècie d’urna de cristall perquè sempre estiguen en les millors condicions.\nEls arquitectes del projecte van anunciar, després de fer un estudi de mobilitat, que, cada dia, al voltant de 200 vehicles accedeixen al pàrquing subterrani. Així, i per a evitar que es creuen cues al carrer de la Pau, l’interior de l’aparcament estarà distribuït amb tres portes d’accés perquè el desplaçament dels vehicles siga molt més ràpid.\nFinalment, aquesta remodelació inclourà en la creació d’espais verds i zones d’ombra, la instal·lació de lavabos públics o el soterrament de contenidors. Així mateix, es reservarà un espai central per al tradicional mercat de l’Escuraeta que, cada any, se situa als peus de la Catedral.\nEl centre de València està més prop de canviar el seu aspecte actual per a donar pas a un nou concepte de ciutat més sostenible on es prioritzen els espais oberts i per als vianants. En definitiva, un model de ciutat de places, on també s’inclou la remodelació de la plaça de Bruges i la del Mercat.\nEl parc de Desembocadura, a un pas de convertir-se en realitat\nRibó crida a la prudència a l'hora d'abordar mesures de desescalada


Fundació Rafael Campalans. La renovació del socialisme\nEn els últims temps, molts dels partits socialdemòcrates europeus han iniciat processos de renovació de la seva organització interna i de reflexió sobre el futur del projecte socialista. A l’agenda política del darrer quadrimestre del 2007, hi figuren diferents cites en què el Labour britànic, l’SPD alemany, els italians de DS i el PS francès hi presentaran les conclusions d’aquests processos i reflexions per adaptar el socialisme al segle XXI.\nEl setembre, el Labour Party celebra la seva Conferència Anual, cita clau per conèixer el nou rumb del laborisme amb Gordon Brown al capdavant; el mes d’octubre, l’SPD presenta el seu programa marc fruit d’un debat intern iniciat el 2000 i que ha de servir per rearmar ideològicament el partit; també durant la tardor els italians han convocat l’Assemblea Constituent del nou Partito Democratico, una força reformista que incorporarà els Democratici di Sinistra i els seus socis de la Margherita a l’Ulivo; i a finals d’any el PS francès té previst celebrar una Convenció Nacional que adoptarà una nova estratègia i un nou programa després dels resultats a les presidencials i legislatives de la darrera primavera.\nCliqueu aquí per accedir al nostre darrer butlletí, que ofereix una visió dels processos de renovació dels 4 principals partits socialistes europeus.


Una tirita, només volia una tirita! | Anna Tarambana\n← Anàlisis poètic\nSense poder fer res →\nTot heroi té un moment del seu passat que el descobreix com a feble, com humà. Un moment que, tard o d’hora, retorna a la vida del súper heroi i l’obliga a enfrontar-se a aquest record tan punyent.[@more@]\nLa nostra heroïna de pa sucat amb oli, no és pas diferent als altres. Demà, a les 9: 40 del matí. Ni un minut més ni un minut menys, s’encararà a un fet que de petita la traumatitzà.\nPer entendre en tota la seva magnitud la dura prova d’Anna Tarambana, ens hem de remuntar a la seva infantesa.\nEn aquell temps, la nostra heroïna no era conscient dels poders que tenia. Era una nena com qualsevol altra. Només una cosa, podia fer sospitar que ella podia ser una súper heroïna: ja tenia especial predilecció pels pijames blau cels amb ossets roses.\nL’esgarrifós fet que va traumatitzar a Anna Tarambana fou el següent:\nCom a bona minyona que era i acompanyada de la seva mare, va presentar-se en el lloc on l’havien citat. No devia tenir pas més de 6 o 7 anys. Estava nerviosa, però en ella ja s’intuïa quelcom de valent i agosarat. Així, que fent-se la forta, va mostrar el bracet a la senyora de la bata blanca i, va deixar que li treiessin sang. Ella, petita com era, es va espantar al sentir la fiblada a la seva pell. I, aquí és on hem d’entendre que plorés. Ho hem d’entendre perquè era un infant. Plorava i plorava i bramava:\n“Una tirita. Vull una tiriiiiiiiiiiiiiiiiiiiiita”\nPerò la senyora de la bata blanca no ni donar cap. (Silenci trpagic)\nQuedar-se sense tirita va causar-li una creixent antagonia cap a les agulles. I, ara, aquí la teniu. Amb 26 anys i a punt de fer-se la primera analítica de la seva vida. Aquesta vegada, però hi va conscient que de la seva salut en depèn la supervivència de la humanitat i l’extermini de les mosques.\nLa nostra heroïna se’n sortirà.\nUs agradarà saber que a l’intuir que s’acosta una època on la seva actuació serà necessària ha incrementat l’horari del seu entrenament. I, afegit a les taules d’exercicis dues activitats d’alt risc:\n– Saltar a corda a l’hora del pati al so d’una tonada que insinuava que ella i el professor de música feien coses lletges! (Que perquè és casat que perquè si no….) (Visualitzar l’escena amb la cançó que en Fardatxo ha dedicat al seu bloc a l’heroina)\n– Patinatge artístic sobre Converse (Cómbers) , pels carrers mullats de la seva ciutat.\nRecordeu, si la necessiteu, estarà allà a un “Flic” de distància.\n33 comentaris a l'entrada: Una tirita, només volia una tirita!\n27 abril 2006 a les 19:48\nEl meu germà feia iguaaal!!Només callava quan tenia una tirita!és igual el què s’hagués fet, una esgarrinxada, un cop, una punxada, com si s’havia trencat un braç…tot se li passava amb una tirita, feien miracles!\n27 abril 2006 a les 20:28\nL’altre dia vaig veure unes tirites de colors, amb dibuixets, que suposo que són les que t’haguèssin anat bé en el seu moment, i fins i tot ara!\nSegur que les analítiques te sortiràn bé, ja que si la salut del bloc hi té alguna cosa a veure… estaràs estupenda!!\nAu, ja ens diràs com ha anat.\n27 abril 2006 a les 21:11\nJAJA! Molt bon post, Anna! (estic intrigada x a saber on vius…és secret professional? ^_^)\nMartulineta, jo sóc una ciutadana del món! 😉\n27 abril 2006 a les 21:35\nJo abans que em clavessin l’agulla ja em posava a plorar. I tambe recordo una mercromina de color lila; a l’estiu quan no paraven de caure per terra anavem amb tot el cos pintat de color lila. I ja no digue’m el dia que em vaig enganxar la pitxa amb la cremallera, que malament que ho vaig passar. Va ser l’unica vegada que vaig anar al Centre Hospitalari de Manresa pero ho recordare tota la vida.\n27 abril 2006 a les 22:08\nSir William, jo creia que això de la cremallera només passava a les pel·lís tipus ALGO PASA CON MERY! Veig que estava equivocada! Quin mal només de pensar-hi!\nLa mercromina que feia servir jo era de color vermell!\n27 abril 2006 a les 22:41\nDoncs jo crec que era insensible no devia tenir sentiments! xDD fins i tot ara sóc un bon donant!. La meva sang deu córrer pot totes les zones del país.\n27 abril 2006 a les 23:19\nNo fa gaire, per provar que podia superar la meva aversió a les agulles vaig decidir donar sang. Em volia convèncer que era per un bé superior i que la meva valuosa hemoglobina podria ajudar a alguna altra persona humana, …però en realitat va ser una prova que havia de superar. Total, que ho vaig fer durant 3 anys!, quan els del Clínic passaven per l’acadèmia. Jo era allà jegut, apretant una pilota antiestress i aquella cosa bombant-me la vida del meu braç a una bossa i jo concentrat en el cacaolat i la madalena que em donarien tot seguit.\nSir William, segur que el personal del centre Hospitalari de Manresa també se’n recorda del affaire de la teva cremallera als sopars de Nadal 😉\nEl poble vol saber més sobre el professor de música 😀\n27 abril 2006 a les 23:51\nes veritat! ja no es fa servir la micromina!!!!! n’hi havia de lila i de vermella!!! Quantes barbies i barriguites havia tenyit jo amb micromina jungant a perruqueres….\n28 abril 2006 a les 0:48\nsiiiii… que conte més sobre el profe de músicaaaa!\nJo quan era xicoteta soles volia que aspirines quan algo em feia mal… una aspirina i au, tot se´m passava! que miraculós…\n28 abril 2006 a les 8:40\nTota super-heroïna te un punt feble com a mínim, fins i tot, les super-heroïnes de pijama blau amb ossets rosses.\nVigila que amb l’analítica no descobreixin quin és el secret dels teus poders\n28 abril 2006 a les 9:28\nDoncs si, em sembla recordar que de petit algun que altre romanç m’havia imaginat amb els profes que tenia. Clar que alguns semblaven impossibles.\n28 abril 2006 a les 10:41\nFardatxo, doncs segur que si que s’enrecorden de mi perque el que jo tinc entre les cames no es normal 🙂\nSi yo no me llamo Curro Jimenez que hago yo con este trabuco?\n28 abril 2006 a les 11:18\nAnna, jo tinc PÀNIC a les agulles. No m’he plantejat d’on em vé, però és un pànic terrible. Puc viure un part en directe, puc mirar Nip/Tuck sense haver-me de tapar els ulls, però pensar que m’he de punxar… uf, això és una altra història.\nCada any em faig fer una revisió (la setmana passada, precisament, passava jo pel tràngol) i, perquè te’n fagis una idea, em recorden d’un any per l’altre. De lo pallasso que arribo a ser a l’hora de la punxada (abans de començar, però, adverteixo l’ATS sobre la possibilitat que durant algun moment de l’extracció l’insulti greument o el miri de manera assassina).\nDe totes maneres, Anna, crec que amb 26 anys t’hauries de fer analítiques com a mínim una vegada a l’any. No et diré que se’t treurà el trauma algun dia (jo ja he assumit que el portaré de per vida) però com a mínim et servirà per detectar a temps alguna enfermetat.\n28 abril 2006 a les 14:05\nI qui no té por a una anàlisi de sang?? En primer lloc, l’agulla i saber que et furtaran no sé quants tubets de sang, i amb el teu consentiment! I de segon, anar a arreplegar els resultats. Generalment, tens la idea que tot haurà eixit bé, però… i si hi ha alguna cosa “anormal”?? Jo ho vaig passar fa uns mesos, quan em van demanar el certificat mèdic a conselleria per a començar a treballar enguany… Un horror!\n28 abril 2006 a les 14:58\nHE TORNAT, HE SOBREVISCUT!\nPerò us he d’informar que NO SÓC CAP PRINCESA! 🙁 La sang no era blava! 🙁\nSir William, ara quan miri el puntàs vermell d’Irlanda en el Clustr map, pensaré que a banda del gegant punt vermell hi ha una altra cosa gegant! Em refereixo, evidentment ala gegant peste a Fritanga del Fraziers, evidentment, què us pensàveu?\n28 abril 2006 a les 16:10\nSir william, no dubto que amb una bona enganxada de cremallera la coses es dilatin 😉\nFelicitats tarambaneta! a no ser que es tingui alguna mena de cosa sadomasoquista, a tothom li fan yuyu les agulles, i aquella goma que et foten al braç.\n…t’han donat un cacaolat?\n28 abril 2006 a les 18:46\nJo no pensava res, jo? Que va? Jo nomes busco amistat.\n28 abril 2006 a les 18:54\nja sabiem que no era una princesa, vam quedar que vostè tira més cap a àngel, li agradi o no!\n(per cert, s’hi ha fixat que ens hem lincat el mateix dia? Je, je, em fan gràcia aquestes casualitats, vès quina cosa. Jo ho tenia pendent, i mira tu, el mateix dia!)\n28 abril 2006 a les 19:05\nQue us heu lincat?\n28 abril 2006 a les 19:10\nSenyor Sir William,\nvolia dir que ens hem posat els enllaços respectius. Sí, home, allò que penses: “aquest bloc abans no el coneixia, però fa molts dies que hi vaig sovint i m’agrada, pudé que hi posi un enllaç a ca meva”.\nNo m’emboliqui la troca, vostè, que és un “tremendu”, que ja el veig a venir…\n28 abril 2006 a les 19:37\nEn el punt vermell ja nomes es veu una petitissima part del comtat de Kerry!\n28 abril 2006 a les 19:39\nOstres, perdedor, és que fa segles que el volia afegir i mai hi pensava!\nTé raó, suposo que no puc tenir ángel i ser princesa alhora… no seria just per la Letizia!\nSir William, això de que només buscava amistat està molt “suat” sobretot després d’intentar-me enlluarnar amb temes de grandària! 😉\n28 abril 2006 a les 20:33\nNo, jo nomes busco amistat. M’agrada llegir, anar al teatre, el cinema, passejar. De moment amistat i despres ja veurem. Et plus si affinites.\n28 abril 2006 a les 21:05\npuc ser amic teu?\n28 abril 2006 a les 21:14\nSir William, com a noia en edat de meréixer, li agraeixo profundament la seva oferta d’amistat, en especial venint de tot un Sir i, ara que jo ja he descobert que no tinc sang blava a les meves venes.. Però s’oblida que totes aquestes activitats que proposa com a base a tota amistat requereixen la presència “fisíca” i, és clar, malgrat el punt vermell irlandès aviat arribarà a Espanya, això no ens apropa prou…\nAixò si, dins el cor d’Anna Tarambana, sempre hi haurà un raconet pel Sir de Blocat. Però per favor, no em faci buscar més paraules al diccionari, que els meus dos anys de francès tenen les seves limitacions! 🙂 😉\n28 abril 2006 a les 21:48\nsempre us queda la opció ryanair 😉\n28 abril 2006 a les 23:21\nEstic emocionat, amb olor de sofregit pero emocionat.\n29 abril 2006 a les 0:26\nUi, i ara a esperar els resultats: que si colesterol, que si triglicèrids, que si plaquetes… Espero que no tinguis cap asterisc al costat de cap número!\nJo els anàlisis de sang els aguanto, però el que no suporto són els d’orina: et lleves fas pipí en aquell potet i au… cap a cal metge. Vas pel tren i penses: porto pipí a la motxila… i si no he tapat bé el potet???\nNosé. Tens la sensació que la gent et mira raro…\n29 abril 2006 a les 11:34\nBé, de fet, no ho vaig comentar però l’analítica incluïa sang i orina… Em va semblar que era un tema massa íntim per tractar-lo al bloc… Vertaderament i, sense entrar en detalls és una mica fastigós portar pipi dins un pot, encara que sigui teu!\n29 abril 2006 a les 11:44\nAlgu ha hagut de donar mai uns mostra d’esperma? Han de fer com una mica de fastig les revistes porno que hi deixen. Segur que hi ha pagines enganxades que no es poden obrir i segur que es on hi ha les millors fotos!!!\n29 abril 2006 a les 13:52\nEvidentment, la resposta és: no, no he donat mai cap mostra d’esperma!\nPerò m’imagino l’escena i és de lo més anti-eròtic que un es pugui tirar a la cara!\n29 abril 2006 a les 14:04\nJo a MTV una vegada vaig veure com els del Jackass van anar a un laboratori a buidar la iogurtera per a que els fessin unes analisis. Despres va sortir la metgessa a donar els resultats i tothom rajava de tothom.


Llibres i alguna cosa més... Libros y algo más...: La buena suerte\nUn reconegut arquitecte viatja de Madrid cap a Màlaga en l'AVE, en una de les parades d'aquest tren, a la localitat de Pozonegro, sobtadament decideix baixar i quedar-s'hi. És força estrany tot, ell és un home de prestigi en la seva professió, té el seu propi negoci i ha fet importants edificis, i Pozonegro és un poble desolat, lleig i trist, mig abandonat des que va tancar fa anys la mina d'hulla que hi ha. El perquè d'aquesta decisió es trobarà en la narració:\nCrec necessari fer un spoiler per explicar una mica què és el que passa en aquest llibre: el senyor arquitecte baixa del tren en veure un cartell d'un pis en venda i decideix comprar-lo, un pis lleig, brut i arran de la via del tren. Per què ho fa? Perquè fuig de si mateix. Decideix establir-se en el poble, un poble petit on tothom es coneix. Ràpidament una veïna, la Raluca, intentarà establir-hi una relació, en principi amistosa, la Raluca és una dona encara jove, òrfena i maltractada per la vida però amb un gran esperit de superació. Ella li buscarà feina en un supermercat, li presentarà gent del poble, intentarà que ell es trobi a gust en un lloc tan aliè a l'entorn habitual del l'arquitecte.\nPoc a poc s'aniran esbrinant els motius que han portat al protagonista a aquesta decisió tan dràstica, de què o qui s'amaga, com va evolucionant la seva relació amb la Raluca i els altres personatges que l'acompanyan: l'individu que li ha venut el pis, un mort de gana busca-raons i aprofitat; la veïna de dalt que maltracta la filla petita; el Felipe, un senyor gran que havia fet de miner i que ara viu connectat a un respirador.\nMalgrat que la lectura ha estat agradable i que es tracten temes molt delicats, com la violència domèstica, els neonazis, els sentiments de culpabilitat, etc, haig de dir que no m'ha acabat de fer el pes, algunes situacions les he trobat forçades i el final no m'ha convençut gens ni mica. Aquesta és la primera novel·la que llegeixo de Rosa Montero, no descarto llegir-ne alguna altra més endavant però ara per ara m'ha decebut una mica.\nPublicat per Botika a 12:58\nEtiquetes de comentaris: 3 estrelles, Llibres, Rosa Montero


Les restriccions actuals afecten greument als comerços\nINTERVÉ: Mercè Gómez, membre de l'assoc. Comerciants de Torroella de Montgrí // Clara Garcia, presidenta de l'assoc. Comerciants de Torroella de Montgrí\nLes fortes mesures per evitar el contagi de la pandèmia estan afectant de ple el sector del comerç. Tot i que les restriccions de clausura no s'estan aplicant directament en aquests negocis també se'n veuen afectats. A Torroella de Montgrí alguns comerços han hagut de tancar definitivament i els altres han hagut de reinventa-se.\nLes xarxes socials s'han convertit en els nous aparadors i són una de les finestres imprescindibles quehan obert aquelles botigues que encara no hi comptaven i les que sí, les utilitzen amb més frequència. Per donar suport al sector, l'ajuntament del municipi ha ofert als comerciants un curs per reforçar els coneixements de com utilitzar eines com Facebook o Instagram i alguns d'ells li han sabut treure suc.\nPel que fa a les afectacions de les mesures que s'estan aplicant, com per exemple el toc de queda, des de l'associació de comerciants han pres iniciatives com la de modificar els horaris. Per tal d'adaptar-se a la situació, han avançat mitja hora l'horari de tarda: ara obren a dos quarts de cinc i tanquen les 8 de la tarda. Tot i així, des de l'associació comenten que no serveix de gran cosa.\nPel que fa al cap de setmana, el confinament perimetral provoca que es redueixi notablement l'afluència de gent que és gairebé nul·la.\nD'altra banda, les membres de l'associació també comenten que hi ha un fort sentiment de poble i que entre tots els torroellencs s'estan donant suport.\nLa Generalitat preveu arranjar les carreteres del Baix TerEls territoris del Baix Ter esperen des del 2017 l'execució del projecte de millores de carreteres per part de la Generalitat. Després d'un temporal Gloria que\nEls comerciants de Platja d'Aro s'actualitzen en matèria de digitalitzacióLa Pimec, la petita i mitjana empresa de Catalunya, veu com el comerç local necessita un impuls a nivell de digitalització. Per això, a través de l'Associació d\nTerritori i Sostenibilitat impulsa les obres d'una nova estació d'autobusos a La Bisbal\nBegur impulsa una campanya per potenciar la recollida porta-a-portaPer informar sobre el model de reciclatge porta a porta, des de l’àrea de Medi Ambient s’enviarà a cada habitatge una carta i un fulletó informatiu amb els dife\nEl sector turístic avisa que hi ha negocis que no aguantaran l'embat de la crisi


Notícies - La Generalitat inicia la conversió de la bòbila Sugranyes, a Cerdanyola, en dipòsit de residus\nLa Generalitat inicia la conversió de la bòbila Sugranyes, a Cerdanyola, en dipòsit de residus\nel 3/gen/07 J Gimeno / M Herrada Societat PDF\nLa Generalitat subvenciona amb gairebé 8 milions d'euros el Consorci de Residus del Vallès Occidental per convertir la bòbila Sugranyes, ubicada a Cerdanyola, en un dipòsit controlat de residus. La nova planta de tractament de residus de la comarca substituirà l'actual abocador de Coll Cardús, a Vacarisses. Sant Cugat no hi abocarà brossa, perquè està integrada en l'Entitat Metropolitana de Gestió de Residus.\nEl govern destinarà una subvenció de 7'9 milions d'euros perquè la bòbila Sugranyes -també coneguda com a argilera Elena- prengui el relleu de l'abocador de Coll Cardús.\nAmb la subvenció es pretén completar el sistema regional metropolità de gestió de residus. El nou espai, que hauria de començar a funcionar a mitjans d'aquest any, es convertirà en un centre de tractament de productes que no afectin el projecte de parc científic de la zona. Es preveu que el dipòsit de residus funcionarà a ple rendiment cap al 2010.\nSant Cugat, però, no abocarà residus a aquest equipament. Des de finals del 2005, la nostra ciutat s'integra al sistema metropolità de tractament de residus, tot i que no ha abandonat els organismes comarcals. Els residus santcugatencs es portaran, a partir d'ara, al municipi d'Hostalets de Pierola. Ho explica la regidora de Serveis Urbans, Cristina Paraira.\nAixò a Sant Cugat no li afecta, perquè formem part de l'Entitat Metropolitana. Amb el tancament de Vacarisses, els nostres residus aniran a Hostalets de Pierola.\nParaira ha explicat, a més, que la proximitat del futur dipòsit de residus de Cerdanyola no provocarà un impacte negatiu sobre la nostra ciutat. Segons la regidora, el projecte preveu que serà un equipament 'net'.\nEs fan bales on ja no hi ha residus orgànics, que és el que provoca les molèsties i males olors. Es dipositen amb un sistema diferent al dels abocadors tradicionals.\nRecordem que la integració de Sant Cugat en el sistema metropolità de tractament de residus va implicar la introducció d'una nova taxa, que es paga a través del rebut de l'aigua.


Sismograma - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nUn sismograma és un registre del moviment del sòl dut a terme per un sismògraf. L'energia mesura en un sismograma resulta de fonts naturals com són els sismes (o terratrèmols), o de fonts artificials com són els explosius (sismes induïts). Atès que les ones P es propaguen a més velocitat que altres tipus d'ones, són les primeres a ser registrades en un sismograma.\nDesprés arriben les ones S i per fi les ones superficials (ones Rayleigh i ones Love). En el passat, els sismogrames eren registrats en tambors de paper rotatius. Alguns usaven rodets en paper comú, i altres utilitzaven paper fotosensible exposat a rajos de llum. Actualment, pràcticament tots els sismògrafs registren la informació de forma digital, de manera de fer una anàlisi automàtic més fàcilment. Alguns sismògrafs de tambor encara són utilitzats.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Sismograma&oldid=19416600»\nDarrera modificació: 2 gen 2018 a les 08:13\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 2 gen 2018 a les 08:13.


PARRÒQUIA SANT JOAN VILASSAR DE MAR : Assemblea Parroquial: FEM PARRÒQUIA!\nAssemblea Parroquial: FEM PARRÒQUIA!\nEl dissabte 25 d’octubre, pel matí i a l’escola de la Presentació, es va celebrar l’Assemblea Parroquial per presentar la proposta de Projecte Pastoral. Una proposta que des de fa un any està treballant i elaborant el Consell Pastoral i que es presentava en comunitat per conèixer-la, compartir-la i treballar-la conjuntament.\nLa reunió va començar amb una pregària conjunta amb cants i reflexió que ens va fer sentir-nos Comunitat. Tot seguit es van presentar les motivacions, el treball, i la proposta d’objectius pastorals i àrees que conformen l’acció, l’atenció i l’acolliment de la nostra Parròquia.\nA continuació i després d’un esmorzar amb xocolata i pastes, diferents propostes d’accions es van treballar per tots els assistents, repartits per grups, per tal de poder revisar totes les àrees pastorals de la nostra parròquia i que en acabar es van expressar i compartir entre tots.\nCom resumeix Mn. Toni al butlletí: “Un matí de participació en comunitat on tothom es va poder expressar i escoltar per tal de veure per on el Senyor es va fer present avui entre nosaltres i quines han de ser les prioritats per continuar sent una Comunitat viva i que mantingui viu l’Evangeli, de manera que el sàpiga comunicar a totes les generacions.”\nAgraïm a tots els assistents a l’assemblea la seva participació, a totes les persones que amb el seu treball i dedicació estan fent possible aquest projecte pastoral i un agraïment molt especial a les religioses Franciscanes per la predisposició i cessió de l’escola.\nA continuació el reportatge fotogràfic i la presentació del projecte pastoral:\nReportatge de la Missa Familiar de 9 de novembre\nCinema espiritual a la Sala Mn. Galvany\nTrobada Arxiprestal de joves 2014


FIRA D’ENTITATS, FI DE CURS, COLÒNIES.. I MÉS! – C.E. L'Esquirol\n26 mayo, 2016 celesquirol Leave a comment\nCom va la setmana famílies? Aquest dissabte hi ha Esplai, l’últim amb els respectius grups. Serà un dissabte genial!\nRecordem que el grup de mitjans marxa d’excursió al Museu de les il·lusions, aquí la carta: Mitjans 2016-05-28 Excursió\nEl cap de setmana del 28 i 29 de maig podreu trobar a l’Esplai l’Esquirol a la Fira d’Entitats de Barberà del Vallès. No sigueu tímids, veniu-nos a veure!\nNo, no ploreu… s’apropa el final de curs d’esplai, com cada any… i per això, acabarem amb una activitat molt especial! La festa de final de curs se celebrarà el dissabte 4 de juny, però no us desanimeu: s’acaba l’esplai, però això significa que vénen les colònies d’estiu i el casal d’estiu!\nTota la informació del dia de fi de curs la teniu en aquest enllanç: Carta Fi de Curs\nHeu notat la caloreta, oi? Això és perquè ja s’apropen les colònies d’estiu! Aquest any marxarem a la casa de colònies El Pinatar, que es troba al Garraf. Podeu trobar més informació sobre la casa a la pàgina web (www.elpinar.cat), però ja us podem adelantar que és maquíssima! Marxarem del 10 al 16 de juliol, i també us podem adelantar que els vostres fills s’ho passaran d’allò més bé! A les colònies es juga, però s’aprèn; jocs, piscina, excursions, fantasia, amistat… en resum… DIVERSIÓ!!\nAixò és tot per avui, us esperem dissabte! Davant qualsevol dubte, contacteu amb nosaltres!


Jardí de bons endreços: Les plantes mediterrànies no són brutícia\nPublicat per Annette a 13:58\nAnnette 30 de gener de 2011 a les 11:44\nUna de les idees populars que em fa més gràcia\nés la dels boscos bruts. Suposo que aquesta mentalitat tan higiènica és la que\nha fet que es "netegin" alguns boscos de repoblació, imagino que per salvar-los\na tota costa. Penso en alguns trams de Pinus radiata que hi ha al Parc Serralada\nLitoral; tan important era protegir-los, que calia estassar tot l'estrat\narbustiu que hi havia en creixement? Si la prioritat és evitar incendis a tota\ncosta, no seria millor tallar aquells pins de poc valor ecològic i mantenir el\nmatollar mediterrani que hi creixia dessota?\nTambé s'han "netejat" alguns arbres vells morts, com una gran surera plena de\ncavitats. Suposo que "feien brut" i "deixat" i "provocaven incendis".\nVa arrelant el cànon de bosc - parc anglès, totalment diàfan per sota i ben\nendreçadet. Aquestes mentalitats de jardiner net són les que hi ha darrera\nd'actuacions com la que hi va haver a Pinya de Rosa, que foren molt discutides\npels científics del CSIC de Blanes.\nQuan sento que la gent diu "s'haurien d'enviar els aturats a netejar boscos" ja\nJordi 30 de gener de 2011 a les 14:33\nTens tota la raó, jo ja fa temps que ho estic dient però ningú no em fa cas.\nCriteri 31 de gener de 2011 a les 1:17\nPicar en ferro fred. La ignorància, o insensibilitat és monumental. Jo fa algun lustre ho diguer aix`´i a un periòdic local :"d'eliminar el sotabosc en diuen netejar els boscos"\nAra a Gallecs -darrer reducte agroforestal del baix Vallès- es gastaran 800.000 euros en pavimentar els camins de pagès i riberals. S'ha denunciat que afectarà també als marges verds.\nDiria que el jardi anglès és més ecològic que el francès, tan racionalista ell.\nSempre hem dit: cireretes de pastor.\nAnnette 31 de gener de 2011 a les 9:44\ndoncs quina merda això de Gallecs. Per què ho fan això? Quines ganes de destrossar-ho tot.\ntens raó, la jardineria francesa és més artificiosa, de fet sóc fan del Wildlife gardening anglès, tot i que la idea de parc amb extensions de gespa perfecta i arbres ben posats és anglesa!\nNarcís Macau 2 de febrer de 2011 a les 11:56\nHola, he vist aquest post a través del bloc de l´Alfons i estic totalment d´acord. Sóc micòleg i un dels hàbitats més interessants i en que s´estan trobant més espècies noves són les brolles d´estepes. Sóc empordanès i és un dels hàbitats que més frequento quan està en bones condicions.\nPer altra banda, també els fongs s´encarreguen alguns de manera sapròfita i altres com a paràssits d´eliminar els individus malalts o morts.\nUna salutació per tothom i si em voleu fer una visita podeu passar pel meu bloc http://emporda-natura.blogspot.com\nun jardi per menjar-se'l 19 de febrer de 2011 a les 12:33\nHola! Anna, aquí prop de les Gavarres, estan tant interessats en fer del bosc un lloc per arbres, que diuen que per mantenir el bosc net ens cal una planta de cogeneració que cremaria les restes de netejar el bosc, incloint els arbres de l'esporgada de fins a 15 cm de tronc. Per això trobo interessant que parleu del sota bosc, perquè els arbusts són molt necessaris per la fauna i flora. Especialment per la diversitat. www.unjardipermenjarsel.blogspot.com\nAnnette 7 de març de 2011 a les 12:38\nVaja. doncs he sentit que el Tries, si surt escollit a Bcn, planeja fer una planta de biomassa al bell mig de Collserola!! Així podrà fer energia deixant tot el bosc sense estrat arbustiu, ben "net".


Espriu (Muntanya 906) by Ferran Alexandri - issuu\nFerran Alexandri:“Salvador Espriu. D’una vella i encerclada terra”. Any Espriu (1913-2013). Muntanya 906 (2013): 74-77. Sdd! “ gg eneceren\nANY ESPRIU (1913-2013) / Per Ferran Alexandri\ner al primer centenari del Centre Excursionista de Catalunya, esdevingut l’any 1976, Salvador Espriu va dedicar a la nostra entitat una de les seves darreres produccions: D’una vella i encerclada terra, en una edició commemorativa que no es va publicar, però, fi ns al 1980, a cura de l’Editorial Àmbit, de Barcelona, amb dibuixos de Josep Maria Subirachs i amb un pròleg de Lluís Puntís, president del Centre en aquell moment.\nLA GÈNESI DE L’OBRA Salvador Espriu, en el prefaci d’aquesta obra, escrit el 21 de maig de 1976, explica que tres anys abans el compositor i musicòleg Manuel Valls li havia encarregat la lletra d’un espectacle, ideat com\nSurt per contribuir discretament a celebrar la naixença d’aquest il·lustre Centre que honora tant la nostra collectivitat, al servei de la qual ha estat sempre, amb amplitud de mires i amb una tenaç, sovint arriscada, excepcional abnegació.\nun explícit homenatge a la nostra entitat lingüística i nacional, complexa però unitària. En la funció, un rodamón recorre tots els Països Catalans, amb un parell d’escapades fora dels nostres límits, l’una a Montpeller i l’altra al monestir de Sixena, tan relacionats, però, amb la nostra història.\nValls havia començat a treballar en aquest projecte, amb fragments recitatius i amb d’altres cantats, sobre uns quants esdeveniments viscuts per ell, que l’havien divertit o commòs (el casament a Voló, el mercat de les taronges de València o el monestir de Sixena). Espriu tenia llibertat per refer el textos i continuar amb els restants, però s’havia de sotmetre a la música, que ja existia. Més endavant, al domicili de Valls, Espriu va llegir la primera i les tres escenes darreres de l’obra, que va anomenar «D’una vella i encerclada terra», i que va dedicar a Maria Antònia Aubert, la dona de Manuel Valls, i als fills del matrimoni. L’encàrrec, però, encara no estava acabat i, per diverses circumstàncies, va quedar un temps aturat. Espriu es va comprometre a tenir l’obra 74 Muntanya 906 / Desembre 2013\nproposta. Espriu no matava dos pardals d’un tret, sinó que la dedicatòria al Centre era molt encertada, perquè la intencionalitat del llibre encaixava molt bé amb el tarannà d’aquest club. Així, un cop publicat el llibre, en una edició il·lustrada per l’artista Josep Maria Subirachs, mantenint la particular dedicatòria a Maria Antònia Aubert i als seus fills, apareix vinculada a la commemoració dels cent anys de la fundació del Centre Excursionista de Catalunya. Diu Espriu:\nEL SIGNIFICAT DE LA VELLA I ENCERCLADA TERRA\nenllestida el febrer de 1976, designi que no va poder complir per malaltia. Però quan començava a restablir-se, el mes de març d’aquell any, un altre amic seu, Agustí Bou i Tort (president del CEC entre 1971 i 1976), li demana per a la commemoració del primer centenari de l’entitat, un escrit per als socis i simpatitzants. Espriu s’adona que les peticions de Manuel Valls i Agustí Bou «eren no sols compatibles sinó complementàries», i s’apressa a enllestir la redacció definitiva del text. Llegit el llibre a Manuel Valls i Maria Antònia Aubert, tots dos l’aproven i, fetes les explicacions adients, li autoritzen que el mostri a Agustí Bou. Aquest i la resta de directius del Centre, i també els membres de la Comissió del Centenari, van acceptar de grat aquesta\nSalvador Espriu va escriure els textos d’aquesta funció amb la intenció de situar i identificar totes les terres on es parla el català, és a dir, els Països Catalans, la veritable pàtria, mostrada per un misteriós personatge, anomenat el Rodamón, que ronda «d’un costat a l’altre del nostre país, en l’espai i en el temps». La idea dels Països Catalans com a concepte de pàtria em recorda, essencialment, al manifest que Pompeu Fabra va publicar l’any 1934 a La Veu de Catalunya i a la revista Òc: La nostra Pàtria, per a nosaltres, és el territori on es parla la llengua catalana. Comprèn, doncs, de les Corberes a l’Horta d’Oriola i de les comarques orientals d’Aragó a la Mediterrània. Composta de quatre grans regions –Principat, València, Balears i Rosselló– cadascuna amb interessants característiques pròpies, cal observar en tots els ordres llur personalitat, que ens dóna una tan gran riquesa d’aspectes. No existeix cap perill –ni cap desig– d’absorció d’una regió per les altres.\nPòster encarregat a l’artista Carles Pujol per al XXVIII Aplec Excursionista dels Països Catalans, celebrat a Sant Pau de Segúries l’any 2004. El cercle gris més que mai, simbolitza la unió dels Països Catalans.\nFóra contradictori a la tradició històrica i a l’esperit liberal del nostre poble. Respectuosos amb aquesta diversitat, ens cal, també, adquirir plena consciència de la nostra unitat i enfortir-la convenientment, sobretot en l’aspecte cultural.\nI això també em duu a la memòria el que va manifestar Joan Fuster a Nosaltres, els valencians (1962), obra que va tenir un paper molt important en la idea d’articular la construcció dels Països Catalans: La idea dels Països Catalans és alguna cosa més que una flatulència romàntica, com algú podria creure. És una «obligació moral», en principi. És, al mateix temps, una precaució salvadora: in unitate virtus. La corda que lliga la mata de jonc –la unitat– és l’únic camí que ens queda, si volem subsistir com a poble: valencians, catalans i balears. «E si llevats la corda, de jonc en jonc la trencarà tota un fadrí de vuit anys, que un sol jonc no hi romandrà». I qui pugui i vulgui entendre, que entengui.\nSalvador Espriu basteix un relat sobre una terra encerclada, és a dir, flanquejada geogràficament per altres països; però dins del cercle, que no és cap muralla, hi ha una llengua comuna, que és el català. Això vol dir, d’una manera o altra, la unió política necessària dels Països Catalans, com a conjunt de territoris comuns a una llengua i a una cultura situada a la riba occidental de la Mediterrània. Una terra vella, testimoni de l’antiga corona catalanoaragonesa, marc institucional en el qual s’han desenvolupat els Països Catalans i Aragó entre els segles xii i xViii. Aquest cercle, en la meva modesta opinió, representa la unitat catalana que, com deia també Fabra en el seu manifest, «unitat no vol dir pas submissió d’uns a altres (...) vol dir creació d’uns ideals comuns i la joia de posseir la cultura que tots anomenem nostra», i que hem de manifestar davant dels altres països per enfortir el sentiment de pàtria. Tots som, doncs, continuadors del passat i de la seva herència. I això és,\nconceptual i físic, pensament que, en certa manera, els aplecs excursionistes han promogut des del seu origen. En són testimoni d’això mateix la primera reunió d’excursionistes catalans, valencians i mallorquins celebrada als monestirs de Poblet i Santes Creus l’any 1882, fins a l’evolució en els aplecs excursionistes del Països Catalans d’avui, on al meu entendre, el veritable nacionalisme: l’origen comú, la cultura i la llengua. El sentiment clar de sentir-se plenament català, tan català a l’època del cronista Ramon Muntaner i el rei Pere III, màxims exponents del sentiment de pàtria, com a dia d’avui, a desembre del 2013. D’una vella i encerclada terra reivindica la història, per a una generació que no va poder aprendre-la a l’escola perquè el règim franquista l’havia esborrat dels llibres. I, evidentment, també reivindica la llengua, condemnada i anul·lada, restringida només a l’àmbit familiar. Una generació que no sabia qui era Ausiàs March, «el primer poeta de la nostra parla», com diu el Rodamón, i encara amb resignació: (...) els qui no som savis ignorem què ha estat i què és aquest nostre país, on comença i on acaba. L’hem embastardit, però és. L’hem malmenat, però existeix.\nLa idea d’Espriu és també la unió dels Països Catalans en el pla\nRetrats estilitzats de Salvador Espriu, dibuixats per Josep M. Subirachs a la portada i a la pàgina 7 de la primera edició de D’una vella i encercalda terra. Any espriu (1913-2013) 75\nel nostre Centre també n’ha estat organitzador en alguna avinentesa, i sempre col·laborador en el desenvolupament d’aquestes trobades, any rere any, i que no pretenen altra cosa que l’apropament cultural de tots els pobles de parla catalana.\nUN VIATGE PATRIÒTIC D’una vella i encerclada terra es pot explicar a través del viatge iniciàtic que fa el Rodamón a la recerca de «la llum», guiat per l’amor a la seva pàtria, en totes les terres de parla catalana. L’estructura de l’obra es construeix segons l’arbre de la vida, un dels símbols més importants de la càbala en la mística jueva. Diversos crítics i estudiosos de l’obra d’Espriu ja han observat la influència de la Bíblia i de la tradició jueva com a font d’inspiració en l’obra d’Espriu. L’arbre de la vida està format per deu nivells que representen els raigs de la llum divina, anomenats sefirot, i que emanen del no-res infinit, de la divinitat oculta i innomenable. Per això Espriu divideix el llibre en deu episodis, que representen una ascensió vers la llum a través d’una escala de deu graons:\nI El Regne. El viatge s’inicia a Barcelona, a la cort dels comtes reis d’Aragó: Partirem de Barcelona, centre, guia, cap, casal d’aquesta petita terra de noms i títols estranys.\nII Fonament del Món. La segona parada ens duu a una anècdota del present, representat per un casament a Voló, al qual va assistir Manuel Valls. Som ara a la Catalunya Vella: «M’he dirigit de primer cap al nord i a l’est de la vella terra». Aquest graó simbolitza la unió matrimonial, precedent a la creació.\nIII Majestat. El Rodamón va a Montpeller, pàtria de Jaume I, conqueridor de València i Mallorca, i és rebut per un titella, que li recorda el passat, ara esborrat: Temps després, amb noves guerres, / t’emparaves d’amples terres, amb l’ajuda dels teus pobles lliures, vells, diversos, nobles.\nDibuix il·lustratiu per al capítol del casament a Voló: la idea de la dona, plantejada de forma clàssica, amb insistència sobre el sexe. 76 Muntanya 906 / Desembre 2013\nAquest viatge simbolitza la recerca del coneixement, perquè Montpeller també és conegut per la Universitat, els primitius estudis fundats pel rei Jaume.\nIV Victòria. Breu memòria de les Balears: Mallorca «la gran Balear» i Menorca, «una cultura rude, singular, ciclòpica, molt antiga». No podem oblidar tampoc, que Mallorca és la terra de Ramon Llull, el doctor il·luminat del segle xiii que va dur el català al màxim prestigi, i que l’usava per escriure no sols novel·les, sinó també obres de ciència i filosofia. El quart graó representa la persistència del record, el triomf de la memòria sobre la mort. V Bellesa. Encara a les antigues Balears, el viatger fa un tomb per les Pitiüses: Evissa i Formentera. Ara som al centre de l’arbre de la càbala. La Vila, senyoreja Eivissa, cap al cel, vers el misteri de la divinitat: La torre es dreça, al cim, amb els delers més alts. / Els núvols s’escabellen, la nit va al seu encalç, / i els estels, a dalt, punyen les altures desertes.\nVI Justícia. Llum i brillantor de València, representat pel mil·lenari Tribunal d’Aigües, en l’actual mercat de les taronges: «m’atreu i m’arrossega, per damunt de tot, el xivarri del mercadeig de la taronja (...) complexa i enorme aglomeració urbana». VII Gràcia. El setè graó representa l’amor universal. El Rodamón visita el País Valencià sencer (Elx, Alacant, Ifac, Alcoi, Dénia, Xàtiva, l’Horta, Sagunt...), llocs descrits pels monuments històrics i tradicions més coneguts; però abans para a Gandia per recordar Ausiàs March «mala persona, discursiu, creient agònic, amb una molt fonamentada por de cremar en el seu infern: el primer poeta de la nostra parla, quan ho encertava de debò». Després va cap a la Catalunya Nova. De Guardamar «extrem límit meridional del nostre domini lingüístic» a Tortosa, i d’allí cap a Tarragona i Prades, «aclaparadores realitzacions del Císter», per arribar finalment a Lleida, on s’acomiada en un enigmàtic vers: Degota sang a bruts becs de voltors / i cau damunt les amplituds\nDibuix que representa a les Balears (capítol IV), on apareix la idea de la dualitat i la contraposició: els dos fragments que encaixen, la matèria que inclou dues parts en l’espai que les relaciona i les separa. La vida i la mort. Per a la darrera etapa, “Els camins de mar. L’Alguer”, Subirachs presenta elements simbòlics, com el laberint i la balustrada, que potser ens duen al record de l’arquitectura noucentista. sorrenques / de l’home sol a l’erm. Urpes rogenques / buiden de cel galçats ulls de senyors. /\nVIII Intel·ligència. Representat pel monestir de Sixena, mausoleu reial fundat el 1188 per la reina Sança de Castella, muller d’Alfons I de Catalunya-Aragó i mare de Pere el Catòlic, que morí a la batalla de Muret el 1213, on és enterrat. Una mort que marcà el destí d’un poble, la fi del somni occità. Es mostra la decadència del monestir empobrit i mig abandonat, símbol de la frustració dels Països Catalans. «Aspres terres de silenci». Lloc en ruïnes i misèria, on el Rodamón toparà amb fantasmes, com la infanta morta i el seu cant desolat i commovedor. IX Saviesa. Cançó i dansa de la mort. La Mort, personificada, acompanya el Rodamón fins arran del mar, que representa la fidelitat dels algueresos al català. «Farem via plegats. Aquí la dalla se m’esmussa (...) sóc, ho saps prou, una sola entitat sota diversos noms (...) sento com en la foscor renillen quatre cavalls. El meu s’atansa, i et deixo arran de l’aigua del mar.\nX Corona. Els camins del mar: l’Alguer. És el cim més alt i merescut i el final de l’arbre de la vida: la corona. El miracle del temps que ha guardat la llengua. Diu el Rodamón: «Contra la basarda hi ha la raó. Amb aquesta arma subtil, l’home mesura totes les coses i n’és la mida.» El viatge s’acaba en un «platja deserta, sollada, llarga», en la bellesa de la costa\ndestruïda per sempre per «barroers estatges». El Rodamón ha donat «un tast de tomb per la vella i encerclada terra i per alguns altres indrets veïns i amics.» Una mar que ens uneix, on d’una a l’altra riba hi ha una mateixa i única llengua. A la fi, la recompensa és el triomf de la llengua catalana contra el temps i la mort. Any Espriu (1913-2013) 77\nEspriu (Muntanya 906)\nD'una vella i encerclada terra, obra de Salvador Espriu dedicada al Centre Excursionista de Catalunya.


Les Corts, a proposta del tripartit, pugen un 19,3% les subvencions fixes als partits | ANNA notícies\nLes Corts, a proposta del tripartit, pugen un 19,3% les subvencions fixes als partits\n3 de juliol de 2015 ANNA\t1 comentari\nLes Corts Valencianes han establit la subvenció que percebrà cada grup parlamentari, a proposta de PSPV, Compromís i Podemos. Es contempla una quantitat fixa, de 10.500 euros mensuals per grup parlamentari, i dos variables: el nombre de diputats (rebran 1.400 euros per cada diputat) i el personal contractat en el grup (a raó de 1.022,63 euros per mes i diputat), segons l’acord de la Mesa que publica avui el Butlletí Oficial de les Corts. La subvenció que s’havia aprovat pels anteriors representants polítics per a 2015 contemplava un fix de 8.473,98 euros per grup parlamentari i una variable d’1.588,51 euros per diputat obtingut.\nEn total, en el que queda d’any s’abonaran 292.340,37 euros cada mes de subvenció als cinc grups parlamentaris, la qual cosa suposa un total d’1.939.191,11 euros.\nEn virtut de la modificació introduïda ara, el grup popular rebrà cada mes una subvenció fixa de 10.500 euros, a la qual sumarà 43.400 euros (de multiplicar els seus 31 diputats per 1.400 euros) i 31.701,53 euros per contractació de personal (de multiplicar els 31 diputats per 1.022,63 euros), la qual cosa suposa un total mensual de 85.601,53 euros.\nEl grup socialista sumarà a la subvenció fixa de 10.500 euros mensuals 32.200 euros pel nombre de diputats (té 23 diputats, multiplicats per 1.400 euros) i 23.520,49 euros per contractació de personal (23 diputats per 1.022,63 euros), la qual cosa suposa un import total de 66.220,49 euros al mes.\nEl tercer grup amb major representació, Compromís, percebrà cada mes, a més dels 10.500 euros de subvenció fixa, 26.600 euros pel nombre de diputats (19 per 1.400 euros) i 19.429,97 per contractació de personal (19 diputats per 1.022,63 euros), la qual cosa suposa 56.529,97 euros mensuals.\nFinalment, tant Ciudadanos com Podemos, que tenen el mateix nombre de diputats, comptaran amb una assignació mensual cadascun d’ells de 10.500 euros, als quals sumaran 18.200 euros per nombre de diputats (13 per 1.400 euros) i 13.294,19 euros per contractació de personal (13 diputats per 1.022,63 euros), la qual cosa suposa 41.994,19 euros al mes.\nEn el semestre que va de l’11 de juny al 31 de desembre pròxim, el PPCV percebrà una subvenció total de 567.823,48 euros, el PSPV 439.262,58 euros, Compromís 374.982,13 euros, i Ciudadanos i Podemos 278.561,46 euros cadascun d’ells.\nD’altra banda, la Mesa de les Corts ha acordat una delegació de competències en matèria de despesa, amb la finalitat de “agilitzar la gestió econòmica de l’administració” de la Càmera i reservar a la Mesa de les Corts l’exercici d’aquelles que són necessàries per a adoptar les decisions “de major importància econòmica”.\nEntrada anteriorEl nou Coordinador de RV/PVE lliura una carta al nou President de les Corts ValencianesSegüent entradaCal que Oltra prenga nota del que diu Iglesias a Galícia\nUn pensament a “Les Corts, a proposta del tripartit, pugen un 19,3% les subvencions fixes als partits”\n4 de juliol de 2015 a les 01:24\nVergonyos, mas de lo mismo.\nEleccions estatals el 28 d’abril, inici el 12 i Setmana Santa, Sant Jordi i Setmana de Sant Vicent pel mig\nEls escolanets valencians del PSOE-155 han votat a favor dels pressupostos de Sánchez 13 de febrer de 2019\nAquesta nit a les portes de l’Ajuntament de València en solidaritat amb els republicans catalans represaliats 12 de febrer de 2019\nRuptura i República (38)


Conveni de col·laboració entre el Consell Insular de Menorca, la Universitat de les Illes Balears i la Universitat de Barcelona per al desenvolupament de la investigació arqueològica en la Cova des Pas\nMaó, 11 d'octubre de 2005\nD'una part, l'Honorable Senyora Joana M. Barceló Martí, president/a del Consell Insular de Menorca (CIM d'ara en endavant) en ús de les facultats que em confereix l'article 9.1 de la Llei 8/2000, de 27 d'octubre, de consells insulars.\nD'altra part, el Rector de la Universitat de les Illes Balears (d'ara endavant, UIB), Magnífic i Excel·lentíssim Senyor Avel·lí Blasco Esteve, com a representant d'aquesta, segons el que estableixen la Llei orgànica 6/2001, de 21 de desembre, d'universitats, i el Decret 170/2003, de 26 de setembre, pel qual s'aproven els Estatuts de l'esmentada universitat.\nI, d'altra part, l'Excel·lentíssim i Magnífic Senyor Màrius Rubiralta Alcañiz, Rector de la Universitat de Barcelona (d'ara endavant, UB), segons nomenament pel Decret 103/2005, de 31 de maig (DOGC núm. 4397 de 2 de juny), com a representant d'aquesta institució en virtut de les competències que preveu l'Estatut de la Universitat de Barcelona aprovat pel Decret 246/2003, de 8 de octubre (DOGC núm. 3993, de 22 d'octubre).\nLes parts, actuant en nom i representació de les institucions abans esmentades, ens reconeixem mútuament la capacitat necessària per formalitzar aquest conveni, per la qual cosa\n1. En el mes d'abril de 2005 els espeleòlegs Pere Arnau i Josep Riera, juntament amb l'arqueòloga Mónica Zubillaga descobriren en el barranc de Trebalúger situat en el municipi de Ferreries, una cova d'enterrament presumiblement del talaiòtic antic, la troballa de la qual fou excepcional per l'excel·lent estat de conservació en què es troben les restes funeràries que presenten materials orgànics de distinta naturalesa. En escrit núm. 6596 del Registre d'entrada del CIM, de dia 26 d'abril els descobridors ho notificaren al departament de Cultura del CIM.\n2. El CIM, conscient de la importància de la troballa i de la complexitat de la seva salvaguarda i estudi, efectuà diferents consultes amb les universitats que elaboraren un projecte d'intervenció, en el marc dels seus programes d'investigació. La UIB dins el Subsistence and Resources in a mediterranean insular environement. The balearic human comunities during prehistory (Referència HUM2004-00750) avaluat i autoritzat pel Ministeri d'Educació i Ciència, Direcció general d'Ensenyament Superior, Sotsdirecció de projectes d'investigació científica. La UB dins Paisaje y poblamiento durante el Pleistoceno Superio y el Holoceno inicial en el NE peninsulatr (Referència HUM2004-00600) del mateix Ministeri i el Grup de Recerca de Qualitat del SERP de la UB, concedit per la Generalitat de Catalunya.\n3. EL CIM té entre les seves diferents competències la promoció i la difusió de la històrica de Menorca, essent la investigació arqueològica part rellevant per a la comprensió de la cultura de l'illa. Per aquest motiu està interessat en ajudar a aprofundir i difondre les tasques de recerca adients per complir aquest objectiu mitjançant la col·laboració amb altres entitats i institucions implicades a tal efecte.\n4. La UIB i la UB consideren prioritària la col·laboració amb altres institucions públiques, centres d'estudis i associacions que facilitin l'intercanvi d'informació i fomentin la investigació prehistòrica. Per a duu a terme aquesta tasca cal comptar amb personal científic i investigador especialitzat i els departaments dedicats a ella, compten amb els coneixements i recursos humans necessaris per a aportar-hi aquest personal.\nI com a resultat d'aquests antecedents, establim aquest conveni d'acord amb els següents\nPrimer - Aquest conveni té per objecte establir la col·laboració entre les diferents entitats públiques que el signen per tal de portar a terme la investigació arqueològica en la Cova des Pas, investigació que consideren prioritària donades les característiques i l'estat de conservació de l'excepcional dipòsit funerari.\nSegon - El CIM es compromet a donar suport a les activitats d'investigació del grup de recerca facilitant les infrastructures necessàries per a poder realitzar l'excavació arqueològica: armades exterior i interior, muntacàrregues, instal·lació elèctrica, presa d'aigua, equip informàtic i material fungible, finançant parcialment la investigació i portant a terme les gestions relatives al finançament econòmic restant de la investigació.\nTercer - El CIM contractarà els professionals que hauran de realitzar l'excavació arqueològica, designats pel Departament de cultura i educació i per les universitats.\nQuart - La UIB i la UB assumeixen l'execució tècnica i científica de qualsevol tema relacionat amb el desenvolupament de la investigació que haurà d'assolir les següents pautes:\ndocumentació del conjunt del dipòsit funerari localitzat a l'interior de la cova, emprant tècniques d'investigació arqueològica més adients a la condició, estat i conservació de les restes.\ndescripció del ritual funerari amb les inferències que hi pugui haver d'ordre social\nrecuperació i conservació de l'aixovar en l'estat òptim per al seu estudi científic\nobtenció de la documentació precisa sobre la manufactura i l'ús de materials biòtics en la confecció dels aixovars\nestudi de les característiques paleoantropològiques del grup humà en totes les seves vessants (biològiques, paleopatològiques, paleodietes, etc...)\nobtenció de les característiques genètiques del grup humà si els teixits blans conservats ho permeten\nseqüència cronològica absoluta precisa dels enterraments.\nPer part de la Universitat de Barcelona, la direcció serà duta a terme pel catedràtic Josep M. Fullola i per la professora M. Angels Petit, del Departament de Prehistòria, Història Antiga i Arqueologia.\nPer part de la Universitat de les Illes Balears, la direcció serà duta a terme pels professors Víctor Guerrero Ayuso i Manel Calvo Trías, del Departament de Ciències Històriques i Teoria de les Arts, Àrea de Prehistòria.\nCinquè - Totes les parts assumeixen el protocol de treball que consta en el projecte tècnic i científic elaborat, referit a la metodologia que s'haurà de seguir.\nSisé ¿ El CIM és el principal dipositari de la informació científica del projecte i de la seva futura gestió i difusió. No obstant, l'equip investigador podrà presentar, tant avenços com resultats, en congressos, simposiums, taules rodones i altres events científics que eventualment es convoquin durant el desenvolupament del projecte i en els anys següents. Així mateix s'organitzaran vàries jornades d'estudi, tant a Menorca com a les Universitats i es podran publicar aspectes parcials i/o monogràfics dels resultats en revistes especialitzades.\nSetè ¿ El projecte d'investigació inclou la publicació d'una monografia científica així com d'altres obres de divulgació en els formats que es considerin oportuns.\nVuitè ¿ En tots els casos en què es publiqui o divulguin aspectes de la investigació es farà constar el patrocini del CIM i de totes les fonts de finançació que hi col·laborin.\nNovè ¿ Aquest conveni tindrà una vigència de dos anys, prorrogables automàticament fins a finalitzar les tasques de la investigació.\nDesè ¿ En cas de conflicte les parts se sotmetran a una Comissió d'equitat.\nEn prova de conformitat, signam aquest conveni, en tres exemplars i a un sol efecte, en el lloc i en la data esmentats més avall.\nLa presidenta del Consell Insular de Menorca Joana M. Barceló\nEl rector de la UIB Avel·lí Blasco\nEl rector de la UB Marius Rubiralta\nEl present conveni el va aprovar el Consell de Direcció de data 13 de setembre de 2005 i el va ratificar el Consell de Govern de la Universitat de les Illes Balears en data 7 de novembre de 2005, de conformitat amb el que estableixen els articles 21.2.24 i 178 dels Estatuts de la Universitat de les Illes Balears, aprovats pel Decret 170/2003, de 26 de setembre, (BOIB núm. 136, de 30 de setembre).


Lloret (la Selva) amb el Sàhara: VIATGE ALS CAMPAMENTS 08\nVIATGE ALS CAMPAMENTS 08\nDos cooperants de la Nostra O.N.G. viatjaran el proper mes de desembre a als campaments, detallem les activitats i visites que faran aquest dies:\nSortida de Barcelona a les 17h., arribada a Tinduf a les 22h. i als campaments a les 24h. aprox.\n.DIMECRES 3 :\n-Matí: A l’escuela Castro , les nostres coooperents faran l’entrega del projecte en el cual hi hem treballat amb moltes ganes i il.lusió.\n-Tarda : Compra d’artesania i manualitats per la nostra parada.\n-Matí: Sortida cap a Aussed per visitar les trabies (escoles bressol), amb la finalitat d’ encetar un nou projecte.\n-Tarda: Visita a les famílies.\nExcursió per les dunes.\nTrobada amb en Labat i visita a un centre d’invidents de Smara i un centre de mutilats de guerra de Rabuni.\n.DIUMENGE 6 :\nPassar el dia amb les famílies.\nRetorn a mitja tarda cap a Tinduf i cap a Barcelona.\nPublicado por LLORET AMB EL SAHARA en 10:28


Dilluns, 13 Gener 2020 11:39\nEl llagosterenc Rubén Martínez Real s'ha proclamat sotscampió del Circuit Gironí de cros 2019/20 en la categoria benjamí masculí. Les germanes llagosterenques Aina i Nora Portés Casadevall han aconseguit la tercera i quarta classificació en la categoria benjamí femení. En la categoria Prebenjamí masculí, el corredor llagosterenc Àlex Martínez Real també forma part del top 10, en aconseguir la novena posició.\nDimecres, 18 Desembre 2019 09:27\nLes germanes Aina i Nora Portés Casadevall van proclamar-se campiona i sots campiona respectivament, en la categoria benjamí del XVIII Campionat provincial de Cros celebrat el passat cap de setmana a Banyoles. El llagosterenc Rubén Martínez Real va arrodonir la jornada en quedar tercer en la mateixa categoria. Un total dde 5 atletes del Club Atletisme Llagostera hi van participar.\nDilluns, 28 Octubre 2019 17:03\nBons resultats del Club Atletisme Llagostera a Olot\n10 atletes del Club Atletisme Llagostera han participat aquest cap de setmana al 24è Cros d’Olot, dins del Circuit Gironí 2019/20. En la categoria benjamí́ masculí́, el corredor Rubén Martínez Real ha quedat segon classificat. En la categoria benjamí femení, les germanes Aina i Nora Portés han quedat tercera i quarta, respectivament i en la categoria benjamí femení la llagosterenca Aloma Parés Adroher ha quedat vuitena.\nGran paper de Cavall de Mar al Campionat d’Espanya de Trec\nAlbert Capdevila campió de l'Obert de Tennis Llagostera Estiu 2019


Projectes - Kmon Marketing\nSaber més del projecte...\nProjecte web El projecte de govern obert i retiment de comptes de l’Ajuntament de Castelló d’Empúries i Empuriabrava, consisteix en un portal de transparència on s’hi poden trobar les dades obertes, el retiment de comptes de les diferents àrees, els\nProjecte web A Casademont Castelló porten tres generacions dedicades al comerç d’adobs, cereals i pinso. Hem renovat la seva pàgina web fent-la més funcional i moderna i Improcat ha col·laborat donant un toc de frescor en la seva imatge. A\nProjecte web Projecte web per al fotògraf Jack Gou on es poden veure els seus últims treballs de fotoperiodisme tant en imatges en blanc i negre com en color i en vídeo. Un dels primers projectes web que hem realitzat.\nProjecte web Els apartaments i cases del complex Maurici Park d’Empuriabrava són perfectes per passar-hi les vacances en família o amb la parella, ja que a part de tenir piscina estan en una zona residencial al centre de la Marina