SOCIALISTES GODELLA: RICHARD DAWKINS, DARWIN I LA UNIVERSITAT DE VALÈNCIA\nRICHARD DAWKINS, DARWIN I LA UNIVERSITAT DE VALÈNCIA\nVictor Navarro, Ricardo Peralta\nUna teoria que encara molesta a algú. Parlar del nostre passat com a espècie és dificil?\nDarwin com Galileo, no ha fet més que observar, analitzar i definir teories, però la ciència i la religió caminen diferent i per diferent camí.\nEl pròxim día 31 de març el professor d´Oxford Richard Dawkins, probablemente l'ateu més famós del món, serà nomenat doctor Honoris Causa en la Universitat de València.\nRichard Dawkins, és un dels principals divulgadors de la teoria de l’evolucionisme i autor dels best-sellers mundials ‘El gen egoista’ i ‘El miratge de Déu’.\nLa investidura de Dawkins s’emmarca entre els actes de commemoració del bicentenari de Darwin i el 150 aniversari de la publicació de ‘L’origen de les espècies’. Richard Dawkins és professor of Public Understanding of Science de la Universitat d’Oxford. La Universitat de València va ser una de les poques institucions acadèmiques europees que va homenatjar Charles Darwin en el centenari del seu naixement, al any 1909. Cent anys després torna a fer-ho amb una exposició "Darwin. El seu temps, la seua obra i la seua influència" organitzada per la Universitat de València al Palau Cerveró i fins a setembre. La direcció científica de la mostra ha estat a càrrec del catedratic de Historia de la Ciència, Víctor Navarro, veí de Godella.\nA banda de la seua obra com a escriptor i científic, Dawkins s’ha distingit per la seua brillant i apassionada defensa de la ciència i el racionalisme. Richard Dawkins ha dut a terme una extraordinària tasca de promoció del pensament evolucionista.\nPublicado por PSOEGODELLA en 0:40:00


Roses: centre turístic i pesquer a la Costa Brava nord | Blog Vistabella\n| Blog de l'Hotel Vistabella | Roses: centre turístic i pesquer a la Costa Brava nord\nRoses: centre turístic i pesquer a la Costa Brava nord\nA l’extrem septentrional del golf de Roses, entre el Cap de Creus i el massís del Montgrí, es troba la ciutat de Roses. Les seves aigües d’aquest port natural van ser en el seu temps el lloc escollit pels grecs de Rodes per establir la seva colònia comercial la ciutat grega de Rhode, fundada el 774 a.C. Aquest esdeveniment històric s’ha convertit en la marca d’aquesta vila que s’estén entre el mar i la muntanya, a la Costa Brava nord. Aquest municipi de la província de Girona a Catalunya, ofereix una multitud de platges i cales entre penya-segat rocosos, on els visitants poden practicar tot tipus d’esports aquàtics, així com caminar pels parcs naturals propers dels Aiguamolls de l’Empordà i del Cap Creus. Mentrestant, el conjunt històrico-artístic de la Ciutadella, les restes de la ciutat grega de Rhode, l’antic barri grec (segle III a.C.) o les restes de la ciutat romana d’estil romànic-llombard del s. XI ofereixen al visitant un fidel recorregut per la història d’aquest racó de la Mediterrània. El conjunt històrico-artístic de la Ciutadella és un exemple d’estructura defensiva renaixentista a la vora del mar. La construcció d’aquesta fortificació militar va ser ordenada per l’emperador Carles V per fer front als atacs de pirates i corsaris. Avui dia, alberga les restes del barri de la ciutat grega de Rhode, la vila romana (segles II a.C – VI d.C.), la necròpolis paleocristiana, diversos edificis de l’època visigoda, el monestir romànic de Santa Maria (segles XI), restes del nucli medieval i diferents edificis militars (segles XVI). Del mateix període històric (segle XVI) pertany el castell de la Trinitat. El seu disseny conserva la forma d’una estrella en cinc puntes utilitzat en totes les construccions militar de l’època. Al seu costat, hi ha el far de Roses, un de molts al llarg de la costa. En el nucli urbà de Roses és interessant visitar l’església parroquial de Santa Maria i la Casa Maloll. Aquesta última, d’estil modernista, conserva en el seu interior sostres ornamentals, elements de forja i vidrieres realitzades per artesans locals. Les cales, les aigües cristal.lines, les platges àmplies de sorra o els penya-segats en estat semi-salvatge s’estenen al llarg de la costa de Roses. Moltes de les seves platges han estat guardonades amb la Bandera Blava, una acreditació rebuda per la seva qualitat ambiental. De les diferents activitats d’oci que s’ofereixen al llarg de la costa de Roses i en el seu port esportiu s’han d’afegir les activitats d’aventura. La riquesa paisatgística d’aquesta regió permet admirar les últimes estribacions dels Pirineus i la riquesa submarina és una altre atractiu turístic. Un atractiu que ofereix una excel.lent oportunitat per conèixer el gran nombre d’espècies animals i vegetals que viuen en les seves profunditats.


Jordi Savall — Follies, Batalles & Planys | Palau de la Música Catalana\n—Follies, Batalles & Planys\nDimarts, 9 de novembre de 2021 – 20 h\nCo-organitza Festival Clàssics\nJordi Savall, violes de gamba i direcció\nXavier Díaz-Latorre, vihuela, tiorba i guitarra\nAndrew Lawrence-King, arpa doppia i arpa barroca espanyola\nFollies, Batalles & Planys\nGlosats, variacions & improvisacions\nFollies i romanesques (Roma, 1553)\nFolia — Passamezzo antico — Ruggiero —\nRomanesca — Passamezzo moderno\nThe captain Hume “Musical Humors” (Londres, 1605)\nA souldiers march — Harke, harke —\nWhat if a day — A souldiers resolution\nGrounds & Improvisacions\nAnònim (Anglaterra, 1650)\nJuan García de Zéspedes (ca. 1619-1678)\nImprovisacions sobre la Guaracha (Mèxic, 1690)\nInstrucción de música sobre la guitarra española (Saragossa, 1674)\nMonsieur de Sainte-Colombe, le père (ca. 1640-ca. 1701)\nConcert XLIV à deux violes égales, “Tombeau les Regrets” (ca. 1680)\nCouplets de Folies d’Espagne (París, 1711)\nEl Còdex Saldívar (Mèxic, 1720)\nThe Manchester Gamba Book (ca. 1670)\nA pointe or preludium — The Lancashire pipes —\nThe pigges of Rumsey — Kate of Bardie — A toy\nEl Còdex "Trujillo del Perú" (Lima, 1780)\nTonada de El Chimo (Lament)\nCachua Serranita (Ball rodó)\nEl dubte del subjecte\nS’ha d’anar alerta\namb el llenguatge\nsi es vol evitar la sang.\nEl balbuceig del nadó\nés la primera mostra\nde lluita interna.\nAquest concert gira al voltant de la variació i de la improvisació instrumentals a final del Renaixement i el Barroc. Al segle XVI, la variació, basada en la pràctica de la improvisació, es formalitzà com a principi compositiu definidor de l’estructura d’obres. Aquestes pràctiques foren conegudes com a gloses, disminucions o diferencias, i normalment es feien sobre temes musicals de llarga tradició.\nUn d’aquests temes fou, sens dubte, la follia, dansa que es presenta en la versió del Tratado de glosas de Diego Ortiz, un manual del 1553 que explica com glosar, és a dir, com improvisar a partir de melodies molt conegudes. La follia ja apareix aquí amb el seu característic esquema melòdico-harmònic, que serví com a base de la versió altament estilitzada de Lully –ja batejada com la Folia d’Espanya– i que inspirà les follies europees posteriors, com la versió de Marin Marais inclosa en aquest programa. D’Ortiz també sentirem les seves gloses del passamezzo antico i la romanesca, ambdós amb una base melòdico-harmònica pràcticament idèntica que apareix en peces tan conegudes com el popularísim Greensleeves to a ground.\nDe fet, un dels nuclis d’aquesta pràctica de la variació instrumental fou l’hispànic, com queda palès també a la Instrucción de música sobre la guitarra española de Gaspar Sanz (1674), d’on s’han seleccionat dues danses especialment bullicioses: la jácara, dansa femenina associada a l’hampa, i el canario, una autèntica “guerra de peus” precedent del zapateado. A aquestes danses, s’hi afegeix el fandango de Santiago de Murcia, ball que acabà relacionat amb gresca, bullici i batusses. Així mateix, Savall proposa aplicar aquesta pràctica de la variació a peces del repertori de l’Amèrica virregnal, com l’animada Guaracha del villancet Convidando está la noche del compositor novohispà Juan García de Zéspedes, i diverses peces del Còdex Trujillo del Perú.\nEl concert també es fa ressò de pràctiques molt relacionades amb la improvisació a l’àrea anglesa, sobretot al voltant de la lyra-viol, a través d’una selecció de peces del Musical humors de Tobias Hume i de l’anònim Manchester gamba book, repertori que Savall ha ajudat a difondre. Val la pena esmentar la batallant selecció de peces de Hume, ja que mostren la vessant més marcial d’aquest compositor, soldat de professió, tot intentant recrear el món militar de manera especialment enginyosa.\nAl bell mig del concert se situa el Tombeau les Regrets de Jean de Sainte-Colombe, obra d’enorme intensitat emotiva que serveix d’oasi emocional entre tant de bullici. Així doncs, a partir de temes molt coneguts i reiteratius –que no s’estranyin els oients si al llarg del programa tenen una sensació constant de déjà vu–, el concert ens convida a sentir emocions intenses, i tot a partir d’una enorme varietat de recursos purament instrumentals.\nLa Casa dels Clàssics torna amb la tercera edició d'aquest festival d'arts contemporànies i pensament que posa els clàssics al centre de les energies creatives d’avui. La temàtica de l’edició 2021 és LA IRA. Un tema cabdal en aquest present convuls que ja inspirava la literatura clàssica en els seus orígens.\nÉs una de les personalitats musicals més polivalents de la seva generació. Fa més de cinquanta anys que dona a conèixer al món meravelles musicals abandonades en la foscor de la indiferència i de l’oblit. Dedicat a la recerca d’aquestes músiques antigues, les llegeix i les interpreta amb la seva viola de gamba, o com a director. Les seves activitats com a concertista, pedagog, investigador i creador de nous projectes, tant musicals com culturals, el situen entre els principals artífexs del fenomen de revaloració de la música històrica. És fundador, juntament amb Montserrat Figueras, dels grups musicals Hespèrion XXI (1974), La Capella Reial de Catalunya (1987) i Le Concert des Nations (1989), amb els quals explora i crea un univers d’emocions i de bellesa, i les projecta al món i a milions d’amants de la música.\nAmb la seva fonamental participació en la pel·lícula d’Alain Corneau Tous les matins du monde (César a la millor banda sonora), la seva intensa activitat concertística (140 concerts a l’any), discogràfica (6 enregistraments anuals) i amb la creació del seu propi segell, Alia Vox, fundat conjuntament amb Montserrat Figueras el 1998, Jordi Savall demostra que la música antiga no ha de ser necessàriament elitista i que interessa a un públic de totes les edats cada vegada més divers i més nombrós.\nLa seva ingent tasca de concerts i enregistraments pot ser definida com un assumpte “no simplement de recuperació musical, sinó més aviat d’una reanimació creativa”, en paraules del crític Allan Kozinn de «The New York Times» (2005).\nAl llarg de la seva carrera ha enregistrat i editat més de 230 discos de repertoris de música medieval, renaixentista, barroca i del Classicisme, amb una especial atenció al patrimoni musical hispànic i mediterrani, que han estat mereixedors de moltes distincions, com els Midem Awards, International Classical Music Awards i un Grammy Award. Els seus programes de concert han convertit la música en un instrument de mediació per a l’entesa i la pau entre pobles i cultures diferents i de vegades enfrontades. No debades l’any 2008 Jordi Savall fou nomenat Ambaixador de la Unió Europea per al diàleg intercultural i, juntament amb Montserrat Figueras, varen ser investits Artistes per la Pau dins del programa Ambaixadors de Bona Voluntat de la UNESCO.\nLa seva trajectòria artística ha estat considerada un dels motors del renaixement de la música antiga d’Europa, del Nou Món i de la Mediterrània, així com un referent de primer ordre en l’estudi, la interpretació, la direcció i l’apropament a diverses tradicions musicals en un diàleg intercultural de gran significació que ha traspassat totes les fronteres. La seva fecunda carrera musical ha estat mereixedora de les més altes distincions nacionals i internacionals, d’entre les quals cal destacar el títol de doctor honoris causa per les universitats d’Évora (Portugal), de Barcelona, de Lovaina (Bèlgica), de Basilea (Suïssa) i d’Utrecht (Països Baixos), la insígnia de Chevalier de la Legió d’Honor de la República Francesa, el Premi Internacional de Música per la Pau del Ministeri de Cultura i Ciència de la Baixa Saxònia, la Medalla d’Or de la Generalitat de Catalunya, la Medalla d’Or al Mèrit Cultural de l’Ajuntament de Barcelona, el Premi Europeu Helena Vaz da Silva i el prestigiós Premi Léonie Sonning, considerat el Premi Nobel de la música. “Jordi Savall posa de manifest una herència cultural comuna infinitament diversa. És un home per al nostre temps” («The Guardian», 2011).\nJordi Savall toca els instruments següents:\nViola de gamba soprano d’anònim italià (ca. 1500)\nViola de gamba baixa de 6 cordes de Pellegrino Zanetti (Venècia, 1553)\nViola de gamba baixa de 7 cordes de Barak Norman (Londres, 1697)\nEl valor més important de la música antiga rau en la seva capacitat, com a llenguatge artístic universal, per transmetre sensibilitats, emocions i idees ancestrals que captiven encara avui dia l’espectador actual. Amb un repertori que va des del segle X fins al segle XVIII, Hespèrion XXI cerca contínuament nous punts d’unió entre Orient i Occident amb una clara voluntat integradora i de recuperació del patrimoni musical internacional, especialment de l’àmbit mediterrani i amb connexió amb les músiques del Nou Món americà.\nL’any 1974, a Basilea, Jordi Savall i Montserrat Figueras, juntament amb Lorenzo Alpert i Hopkinson Smith van fundar el grup Hespèrion XX, un conjunt de música antiga que pretenia recuperar i difondre el ric i fascinant repertori musical anterior al segle XIX a partir de noves premisses: els criteris històrics i els instruments originals. El seu nom, Hespèrion, significa “originari d’Hespèria”, que en grec antic era la denominació de les dues penínsules més occidentals d’Europa: la ibèrica i la italiana. També era el nom que rebia el planeta Venus quan apareixia per Occident. Hespèrion XX, a partir de l’any 2000, canvia la denominació per Hespèrion XXI.\nHespèrion XXI és avui dia una referència ineludible per comprendre l’evolució de la música en el període que va des de l’edat mitjana fins al Barroc. La seva tasca de recuperació d’obres, partitures, instruments i documents inèdits té un doble valor incalculable: d’una banda, el rigorós treball de recerca aporta noves dades i interpretacions sobre els coneixements històrics d’una època i, de l’altra, l’exquisida qualitat de les interpretacions posa a l’abast del públic la possibilitat de gaudir amb naturalitat de la delicadesa estètica i espiritual pròpia de les obres d’aquell temps.\nDes de l’inici, Hespèrion XXI va prendre un rumb artístic clar i innovador que acabaria creant escola en el panorama mundial de la música antiga, car la concebia i la concep com a eina d’experimentació musical, amb la qual cerca la màxima bellesa i l’expressivitat en les interpretacions. Tot intèrpret de música antiga té un compromís amb l’esperit original de cada obra i ha d’aprendre a connectar-hi a través de l’estudi de l’autor, dels instruments de l’època, de l’obra en si i de les seves circumstàncies concretes. Però com a artesà de la música, també està obligat a prendre decisions sobre el que està interpretant: del seu talent, de la seva creativitat i de la seva capacitat de transmetre emocions depèn la seva capacitat per connectar el passat amb el present, la cultura amb la seva divulgació.\nEl repertori d’Hespèrion XXI inclou, entre d’altres, obres del repertori sefardita, romances castellans, peces del Segle d’Or espanyol i de l’Europa de les nacions. Alguns dels seus programes de concerts més celebrats han estat Les Cantigues de Santa Maria d’Alfons X el Savi, La diàspora sefardita, les músiques de Jerusalem, d’Istanbul, d’Armènia o les Folías criollas. Gràcies al destacadíssim treball dels nombrosos músics i col·laboradors que han participat amb el conjunt durant tots aquests anys, Hespèrion XXI té encara un paper clau en la recuperació i la revaloració del patrimoni musical i amb una gran repercussió a nivell mundial. Amb més de 60 CD publicats, avui per avui la formació ofereix concerts per tot el planeta i és membre habitual als grans festivals internacionals de música antiga.\nPalau Bach / Nadal al Palau\nHimne “Von himmel hoch”\nCantata núm. 63 “Christen, ätzet diesen Tag”\nPreu: de 12 a 60 €


Víctor Garcia (Lluïsos) campió de Catalunya de Cros infantil\nActuacions destacades de l’atletisme mataroní en les cites d’aquest cap de setmana\nDimecres, 13 Febrer 2008 12:44\nEs va celebrar a Rubí el Campionat de Catalunya de cros per categories de promoció i l’atleta de Lluïsos, Víctor Garcia, es va proclamar campió en categoria infantil (nascuts 1994) guanyant amb molt d’avantatge sobre el segon.\nAltres atletes destacades: Sara Dorda 12a en alevins (97) i Mar Margarit 17a en cadets.\nEn altres competicions del cap de setmana, l’atleta de Lluïsos Albert López es va classificar en la posició 30a en el Campionat de Catalunya de cros curt, i Prudencio Pérez (GA Lluïsos) va quedar 5è a la categoria +55 anys en el Campionat d’Espanya de veterans.Campionat d’Espanya Júnior en Pista CobertaEls laietanencs Nacho Hernando, en 200 metres llisos, i Alba Pujol, en 60 metres tanques van participar al Campionat d’Espanya Júnior en Pista Coberta arribant a semifinals fent marques de 23”45 i 9”55 respectivament. Campionat de Catalunya de Clubs Cadet en Pista Coberta: 7è i 8è lloc pel LaietàniaEls equips femení i masculí del C.A. Laietània es van classificar en la 7a i 8a posició respectivament del Campionat de Catalunya de Clubs Cadet disputat dissabte a Vilafranca. Núria Tarragó va ser la laietanenca més destacada, aconseguint guanyar el triple per 1 cm i fent miques la seva marca personal per deixar-la en 10.48 m en el seu darrer intent. Nou èxit de la marxa laietanenca, aquest cop a ZueraEs va disputar el passat dia 3 de febrer el Gran Premi de Marxa de la localitat aragonesa de Zuera. Els laietanencs Ignasi Soler (1h55’43”) i Oriol Roca (50’42”) s’imposaren en les categories promesa (20 Km) i juvenil (5 Km) respectivament. Bones marques pels laietanencsparticipants a la Mitja Marató de BarcelonaEmilio Ferrer (1h13’43”, 21è), Aleix Aznar (1h13’48”, 22è), Jordi Solà (1h15’02”, 30è) i Pep Riera (1h16’10”, 45è) han estat els laietanencs més destacats a la Mitja Marató de Barcelona celebrada diumenge.


El meu personal pesar pel traspàs de tot un referent de dona, la Neus Català\nEl dia anterior al de l’aniversari de la Segona República, a la Residència Geriàtrica de Els Guiamets, va expirar el darrer alè d’una de les dones que ha deixat una gran empremta en la història del segle XX, la Neus Català i Pallejà. La Neus se n’ha anat als 103 anys -a causa d’un fort refredat- havent complert amb escreix amb el rumb que va marcar tota la seva existència: … “viure per a explicar-ho”; per a explicar el perquè i de quina manera va aconseguir sobreviure als seus botxins en tant que última supervivent catalana de la barbàrie nazi, al Camp de Concentració (exclusivament de dones) de Ravensbrück. El seu activisme va portar-la a ser Presidenta de l’Amical de Ravensbrück i a ser mereixedora de nombrosos reconeixements de signe institucional com la Creu de Sant Jordi, les Medalles d’Or de l’Ajuntament de Barcelona i de la Generalitat, o bé la celebració de l’any Neus Català, al 2015 (amb motiu del seu centenari).\nLa seva mort, potser perquè em semblava que no havia de morir mai, m’ha provocat una inesperada sotragada. Tanmateix, després del Funeral d’Estat celebrat a Mora la Nova, l’oportunitat de compartir, al cor de Els Guiamets, de manera tan íntima un darrer i testimonial comiat al costat dels seus estimats fills Margarida i Ludi, i el seu gendre, a més de la seva biògrafa personal, l’Elisenda Belenguer, i altres amistats, m’ha permès de refrenar totes les emocions en el sentit d’agrair al destí haver pogut formar part dels darrers dotze anys de vida d’aquesta dona inequívocament irrepetible. I, si bé d’entre altres, d’ella, sempre tindré presents aquestes paraules: “Per a ser demòcrata, primer cal ser antifeixista”; particularment procuraré fer-me meu el seu magnetisme a l’hora de difondre la memòria dels pobles per a caminar cap a un món millor.\nEl meu compromís amb tu passa, des d’ara, per a perpetuar el teu exemplar llegat; sempre amb el meu record d’aquesta teva mirada infinita al captivador embolcall -bressol i postrema morada- de Els Guiamets.\nArticle anteriorLa igualadina Sara Mitjans, campiona de Catalunya U16 en eslàlom\nPròxim articleHumans de l’Anoia: Jaume Noguera Capdevila


El cuaderno de Luis: El "nyap" de Sitges (por Beli Artigas)\nCriticart sábado, 19 mayo, 2012\nLuis.....uf!!!!! llegit el teu post només et puc donar les gràcies per les teves paraules!!! Si t'haig de ser sincera, més val que deixem els momunents pels artistes i polítics.....amb aconseguir alguna cosa bona de tota aquesta aventura bèl.lica per salvar alguna el poc que queda del nostre patrimoni em conformo i em dono per molt satisfeta!!! Però quan sembla que en una lluita es comença a obrir una escletxa de llum....en pocs dien n'apareix una altre....per sort cada dia som més gent i més plataformes, associacions que unim les nostres forces i coneixements per tal d'aturar aquestes desfetes!!!\nPerò escrits com el teu, i oportunitats com la que ens va donar e-notícies amb el reportatge de "El nyap de Sitges" ens ajuden molt a difondre les nostres queixes!!!\nDe nou, moltes, moltíssimes gràcies!!


L'afiliació d'estrangers a la Seguretat Social cau un 24,5% durant el mes de juny a les Balears\nEn concret, va registrar una mitjana de 92.391 afiliats\nEn concret, 70.890 estan afiliats al règim general i 21.215 són autònoms\nPalmaLa Seguretat Social va registrar 92.391 afiliats estrangers de mitjana el mes de juny a les Balears. Amb aquesta data, l'Arxipèlag encapçala la caiguda interanual d'afiliacions, amb un descens d'un 24,5%, apunta Efe. En concret, 70.890 estan afiliats al règim general i 21.215 són autònoms, segons dades del Ministeri d'Inclusió, Seguretat Social i Migracions, difoses aquest dimarts per la Delegació del govern a Balears.\nDes de principi de juny fins a final de mes, el nombre d'estrangers afiliats va augmentar un 2,6% a l'Arxipèlag. De fet, 42.273 dels estrangers afiliats són d'algun país de la Unió Europea, mentre que 50.118 són extracomunitaris. Pel que fa a les nacionalitats, el nombre més gran procedeix d'Itàlia, amb 10.834 afiliats a la Seguretat Social. Per darrere s'hi situen Alemanya, amb 9.697 afiliats, i el Marroc, amb 8.940.\nEn aquest sentit, en l'àmbit estatal, la Seguretat Social va registrar 2.030.477 afiliats estrangers de mitjana el mes de juny, un fet que suposa un increment de 20.593 ocupats respecte del mes anterior. El darrer dia de mes, per altra banda, es comptabilitzaren 2.011.827 afiliats estrangers. Tenint en compte la xifra del tancament de juny s'haurien recuperat 45.435 afiliats estrangers des del darrer dia de març, quan es va començar a constatar l'impacte de la pandèmia del covid-19 en el mercat laboral i que va acabar amb 1.966.392 ocupats estrangers.\nIlles Balears Seguretat Social afiliats estrangers


Parròquia de la Mare de Déu dels Desemparats dels Ibarsos - SIERRA ENGARCERÁN (COMUNITAT VALENCIANA)\nL'església té una senzilla espadanya, situada sobre la façana principal de l'edifici. Aquesta té un arc de mig punt amb unes motllures a l'inici de l'arc i una creu rematant el conjunt.\nL'espadanya està en bon estat de conservació, pintada al igual que la resta de l'ermita. La campana té una truja de ferro de la foneria Manclús i està mecanitzada amb motor de vol continu i electromall trifàsic. Disposa de batall lligat i reforçat amb cable de seguretat. La instal·lació de la campana no és la més convenient per a la seua conservació.\nTé una campana, fosa l'any 1985.\nRepic i volteig manual de la campana.\nL'església va ser construïda entorn de l'any 1985. La campana va ser fosa a ser fosa en aquest any als tallers de la foneria de Salvador Manclús del Grau de València a expenses d'unes veïnes. La mateixa foneria la va dotar amb truja de ferro i mecanitzar.\nALEPUZ CHELET, Joan [Documentació fotogràfica i fitxes] (11-03-2016)\nEspadanya Empar (1) MANCLÚS, SALVADOR (VALÈNCIA) 1985 40 37\nSIERRA ENGARCERÁN: Campanes, campaners i tocs


Digitalització dels llibres d’actes dels plens de l’Ajuntament d’Hostalric - Tribuna Selvatana - Diari comarcal de La Selva - Actualitat, notícies, opinió...\nDigitalització dels llibres d’actes dels plens de l’Ajuntament d’Hostalric\nSón unes de les documentacions més valuoses dels fons municipal i a partir d'ara es podran consultar a la plataforma d'Internet de la Generalitat de Catalunya "Arxius en línia".\nL'Arxiu Comarcal de la Selva dut a terme la digitalització de tots els llibres d'actes dels Plens municipals d'Hostalric, des de 1843 fins a l'actualitat, que es conserven a l'Arxiu Històric de la vila. Els llibres d'actes dels Plens municipals i de les Juntes de Govern són unes de les documentacions més valuoses dels fons municipal i a partir d'ara es podran consultar a la plataforma d'Internet de la Generalitat de Catalunya "Arxius en línia". A través d’aquests llibres es pot repassar tots els acords presos pel consistori al llarg dels anys, i per tant, la història i l’evolució de la vila.\nA l’Arxiu Històric d’Hostalric s'hi conserven els llibres d’actes dels Plens municipals des de 1843 fins a l’actualitat i els llibres de les Comissions Municipals Permanents des del 1924, any en que es van crear, fins el 1985 que la Llei de Bases de Règim Local les transforma en les anomenades Juntes de Govern. Des del 1985 fins a l’actualitat es conserven els llibres d’actes de les Juntes de Govern.\nDel febrer al juny del 2017 l’Arxiu Comarcal de la Selva es va encarregar de digitalitzar tots els llibres conservats de l’Arxiu Històric d’Hostalric. Posteriorment, els llibres d’actes tant del Ple com de les Comissions Municipals Permanents des dels inicis i fins el 1985 s’han pujat a la plataforma d’Internet de la Generalitat de Catalunya “Arxius en línia” per tal de poder ser consultats. L’adreça on es poden consultar és http://arxiusenlinia.cultura.gencat.cat


La UOC impulsa un ‘hub’ de recerca interdisciplinari - MetaData\nLa UOC impulsa un ‘hub’ de recerca interdisciplinari\nEl projecte se centra en tres eixos estratègics: aprenentatge en línia, salut digital i societat xarxa\nRedacció Dijous, 28 de gener de 2021 | 13:18h\nLa Universitat Oberta de Catalunya ha impulsat la creació d'un nou hub interdisciplinari per impulsar la recerca, el desenvolupament tecnològic i la innovació. El projecte està centrat en tres eixos estratègics com són l'aprenentatge en línia, la salut digital i la societat xarxa. L'objectiu d'aquest hub és convertir-se en un espai capdavanter de coneixement que estigui compromès amb l'Agenda 2030 de les Nacions Unides per al desenvolupament sostenible.\nEl hub ha rebut l'impuls de la Generalitat amb el compromís d'incloure'l en la convocatòria de Projectes singulars institucionals d'infraestructures d'R+D, amb un import d'1,25 milions d'euros. Segons la vicerectora de Planificació estratègica i Recerca de la UOC, Marta Aymerich, "el hub agrupa tots els actors de la recerca i la innovació de la Universitat, i promou interaccions que impliquen més transferència de resultats de recerca a la societat". El projecte s'emplaçarà al complex Can Jaumandreu, al districte 22@. A més, es preveu que per al bon desenvolupament de la iniciativa es rehabilitarà un espai de 2.915 metres quadrats per treballar l'R+D+I.\nEcosistema de recerca\nL'ecosistema de recerca que vol impulsar la UOC, i que es basa en els tres eixos estratègics, combinarà equipament i actius tant de Barcelona com de Castelldefels. Un exemple és l'eHealth Center, que és un espai transdisciplinari que es correspon amb els eixos de salut digital i d'e-learning. També intervindrà l'Internet Interdisciplinary Institute (IN3), enfocat en la investigació d'internet i dels resultats que té la interacció entre tecnologia i activitat humana.\nLa UOC impulsa un ecosistema de recerca centrat en tres eixos estratègics\nEl hub compta amb infraestructures de suport com el Data Science Lab, on es treballa amb big data; el Media Lab, que explora l'àmbit de la comunicació, el disseny i les cultures digitals; el Neuroscience Lab, que investiga sobre neuropsicologia i neurociència cognitiva, i per últim, els UOC Labs, espais d'experimentació dotats de tot el material necessari per a la investigació en l'àmbit de l'e-learning.\nL'objectiu de la UOC amb aquest projecte també implica potenciar la participació de la ciutadania i fomentar la comunicació científica, fent valdre la importància de l'activitat científica. Segons afirma Aymerich "el hub ha de connectar la ciència amb la ciutadania, fent divulgació de la recerca i dels seus resultats, i impulsant la participació ciutadana en els projectes de recerca".


CÀRITAS ORGANITZA UNA QUINZENA D’ACTIVITATS PER NADAL – Pirineus TV\nCÀRITAS ORGANITZA UNA QUINZENA D’ACTIVITATS PER NADAL\nCàritas d’Urgell es troba immersa de ple en la campanya de Nadal, que té com a lema “Sigues part de la solució contra la pobresa”. És per això que ha organitat una quinzena d’activitats repartides per tot el territori de la diòcesi d’Urgell. L’objectiu és recollir regals per poder entregar a un centenar de nens del territori i evitar així que es quedin sense cap obsequi per Nadal.\nA banda de demanar la col·laboració i la participació ciutadana, des de Càritas també es fa una crida al consum responsable.\nEntre les poblacions pirinenques que aquests dies estan fent activitats per recollir joguines hi ha la Seu d’Urgell, Puigcerdà, Tremp o Vielha.\nParlen al vídeo: JOSEP CASANOVAS, DIRECTOR CÀRITAS URGELL


El temps que ens ha tocat viure: Eleccions municipals Berga 2019\tDestacats\nPSC - Abel García\nPerquè hem de votar al seu partit, i no a un altre?\nPerquè puc aportar objectivitat a l'hora de prendre decisions. Tinc una visió amb criteri de la ciutat de Berga, fruit dels anys que porto en política a la comarca, i especialment aquests últims quatre anys com a conseller del Consell Comarcal, treballant en àrees importants. Conec com funciona l'administració (Diputació, Generalitat i ajuntaments). I us puc dir que realment em sento preparat i encoratjat, per posar els pilars que necessita Berga per ser una autèntica capital de comarca, i una capital de centralitat a Catalunya, pel lloc que ocupa, al costat d'un eix important com és l'E9, per on passa moltíssima gent. I realment, o fem alguna cosa durant aquests quatre anys vinents, i ens posicionem, o correm el perill que Berga es quedi en l'oblit de molta gent. Hem de generar oportunitats de futur pels joves, i qualitat de vida pels no tan joves que tenen el seu projecte de vida aquí. Per tant, signo un compromís amb la ciutadania de retornar-vos una ciutat, preparada, activa i amb oportunitats de futur.\nERC – Ramon Camps\nPer responsabilitat, perquè entenem que hi ha molta feina a fer, i moltes decisions que són difícils, però que s'han de prendre pel bé de Berga. També pel concepte de participació i transparència que tenim. Nosaltres entenem que el poble som tots, i que hem de parlar amb tothom. Nosaltres tenim l'obligació d'entendre’ns amb tots els regidors que hi ha, per poder portar a terme els projectes que vol la gent de Berga. Nosaltres som capaços de liderar tots aquests projectes, hi ha moltes coses a fer; desencallar el Barri Vell i l'estació d'autobusos, i fer que el manteniment dels carrers sigui el que toca. Cal fer avançar la ciutat i, si no ho fas, parlant amb tothom és impossible. S'ha de parlar amb els empresaris, amb les escoles, amb les entitats, s'ha de parlar amb tothom, no només amb els teus. I nosaltres tenim aquesta visió general, nosaltres podem parlar amb tots els regidors i, a més a més, volem construir Berga conjuntament amb tots vosaltres, i per tant, intentarem que les vostres idees i els vostres projectes ens arribin, demanarem, preguntarem, buscarem, per així poder-vos ajudar. Serem com un engranatge. L'Ajuntament el que ha de fer és moure tota la ciutat, ajudar que tothom pugui fer els projectes que vol fer, i això només ho pot fer algú que pugui parlar amb tothom, algú que cregui en el futur d'aquesta ciutat i que no es tanqui tan sols en les seves idees.\nJUNTS PER BERGA - Jordi Sabata\nPerquè Berga necessita un millor futur, perquè hem de situar Berga dins del primer cercle de qualitat de la xarxa de ciutats del país, i ho hem de fer junts, en equip, per això nosaltres ens hem presentat amb aquesta denominació de "Junts per Berga". I per aconseguir-ho hi hem de treballar tant des del govern, com des de les associacions i els empresaris; però sobretot des dels ciutadans. I hem de començar ja a construir aquests projectes que no hem fet fins ara, i ho hem de fer amb paciència, però de manera impacient, perquè sinó, no ho farem en cap moment, i ho hem de fer amb urgència ja. I com que nosaltres creiem que tothom és Berga, i Berga ha de ser el que la gent vulgui, ho hem de fer conjuntament, sumant. Ho hem de fer decidits i amb urgència, per aquest motiu és important que comencem a treballar junts, per poder tenir aquest projecte de futur, de ciutat de futur. En el nostre programa plantegem accions a curt i a llarg termini, i és aquí on s'han de situar els debats. Les de curt termini, farem tot el necessari per tirar-les endavant ja, i les de llarg termini les hem de consensuar amb tots, perquè tinguem aquesta ciutat de qualitat de futur i d'oportunitats que creiem que ha de ser Berga.\nDECIDIM BERGA: Daniel Fàbregas\nPerquè som els únics que podem garantir que ens hi deixarem la pell per arribar a consensos duradors amb tots els partits polítics en benefici de Berga. I garantirem que s'ha acabat aquesta història del perquè no són del meu color, ja no m'agrada, ho paro,ho freno o hi poso pals a les rodes. No!, anem a grans consensos de ciutat, duradors en el temps, amb un únic objectiu, el benefici de Berga. I si no hi podem arribar, en els grans temes per la ciutat, pensem que s'ha de fer una consulta ciutadana, no ens ha de fer por preguntar als ciutadans. Som servidors públics. La gent vol participar. Farem dues consultes als ciutadans a l'any, mínim.El 90 per cent de les coses que s'han de fer per Berga segur que tots hi estem d'acord, la diferència, està en el com.Nosaltres considerem que amb sis regidors no es pot portar un ajuntament, ha d'haver-hi regidors de tots els partits polítics, ha d'haver-hi una corresponsabilitat de tots. Deixem-nos estar de baralles polítiques esterils, que no ens porten enlloc, perquè portem vuit anys amb la mateixa història.Nosaltres volem un Front Republicà a l'Ajuntament, perquè si un dia ens tornen a aplicar el 155, l'única garantia d'una República seran els ajuntaments i això ho tenim claríssim. No tenim línies vermelles, l'única és el Front Republicà.Per nosaltres són molt important els barris, i el districte de la Valldan. Aquests han de tenir un contacte permanent amb l'ajuntament. En determinades qüestions haurien de ser ells mateixos, qui les decidissin, com i de quina manera les volen fer. És molt important reunir-se periòdicament amb les associacions de veïns dels barris, no un cop cada quatre anys (punt cinc dels acords del Serret). Pel que fa a la Valldan, és un districte, hi ha de poder exercir com a tal.\nPP - Joan Antoni López Noguera\nPer provar una recepta molt diferent de la que ja han provat la gent de Berga els últims anys. Tinc l'experiència d'haver sigut regidor des del 2011 a 2015, i la gent sap que vaig treballar per Berga. Que provin amb algú que estigui centrat amb Berga. Tinc evidentment la meva ideologia, a la qual no penso renunciar, però sí que tinc ganes de seure a treballar per Berga. Em deien, quan vaig entrar com a regidor, que seia l’últim, però això no és un impediment per poder fer coses. Hem tingut govern de 12 o 13 regidors del mateix color que no han sabut solucionar molts problemes. A mi, el que em sap greu, és que hi ha problemes que ja en parlàvem el 2007, i 12 anys després continuïn sent els mateixos. Que provin una opció diferent, una opció que no pensi en banderes, que pensi en la nostra ciutat, que pensi en el futur. Que recordin que quan jo vaig ser regidor, tot i sent sol, vaig impulsar una campanya per netejar les cagarades de gossos al carrer, i a Queralt també vam fer una inversió, i això sent un sol regidor, i l’últim de l'oposició. Perquè quan es tracta d'un bé per Berga, ens hem de poder posar tots els grups d'acord. Les ideologies són importants, però quan estàs parlant del dia a dia de Berga, tots hem d'esforçar-nos pel bé de Berga. M'heu de votar per començar a treballar per Berga d'una vegada per totes.\nBERGA EN COMÚ - Joan Torres\nCrec que he demostrat, en aquests 4 anys que he estat regidor, que sóc una persona capaç i compromesa, que tinc idea de com governar Berga i com portar-la. Que qui no estigui segur del seu vot, que aposti per nosaltres, que si podem ser decisius, complirem amb el nostre programa, i si no ho fem, com a mínim amb aquelles prioritats que ens hem plantejat per millorar Berga i el benestar dels seus ciutadans, que no ens tornin a votar.\nCUP BERGA - Montse Venturós\nPer què hem de votar el seu partit, i no un altre?\nPerquè la CUP ha treballatmoltaquests 4 anys, perquèconfio que el projecte de la CUP podrà acabar de sanejaraquestAjuntament, i garantir un seguit de serveis que han de ser públics, i el retorn també, de serveis que estanexternalitzats, que avui porten empresesprivades, i que han de retornar a mans del poble. Perquè hi ha hagut una tasca ingent, per poder posar en ordrel'Ajuntament de Berga, i ara ens toca també poder gaudird'una etapa en la queelsnostresprojectes es puguinveureimplementats, i que no siguinprojectesheretatsd'altresequips, que nosaltreshemhagut de treballar per garantir que la institució no s'enfonsés del tot. L'any 2021 finalitzentotselscrèdits que té l'Ajuntament, enguanyestempagant 2,5 milionsd'euros a banc i caixes, voldir que el 2021 tindrem 2,5 milions nets per Berga. Sónmolts calés i es podranfermoltesactuacions. Moltagentdiu que la ciutat no estàbévisualment, però també éscert que hemhagut de sanejar la institució, cosa que ens ha impeditdesenvoluparelsprojectes que haguéssimvolgut. En aquests 4 anys, hemreduït el deute en 10 milionsd'euros. Sí que éscert que hemdesenvolupatmoltsdelsnostresprojectes, però no hempogutdesenvolupar la gran quantitat que teníem, i que enshauriaagradathaverpogutdesenvolupar, per aixòensagradaria poder revalidar aquestgovernper 4anysmés i desprésd'aquests 4 anysmés, si usplau, que Berga valori si amb 8 anys de CUP, s'haarreglat o no la ciutat.\nCIUTADANS - Juan José Olaya\nEm va costar molt localitzar a aquest candidat. Finalment, vaig poder contactar personalment amb ell per telèfon, viu al Pont de Vilomara, i em va dir que si algun dia pujava per Berga, ja m'ho diria, i faríem l'entrevista. No en vaig tornar a saber res més. Segons el que vaig poder llegir al Regió 7, la llista, pel que se sabia fins aquells moments, estaria formada tota ella per persones del Bages. Això sense comptar que van tenir problemes perque un de la llista, s’havia presentat al mateix temps, en una altra llista de Manresa per VOX. Sense comentaris.\nLES PREGUNTES QUE LA GENT M'HA DEMANAT QUE ELS HI FACI ALS CANDIDATS PER BERGA\nQuè hem de fer amb Queralt?\nPSC - Abel García - És un dels grans atractius que pot oferir Berga de cara al turisme. Un dels balcons més privilegiats de Catalunya. Hem de sortir de la zona de confort i agafar el toro per les banyes.\nERC – Ramon Camps - En aquest moment encara està encallat amb el pleit judicial. És una prioritat, però en tenim tantes, que creiem que hi ha altres prioritats més grans. De cara a aquest mandat no podrem veure grans coses. Primer s'ha de decidir que hi volem fer. S'ha de fer un Pla per quan tinguem les claus, i ho hem d'assumir entre tots, si no sempre queden encallats tots aquests projectes, i sempre es torna a començar de zero. L'Ajuntament sense capital privat no ho podrà fer.\nJUNTS PER BERGA - Jordi Sabata - És un potencial turístic important a desenvolupar, i un actiu patrimonial important. Queralt, a part de la seva vessant religiosa, també s’ha de vincular a la natura i a tot el seu entorn, inclòs el berenador de la Font Negra, però primer hem de veure com acaben els contenciosos. Mentrestant hem de tenir una idea consensuada amb tots els grups de l'Ajuntament, amb els que hem de pactar coses a 10 o 15 anys vista, si no, no arribarem enlloc.\nDECIDIM BERGA - Daniel Fàbregas - Queralt és un potencial turístic. S'ha de buscar una solució, que podria venir a través de capital mixt. En relació a què ha de ser, cal seure en una taula amb tots i arribar a un consens. Però cada any que vagi passant més costosa serà la reparació.\nPP - Joan Antoni López Noguera - És un referent turístic per Berga i comarca. Però mai i hem apostat seriosament. El meu partit va aconseguir fer una inversió i realitzar unes obres, tot estant en ple procés judicial, i també vam fer un Pla Director, però no es va continuar.\nBERGA EN COMÚ - Joan Torres - És un atractiu turístic. S'ha de barrejar dues coses. Es mereix que sigui una cosa mixta. Que hi hagi religió i laïcitat. Tens un entorn natural impressionant. S'hauria de fer una cosa valenta. Una hostatgeria que hi estiguis bé, i aprofitar més del que es fa, la seva vessant de natura i esport, fent per exemple, una via ferrada, com fa anys s’havia projectat. Actualment està en un procés judicial, però no és excusa per no començar-hi a treballar.\nCUP BERGA - Montse Venturós - Encara queden dos contenciosos administratius per resoldre pel que fa a tribunals, i encara queda tota la situació mercantil a resoldreambl'empresa. Sense la sentència definitiva no creiemoportú invertir-hi. És un centre neuràlgic imprescindible per la ciutat, és el far de la ciutat, com a muntanya, cultura, natura i religió. Hemeditat un llibre, sobre les plantes que hi ha, que sortiràproperament. Hemacabat la primera part de la portada d'aigüesfins a Queralt, queda una segona fase, que inclou la Font del Bou. Nosaltresapostem per fer-hi un alberg de la Generalitat.\nPer quan la Casa de la Patum?\nPSC - Abel García - És una de les coses que tenim pendents. Però no pot ser un espai museístic, ha de ser un lloc on passin coses. On hi hagi, per exemple, un lloc per prendre alguna cosa, i per fer activitats al voltant de la Patum.\nERC – Ramon Camps - La casa de la Patum anirà inclosa dintre del projecte: Berga, Capital de la Cultura Catalana. La Generalitat ens ha d'ajudar. Ha d'esdevenir un centre d'interpretació de la cultura tradicional catalana.\nJUNTS PER BERGA - Jordi Sabata - L’hem de tirar endavant.Som defensors de la cerca sistemàtica de subvencions. I amb la possibilitat de patrocini o mecenatge, o col·laboració publico privada.\nECIDIM BERGA - Daniel Fàbregas - Es podria buscar una nova ubicació pel museu del Circ i de la Natura i adaptar aquells espais per fer un lloc més vivencial de cara a la Patum, que sigui més atractiu per la gent que el visita. El que és important és parlar-ho amb tots, per fer projectes a llarg termini per la ciutat, tan en aquest cas com en altres, per tal que vagin més enllà d'un mandat.\nPP - Joan Antoni López Noguera - La ubicació actual ja està bé, però es podria buscar un lloc amb més repercussió. Caldria condicionar millor els espais actuals.\nBERGA EN COMÚ - Joan Torres - Ara tenim un problema. Al lloc que està hi ha molta humitat. Hauríem de traslladar tota la comparseria temporalment. També s'haurien de fer rèpliques, de tota la imaginaria. Hem d'anar a buscar finançament on sigui. La Casa de la Patum no ha de ser només un museu, ha de ser un centre d'estudis de coneixement i un lloc per fer-hi tallers. Ha d'estar prop de la plaça sant Pere. No ha de ser un macro projecte, però si un espai digne.\nCUP BERGA - Montse Venturós - És una de les gransfites que ha d'aconseguiraquestaciutat. Berga necessita un espai per salvaguardar tot el patrimoni que hi ha. Tot hi haverfet reformes, el lloc no té les condicions per poder garantir aquestpatrimoni. Tenim un projecterealitzat i aprovat per l'anteriorequip de govern, que va a l'Ateneu. Vamanar a la Caixa, però van decaure les ajudesdegutsobretot al procéspolític, el projecte costa 3,5 milionsd'euros, i més d'1 milió per fer la museïtzació.\nPer quan l'estació de bus?\nPSC - Abel García - Sí o sí l'hem de tenir. S'ha d'estudiar amb cura el lloc on ha d'anar, implicant a tots els agents en aquesta decisió.\nERC – Ramon Camps - L'estació de bus ens fa falta. La volem desencallar, i tenim el projecte de fer-la a la part de baix de la Rasa dels Molins. La Generalitat té el projecte fet. És viable que estigui feta en els quatre anys propers, i si no, almenys encarrilada. Hem de trucar a la porta de la Generalitat i insistir tant com faci falta.\nJUNTS PER BERGA - Jordi Sabata - La Generalitat té els diners, i estan esperant que l'Ajuntament els hi digui on la volem. No podem esperar més, l'hem de construir sí o sí, i hem d'aconseguir construir-la aquests 4 anys propers, durant aquest mandat, no podem esperar 4 anys més.\nDECIDIM BERGA - Daniel Fàbregas - Està claríssim que necessitem una parada de bus. Hem d'arribar a acords i consensos amb les altres forces polítiques de l'Ajuntament, però si no s'arriba, després d'un estudi tècnic dels llocs que es pot fer, s'ha de fer una consulta ciutadana.\nPP - Joan Antoni López Noguera - Això és bàsic. Una capital de comarca no pot tenir una estació com la que tenim. Podem posar unes marquesines i fer un petit edifici, a la Rasa dels Molins, per despatxar bitllets i no mullar-se, solucionaria de moment el problema. No cal una macro estació, que sigui practica i útil ja estaria bé.\nBERGA EN COMÚ - Joan Torres - S'ha de fer, no és un caprici, és una necessitat, i crec que s'ha de fer en menys de dos anys. El departament de Territori ja ens va pagar dos projectes. L'estació de bus ha d'anar a la part de baix dels pàrquings de la Font del Ros. Nosaltres ens comprometem a que estigui tot engegat en dos anys.\nCUP BERGA - Montse Venturós - Hemhagutd'abordaraltressituacions que no formavenpart del nostre programa, coml'urbanitzaciódelsPedregals, la del torrent de Santaeulàlia, la claveguera de la Rasa delsMolins i l'Institut Serra de Noet.Sinó haguéssimanat en detriment de la institució, i no podíempermetre que quedes més tocada del que estava.Tenim dos projectes de la Generalitat, un a la rasa delsMolins i l'altra al pàrquing de la Font del Ros, ara hem de decidir quindels dos. Hem de valorar-homoltbé, l'obra la paga la Generalitat, peròl'Ajuntament ha d'assumir totes les obres al seuvoltant, i tenen un costelevat.\nSobre el Barri Vell\nPSC - Abel García - Vam perdre una oportunitat amb la llei de Barris. Hi ha d'haver, per part de l'ajuntament, implicació i valentia. S'ha de sanejar. Ha de tenir carrers oxigenats i esponjats, amb espais exteriors pels nens i la gent gran. S'ha de fer un Pla Director del barri vell, on tots, amb un consents polític, estem disposats a perdre i a guanyar.\nERC – Ramon Camps - Es va perdre una oportunitat amb el Pla de Barris, que va quedar paralitzat. Nosaltres tenim un compromís ferm, si sortim escollits, d'obrir un procés participatiu, per veure com ha de ser el 2030. Agafar informació de tot Berga, per veure que volem que sigui, per poder fer un projecte. Un procés que duri un any i mig, fins a l'any 2020. El nostre Barri Vell inclou l'àrea del mercat Municipal, el cine Catalunya i el carrer Major. Tot en un global.\nJUNTS PER BERGA - Jordi Sabata - El barri vell ha d'estar cuidat, en bones condicions. L'hem d'endreçar i esponjar perquè la gent hi pugui passejar. Hem de revitalitzar el carrer Major. S'ha de buscar diners, i col·laboracions públicoprivades. També hi ha molts habitatges buits i amb "ocupes", als que hem de buscar solucions.\nDECIDIM BERGA - Daniel Fàbregas - Està brut i deixat. S'ha de fer un Pla de Barris, seriosament, com es va fer fa uns anys i es va deixar, per arreglar-lo.\nPP - Joan Antoni López Noguera - Ha d'estar més cuidat i donar-li vida. Revitalitzar-lo. El carrer Major hauria de ser com un Centre Comercial, que hi hagi botigues de tot. Si no fem res pel carrer Major, pot acabar com el carrer Buxadé.\nBERGA EN COMÚ - Joan Torres - És el que més inversió necessita, i parlo de dues coses, d'urgència i de diners. És de les actuacions més urgents que s’haurien de fer. Serà de les actuacions més cares, i no sé quant temps pot durar dignificar-lo plenament, de segur més d'un mandat. Durant el Pla de Barris es van presentar moltes empreses fantasmes. Hi ha molts habitatges que cal saber qui són els seus propietaris. Hem de canviar el POUM. Arreglar el Barri Vell implica, feina àrdua, llarga i carregosa.\nCUP BERGA - Montse Venturós - Enshemadonat que estemlligats de mans i peusperquèpràcticamenttot el BarriVelléspropietat de banc i caixes que avui han desaparegut o han sigutabsorbits. Vamhaver de tirar una casa a terrapelperill que representava, ensva costar 60.000 euros i encara no tenimresposta del banc. El nivelld'especulació ha estatelevadíssimdurant la bombollaimmobiliària, i avui en paguem les conseqüències. Per altra banda estànaixent un movimentmoltbonic, estanvenint a viuremoltagentjove al BarriVell, quanjo hi vaiganar, érem tres persones menors de 30 anys, avui ja sommés de 50. Cal una organitzaciómolt clara, i desenvoluparelsPlans de Millora Urbana del 2006, però fan falta diners.\nSobre el Parc del Lledó...\nPSC - Abel García - L'hem de revitalitzar, mobilitzant la gent cap a aquest indret, fent que passin coses. I de nit ha de tenir una millor il·luminació.\nERC – Ramon Camps - Està molt deixat. El volem recuperar per la ciutat, de mica en mica, per donar-li vida, perquè la gent pugui passar-hi la tarda amb la família. El parc ha de ser un reclam per fer-hi activitats, començant per l'amfiteatre.\nJUNTS PER BERGA - Jordi Sabata - Hem d'endreçar-lo de nou, on es pugui passejar o seure a llegir. A l'estiu hi ha de passar coses. Hem de ser una ciutat viva i cultural.\nDECIDIM BERGA - Daniel Fàbregas - Està molt deixat.S'han de fer Plans estratègics, i s'han de prioritzar les necessitats amb els diners que tinguem, és per això que hem d'arribar a acords entre tots, si no, no hi ha manera d'avançar.\nPP - Joan Antoni López Noguera - S'havien fet moltes coses. Ara està molt deixat. El primer que hem de fer és cuidar-lo i després donar-li vida.\nBERGA EN COMÚ - Joan Torres - Els que van decidir de posar-hi una pista de skate es van equivocar. S'ha d'aprofitar l'amfiteatre per fer actuacions. Cal arreglar l'enllumenat, i dotar a la Policia Municipal dels mitjans humans que necessita, per veure'ls passejant, de tant en tant, per allà.\nCUP BERGA - Montse Venturós - És un lloc meravellós al mig de Berga. Li falta llum. i hi ha la qüestió de la piscina, que ens agradaria poder arreglar però val una milionada. Cal fer actuacions més enllà del que hem vist fins avui. En el paquet de millora de l'enllumenat de carrers no li vam incloure perquè era necessari equipar bé els quadres elèctrics de la ciutat. Feia més de 30 anys que no es canviaven.\nSobre el Mercat Municipal...\nPSC - Abel García - És un edifici que està situat en un lloc estratègic. Si sóc alcalde, no quedarà com està. L'ajuntament ha d'implicar a la ciutadania, creant un procés participatiu amb els que hi viuen i els que tenen els seus negocis en aquella zona. La ciutadania no pot ser el complement circumstancial, ha de ser el subjecte.\nERC – Ramon Camps - Forma part del Barri Vell, com he dit. Entrarà dintre d'aquest procés participatiu, i així els propers que entrin, l'hagin de continuar. Tenir equipament al Barri Vell li donaria vida, un exemple seria el cine Catalunya, funcionant com a Centre Cívic.\nJUNTS PER BERGA - Jordi Sabata - És un bon lloc per proveir places de pàrquing, a vora d'un eix comercial com és el carrer Major. Això ajudaria a revitalitzar aquella zona. Però s'ha de valorar la inversió que s'ha de fer. Primer, però, hem de tenir en compte les parades que encara hi ha. Des de la política no podem prendre decisions si no són dialogades. Una bona idea seria visualitzar el carrer Major com a mercat Municipal. Hem de fer que passin coses al carrer Major perquè la gent hi vagi. Hem de col·laborar amb les empreses i els comercials perquè això passi.\nDECIDIM BERGA - Daniel Fàbregas - Va lligat amb la rehabilitació del Barri Antic. Hem de parlar amb els que tenen les parades, per mira si pot existir l'oportunitat de reubicar-los, i allà fer aparcaments. Si no és possible fer aparcaments, haurem de mirar una altra solució. Em sabria molt greu, que el carrer Major acabes convertint-se en, un altre carrer Buxadé. Jo sóc un gran defensor de les botigues de carrer, no de les grans superfícies.\nPP - Joan Antoni López Noguera - Crec que caldria parlar amb la gent que encara té parades al Mercat Municipal i mirar de donar-les-hi una sortida al carrer Major, o al lloc que ells volguessinm, i reconvertir-lo en pàrquings per revitalitzar aquesta part del Casc Antic.\nBERGA EN COMÚ - Joan Torres - És viable un mercat Municipal a Berga? Possiblement si haguéssim posat el mercat al costat del Mercadona, hauria sigut viable. Ara tan sols quedes dues o tres parades, s'hauria de parlar amb ells i facilitar-los el trasllat a on ells volguessin anar, i fer un aparcament allà. Una altra alternativa podria ser, fer un Centre Polivalent Cultural, on hi hagués diferents sales de diferent grandària, algunes pel jovent per fer jocs, altres per fer ball per la gent gran, i altres coses. Tot dependrà de la projecció que és vulguis donar al carrer Major, si s'aposta per ell, la solució passaria per fer un pàrquing Municipal amb uns preus moderats. Cal estudiar-ho.\nCUP BERGA - Montse Venturós - No s'hafet res des de l'any 1978. Avui queden 3 parades. Hi ha hagut una aposta molt clara per partdelsgovernsd'aquestaciutat i també una gran permisivitat a l'hora de deixard'obrirgranssupermercats, en detriment del petitcomerç. Berga es mereix un noumercatMunicipal. Segons la planificació urbanística va a la plaçaViladomat, on hi havia el sindicat, és un bon lloc, perquè el dissabteconfluiriaamb el mercatsetmanal, peròés una obra faraònica. El mercat actual hauria de ser un pàrquing del BarriVell. Pot ser, si tornem a sortir, que l'alcaldessa de Berga, filla del mercat Municipal, tingui de tancaraquest, fa molt mal, i tot per desídia. L'any 2000 teníem 1,5 milions de subvenció per fer el mercatnou, el 2011 hi havia 750.000 euros destinats al mercat, el 2015 ja no, a quès'handestinat?, no en tenim ni idea, no sabem on són.\nSobre els nostres carrers...\nPSC - Abel García - Hem d'il·luminar millor alguns carrers, i arreglar l'asfaltat i les voreres, no pot ser que la gent hagi de passar per carrers on hi ha voreres que no hi passa una família amb un cotxet. Però molt important de cara a un futur, hem d'humanitzar la ciutat, pensant mes en les persones i menys en els cotxes. Hem de tenir carrers per ser viscuts. Un dels compromisos que adquireixo, si surto elegit, és la de crear una ciutat per a les persones.\nERC – Ramon Camps - La prioritat han de ser el vianant, i no els cotxes. També cal fer el manteniment i no esperar a última hora.\nJUNTS PER BERGA - Jordi Sabata - Actualment tenen molts forats, és una de les coses que fa que no tinguem una ciutat de qualitat. Però més enllà d'això, hem de canviar el nostre concepte d'espai públic, hem d'anar cap a un nou model, amb espais públic pels que sigui còmoda caminar. No pot ser que tinguem voreres de tan sols 2 pams. Necessitem poder sortir a passejar\nDECIDIM BERGA - Daniel Fàbregas - S'ha de fer un Pla de carrers molt seriós. Si s'hagués fet un manteniment, no s'hauria de fer ara una gran inversió.\nPP - Joan Antoni López Noguera - Els carrers s'han d'arreglar. S'ha d'invertir en els carrers. Si, tenim un deute, però s'ha de fer un manteniment de les coses, si no aquests es deterioren tant que després s'ha de fer una gran inversió. Respecte al carrer del Roser jo faria una plataforma única i posar-hi uns pilots per separar el pas de les persones de la dels cotxes.\nBERGA EN COMÚ - Joan Torres - Tenen molts forats. Crec honradament que s'hauria d'haver fet un manteniment. Hi ha carrers de Berga que no s'han tocat des de fa més de deu anys. Pel que fa a voreres igual. Respecte al carrer del Roser, s'han d'ampliar les voreres encara que perdem aparcaments.\nCUP BERGA - Montse Venturós - Éscert que hi ha hagut una manca de manteniment. Però també hi ha hagut una manca de personal a la brigada, que hi continuasent, cosa que hem de revertir, i que va lligada a rebaixar el deute. Ara hemfet un Pla que es diuCarrersVius 2019 – 2021 per asfaltar bastantscarrers. No hohemfetabans, perquè no hohauríempogut pagar. Un delsnostreseixos era que, el que fèiem, hopagàvem. Hi havia 3 milionsd'euros de deute a petitsproveïdors, ara hotenimtotsaldat.\nSobre les cagarades dels gossos...\nPSC - Abel García - S'ha de crear un cens de tinença d'animals, amb ADN, per poder sancionar als amos d'aquests.\nERC – Ramon Camps - És un aprenentatge que hem de fer, la policia actualment no la veiem. Hem de fer dues coses: conscienciar i educar a la gent, i tenir més policia, per veure-la passejant pels carrers.\nJUNTS PER BERGA - Jordi Sabata - La solució, passa per fer una identificació de l'ADN de tots els gossos.\nDECIDIM BERGA - Daniel Fàbregas - Has d'afavorir que la gent censi els seus gossos, arribant amb acords, per exemple, amb les veterinàries. Buscar coses creatives, amb sentit comú. Després podrem mirar l'ADN, i posar multes; perquè la gent som així, amb dues o tres multes fortes que surtin a la premsa, la gent s'ho pensarà.\nPP - Joan Antoni López Noguera - Quan era regidor vaig plantejar aquesta problemàtica, i com l'Ajuntament no em feia cas, vaig fer una campanya, i vam enviar una bustiada a Berga amb una carta de conscienciació i una bossa per recollir les cagarades. Ara s'ha tornat a fer, i per això s'ha tardat 4 anys? Cal conscienciar a la gent. També es poden fer proves d'ADN i multar. Per desgràcia les persones som així, ens han de posar multes perquè ho fem bé.\nBERGA EN COMÚ - Joan Torres - De vegades es dedica, des de l'Ajuntament, molt temps a coses que són banals, i poc a d'altres que podrien solucionar amb poc la vida de les persones. Cal conscienciar, i si veus que la cosa continua, sancionar. A més de la Policia Municipal podem posar vigilants. Ens podríem plantejar si posar dos o tres cacodroms a Berga. Temporalment controlar l'ADN i multar. Una altra cosa són els pixats dels gossos. Necessitem educació, però, per desgràcia, al final hem d'acabar buscant mitjans punitius.\nCUP BERGA - Montse Venturós - Ara s'està treballant una campanya, conjuntament amb Berga Comercial, que ens ajudarà moltíssim. Els carrers són de tots i de totes. El carrer es casa de tots. I això és un concepte que a mi m'agradaria molt que l'entengués la gent. No treus al carrer al gos perquè cagui, i no el deixes cagar a casa teva. Les cagarades de gos són una responsabilitat dels propietaris, però, per altra banda, la institució ha de tenir mecanismes per conscienciar i per sancionar.\nSobre el civisme...\nPSC - Abel García - Pla de civisme per la ciutat. Crear la figura dels agents cívics. Hem de lluitar contra la brutícia, les pintades i les destrosses del mobiliari urbà.\nERC – Ramon Camps - Torno a repetir el d'abans. Hem de conscienciar i educar a la gent, i hem de tenir més policia, per veure-la passejant pels carrers.\nJUNTS PER BERGA - Jordi Sabata - Treballarem una línia de ciutat cívica des dels nens, creant campanyes perquè aquests vegin l'entorn urbà com a propi, però també hem de fer incidències puntuals sobre els grans. Sobre el tema de les pintades a les façanes, jo sóc un defensor de l'art urbà, però no de les pintades no artístiques, aqquestes les hem de solucionar.\nDECIDIM BERGA - Daniel Fàbregas - En civisme ens hem de posar seriosos. S'ha d'actuar. Hem de reestructurar la policia Municipal, veure quines són les necessitats reals. Tenir agents cívics, a l'estil de protecció civil. Buscarem solucions seient els cops que faci falta fins a arribar a grans consensos. I si no, farem consultes ciutadanes. Quin problema hi ha en fer parlar a la gent.\nPP - Joan Antoni López Noguera - Exactament igual. Hi ha moltes pintades, s'ha de netejar i fer campanyes de conscienciació, i multar, i si són menors d'edat, les hauran de pagar els pares.Acabarem aviat amb el problema.\nBERGA EN COMÚ - Joan Torres - Sembla ser, que si no estem sempre custodiats, no hi ha manera de què ens portem bé. Hi ha un problema de manca d'efectius en la Policia Local. Hauríem de tornar a les parelles mixtes, Mossos d'Esquadra, Policia Local. I potser no estaria malament recuperar la figura del "sereno", reconvertit en un agent cívic.\nCUP BERGA - Montse Venturós - Tot el que hi ha al carrer és de tots. També és certs que les pintades són una expressió de certs malestars. Hi ha espais que podem intervenir, però en façanes privades no. Hi ha altres actituds incíviques. Però més enllà de multar-les s'ha de prendre consciència. No s'ha de multar actituds de persones que no tenen ni un euro, que viuen al carrer. Multo a una persona per ser pobre?. A Berga li falta una altra pista com la de la Font del Ros. El jovent té dret a divertir-se, però els veïns també tenen dret a descansar, entre uns i altres hi ha d'haver un equilibri, i de vegades, parlant és més fàcil que multant.\nSobre la recollida d'escombraries porta a porta...\nPSC - Abel García - És la millor opció que s'ha pogut triar per solucionar el gran problema que tenim a la comarca amb el tema de les deixalles. És un exemple clar del que comentàvem. El Consell Comarcal ha agafat responsabilitats, surtin de la seva zona de confort i en dos o tres anys la gent podrà veure els resultats. L'ajuntament també ha de sortir de la seva zona de confort i agafar responsabilitats en els temes que més preocupen a la població.\nERC – Ramon Camps - Creiem que hem d'anar per aquí, però cadascú hem d'aportar el nostre granet de sorra. Aquest projecte, era necessari, però creiem que s'ha corregut i s'ha improvisat.\nJUNTS PER BERGA - Jordi Sabata - Els canvis importants sempre costen. Serveix per conscienciar-nos tots plegats. Estem en una fase de divulgació. En un futur s'haurà de replantejar, pot ser, altres maneres de recollida, però la societat ja estarà sensibilitzada. Aquest mètode d'impacte, actualment, és important, ja que hem incrementat la nostra capacitat de reciclatge.\nDECIDIM BERGA - Daniel Fàbregas - Està molt bé. Hem de ser més ecologistes. Ara portem poc, la gent i trobarà pegues, però com en tot, cal deixar passar el temps. El que no pot ser, és que a la plaça Dr. Saló, que hi tenim càmeres, hi hagi gent que hi deixi bosses i no actuem.\nPP - Joan Antoni López Noguera - Nefast. S'ha de reciclar, sí, però ens hem passat de frenada. Ja el simple fet que, Berga sigui la ciutat més gran de Catalunya que ho fa, ja és indicatiu. No podem ser un poble gran, hem de ser una ciutat petita. I això vol dir tenir uns impostos de ciutat i no de poble gran. El que no podem fer és emmirallar-nos en pobles petits, a veure què fan, i fer-ho nosaltres també. El que hem de fer és emmirallar-nos en les ciutats grans. Si fos gratis encara, però has de fer la feina tu, i a sobre has de pagar impostos. Has de tenir una habitació tan sols pels cubells. Els cubells al carrer no donen una bona imatge. La imatge que projectem és important, sobretot de cara al turisme. Hauríem d'anar cap a un sistema híbrid.\nBERGA EN COMÚ - Joan Torres - No em sembla malament. S'ha de fer una primera avaluació ciutadana, amplia. Hi ha llocs que els contribuents paguen el mateix, però no se'ls tracta igual. Hauríem de veure quines zones queden excloses del porta a porta, per exemple al Casc Antic. No dic que, no sigui bo caminar una mica, però hauria de ser per a tots. L'objecte de reciclar, també ha de revertir sobre la població. S'hauria de veure una millora en el rebut d'aquí a 2 o 3 anys, però crec que en lloc d'això, el rebut d'escombraries serà més car. El sistema d'illes, com es fa en algunes ciutats del País Basc, hauria sortit més barat.\nSobre l'accés a l'habitatge...\nPSC - Abel García - Hem de tenir un cens dels habitatges vuits. Són un actiu parat, que es podria fer servir com habitatges protegits, arribant a un acord amb els bancs o amb els propietaris.\nERC – Ramon Camps - Hem de recuperar pisos per fer convenis amb la gent. Arregla’ls nosaltres illogals, per exemple, durant 20 anys. També podem fomentar les cooperatives d'habitatges en solars de l'Ajuntament. No serà ràpid, ja que es necessiten molts diners, però ho aconseguirem fent un treball de formigueta.\nJUNTS PER BERGA - Jordi Sabata - Cal implementar polítiques perquè el jovent pugui accedir als habitatges. En aquest sentit, també hem de poder donar als propietaris garanties perquè tinguin confiança i d'aquesta manera posin al parc de lloguer els seus habitatges.\nDECIDIM BERGA - Daniel Fàbregas - Hem de parlar i buscar solucions entre tots. Nosaltres tenim les nostres idees però els altres grups en poden tenir d'iguals o millor que els nostres, per això hem de parlar-ho entre tots. Molta gent que "ocupa" pisos ho fa perquè necessita un sostre, i nosaltres no els hi oferim. Hem de ser creatius i hem de fer polítiques perquè això no passi. S'ha de protegir a la gent que lloga pisos, hem de fer pressió sobre els bancs que tenen pisos mors de fàstic, i que els tenen perquè formen part una base de dades que ells i treballen a escala de números, però nosaltres aquets pisos els necessitem. Mirem, treballem, assagem-nos i fem-ho, i fem-ho per escrit, i amb acord de ciutat.\nPP - Joan Antoni López Noguera - Seria una solució pel Casc Antic. S'ha de facilitar a la gent que lloga pisos poder fer fora a la gent si aquesta no paga, però això ultrapassa les competències de l'Ajuntament. Hi ha municipi que han arribat a acord amb entitats bancàries, per poder ofertar els pisos que tenen com a lloguer social.\nBERGA EN COMÚ - Joan Torres - La constitució diu que tenim dret a un habitatge digne, però no es pot fer des dels municipis. Jo crec en una regulació del lloguer. A l'Ajuntament hem de tenir un cens dels habitatges vuits que hi ha Berga i mirar que podem fer.\nCUP BERGA - Montse Venturós - És una problemàtica molt greu que forma part dels grans mercats especulatius. Les polítiques estatals són les que tenen competències, si elles no frenen els lloguers, no farem res. Per l'Ajuntament és molt difícil de fer coses. Nosaltres tenim polítiques d'habitatge, i podem modular l'IBI. També tenim l'Oficina d'Atenció a l'Habitatge, per les ajudes que dona la Generalitat, per poder pagar el lloguer.\nPSC - Abel García - Reactivació del Polígon industrial. Creació d'eixos comercials. Creació de línies de formació de professional. La indústria és important, però ens manquen professionals. Creació d'una escola de restauració.\nERC – Ramon Camps - El més important és que la gent no marxi. Volem que Berga sigui la millor ciutat per viure de tot Catalunya. Amb les noves tecnologies, avui pots treballar des de qualsevol lloc. Volem posar èmfasi perquè les nostres xarxes de telecomunicacions siguin molt bones. Perquè la gent, veient l'entorn i la qualitat de vida que tenen aquí, triïn quedar-se aquí. Necessitem cicles de Grau Superior. Hem de quadrar dues coses, les possibilitats que tenim a la comarca, amb els ensenyaments que es fan a la comarca. Hem de fer venir empreses. Hem de potenciar el polígon de Berga, l'hem de tenir com toca, i hem de reactivar el polígon comarcal d'Olvan, perquè molta de la gent que treballaran allà, viuran aquí. Hem de desenvolupar el sector agroalimentari, el de la fusta i el turisme.\nJUNTS PER BERGA - Jordi Sabata - Som molt a prop de Barcelona. Hem d'atreure emprenedors i empreses cap a Berga, i hem de fer esforços perquè la gent es quedi, avui en dia molta feina es pot fer des de casa. Hem de posar en valor la qualitat de vida per treballar aquí. Hem de fer venir gent. La nostra població disminueix, amb el que la nostra capacitat de pagar els nostres serveis públics va de baixa. No volem una ciutat immensa, però ens hem de posar una fita de població de 20.000 habitants, perquè l'Estat ens doni més recursos. Hem de tenir idees de futur per retenir el talent. Hem de tenir cicles formatius de grau mitjà i superior. Hem d'aconseguir que Berga exerceixi de ciutat, de capital i de tractora de la comarca.\nDECIDIM BERGA - Daniel Fàbregas - Berga tan sols és capital de comarca sobre el paper, perquè no està exercint com a tal. Una de les coses que hem de fer perquè el jovent es quedi, és començar a arribar a acords amb universitats, perquè vinguin a fer practiques en diferents àrees. Fer cicles de formació, perquè ens interessa per localització i zona. L'ajuntament no pot ser tan estricte i tancat, i tan poc obert de ment de cara a aquests projectes, que són beneficiosos per nosaltres. Hem de ser més flexibles, no dic de fer coses il·legals. Tenim 15.000 habitants, hem d'arribar als 20.000, perquè tindríem més beneficis econòmics de la Generalitat i Estatals. Hem de donar oferta. Hem de fer venir gent jove. Si obrir el polígon comarcal, molta gent viuria a Berga. Hem d'estudiar idees imaginatives. Fem moltes fires i firetes sense cap repercussió. Seria millor fer un parell de fires ben fetes. Podríem tenir, per exemple, una gran fira per Nadal, que cridi l'atenció, com l'Espinelves que té una afluència impressionant. Hem de ser un punt de referència perquè la gent vingui.\nPP - Joan Antoni López Noguera - El turisme d'interior augmenta. L'hem de potenciar. Estem a una hora de Barcelona. L'alt Berguedà és molt maco, però ens ho hem de creure. Ens hem deixat perdre moltes coses, com el triatló "Selfies" a Berga. Una altra cosa podria ser que els turistes d'hivern que fessin estada aquí, poguin tenir gratis el túnel per anar a esquiar a la Molina.\nBERGA EN COMÚ - Joan Torres - Aquesta és la veritable prioritat que tinc. No tenim mineria, no tenim tèxtil, però sí que tenim altres atractius que poden donar feina. Hem d'incentivar, junt amb el Consell Comarcal, que s'aprofitin aquestes coses, però sense partidismes. Una altra cosa que es tindria de fer és portar moduls de Grau Superior, o algun Grau Universitari, i si volem que la gent treballi aquí, alhora hem de crear lloc de treball, i en aquest sentit, benvinguda sigui la iniciativa privada, la iniciativa publica i la iniciativa mixta, però hem de posar les bases, els fonaments. Estem pensant que fer amb Sant Francesc, perquè no podria tornar a ser el que era. Perquè ho tens tot de cara, i revitalitzaríem part del Casc Antic.\nCUP BERGA - Montse Venturós - No tenimcompetències en l'àmbit local, però si podem fomentar dinàmiques que fomentinl’ocupació. Per exemple, en el Pla de Polígons, l'Ajuntament, va concursar ambtotselsajuntaments de la Diputació de Barcelona, i vam quedar tercers de la província. Ens donaran una subvenció d'1,3 milionsd'eurospelpolígon. La primera part, el 2019 i després el 2020 i el 2021. Si millorem les infraestructures, pot ser que sí que li interessi venir a alguna empresa, ara ja poden accedir a l'aiguacalenta a través de la central de Biomassa, que és un projecte que s'haacabatdurantaquestmandat. Pel que fa al primer sector, enshemsumat a un projecte que s'harealitzat des de PromocióEconòmica, que té el suport de Treball de la Generalitat i d'Agricultura, i hemsignat un conveni i ens han donat 30.000 euros per finançar un estudi, i ja hotenimtotencarat. Portaràocupació, en l'àmbit agrícola, a la ciutat, a unes 20 i pico persones, que podranviured'aquest primer sector. Fent, per exemple, els menús escolars de totes les escolespúbliques de Berga, i les nenes i nens, podranmenjarproducteslocals.\nPSC - Abel García - No són ells, ells, som tots. Estem davant, més d'un tema social i econòmic que no cultural, creat pels que tenen el poder. Crec que un eficaç sistema d'integració és a través de l'intercanvi cultural i l'esport; quan els nens corren darrere una pilota tots són iguals, els valors esportius ens poden ajudar molt en aquest apropament. Hem de crear aquests espais.\nERC – Ramon Camps - Han de ser un més. Catalunya està feta de gent que ve de fora. Tenim pocs fills. Creixem a base d'immigració. Hem d'acollir-los, ajudar-los a integrar-se i aprendre coses de la seva cultura, i ells també han d'aprendre coses de la nostra cultura. Hem de fer activitats i propostes perquè ens coneixem i ens apropem més. Treballarem perquè tothom tingui els mateixos drets i deures.\nJUNTS PER BERGA - Jordi Sabata - Hem de fer polítiques per poder-los ajudar. Fer polítiques de cohesió i sensibilització. Hem de crear xarxa amb les mateixes associacions. Dialogar per coneixents entre nosaltres. Hem de fer polítiques d'habitatge que no ens vagin a la contra, no hem de crear guetos. La república que volem l'hem de construir entre tots, i tots vol dir tots.\nDECIDIM BERGA - Daniel Fàbregas - Són ciutadans com nosaltres, que tenen les seves inquietuds, moltes diferents de les nostres, i que s'han de tenir en compte, i que els hem de fer visibles, perquè són gent que treballa, paguen els seus impostos i viu a la nostra ciutat. Són ells que ens diran que necessiten i com fer-se visibles, i això serà una feinada, però l'única solució és seure amb ells.\nPP - Joan Antoni López Noguera - Aquí pot venir tothom, però ha de respectar les nostres normes de convivència, que ens han costat anys d'aconseguir-les, per no dir segles. Qui vengui a remar fantàstic, qui vingui a una altra cosa, fora. Han de venir a respectar a la gent, i a respectar els nostres costum. S'han d'adaptar a la cultura que tenim. Quan nosaltres anem a un altre país, ens adaptem a la seva cultura. L'Ajuntament té poders en tema de conscienciació. La cultura està canviant.\nBERGA EN COMÚ - Joan Torres - S'ha de diferenciar entre immigrants i refugiat. Ningú marxa de casa seva perquè vol. Entre tots hem de buscar la manera de conviure i integrar, de forma gradual i diària. Un dels grans problemes és la religió. La diferencia de quan nosaltres anàvem a Alemanya, és que aquella gent et deixava molt clar quins eren els nostres drets, i els nostres deures, i aquí no els hi hem sabut explicar bé. Tothom tenim dret a l'educació i la sanitat, però des de l'argumentació. Des de l'Ajuntament hem de vetllar per no generar guetos, hem de fer tots els esforços per integrar, és cert però, que hi ha gent que no es vol integrar.\nCUP BERGA - Montse Venturós - Hi ha una situació d'estigmatització molt bestia, i hi ha una manca de recursos brutal, una llei d'estrangeria que fa feredat, per la vulneració de drets. Hi ha tot un seguit de coses que augmenten el racisme, hi ha tot un seguit de situacions institucional que fan que aquest racisme augmenti. Com el tòpic que com més fills tenen més ajudes els hi donem, però si mires les dades de l'Ajuntament de les ajudes que es donen, veureu que és fals; tan sols una cinquena part van a parar a gent de fora, les altres quatre parts van a parar a gent d'aquí. Hem d'avançar. Hem de fer una cultura d'aprenentatge.\nPSC - Abel García - No podem seguir tenint un pavelló amb goteres. S'ha d'arreglar la piscina d'estiu. Crearem l'Oficina de les Entitats, per donar suports al teixit associatiu de la ciutat, i prenem el compromís de construir una pista d'atletisme. Berga té un gran potencial. Quina ciutat pot dir que, en menys de 5 km, es pot practicar la natació, el vol (parapent) i el trail. Hem d'aprofitar-ho.\nERC – Ramon Camps - Hem d'ajudar a totes les entitats a fer la seva tasca, amb la intendència, si més no. Hem de ser un recurs per a les entitats.\nJUNTS PER BERGA - Jordi Sabata - Infraestructura: Hem de tenir un pla que manteniment dels edificis públic a nivell tècnic, i s'ha d'executar en el llarg del temps, sigui quin sigui el color que hi hagi a l'Ajuntament. Hem de tenir una escola d'esport municipal en col·laboració amb les entitats. Hem d'ajudar entitats esportives, que tinguin el recolzament necessari. Som una comarca amb una gran tradició d'esports de muntanya. Hem de vehicular tot això. Per mi l'esport és un fet cultural. Ajuda a les persones a desenvolupar-se i ampliar la seva esfera. Esport i cultura han de ser dos dels pilars de la nostra comarca.\nDECIDIM BERGA - Daniel Fàbregas - Quants anys fa que es parla de la pista d'atletisme? Quants possibles campionats ens hem perdut, amb el que implica de turisme per la ciutat, per culpa de no tenir-la o de tenir un camp de futbol en males condicions o un pavelló amb goteres. Hem de seure amb els de la Taula d'Esports, i anar prioritzant. Quant a la pista d'atletisme ja haguérem de tenir, ubicació, plànols i haver posat la primera pedra. No parlem de què s'hagi de fer ja, perquè és una gran inversió, però fer una pista provisional on es poguessin fer activitats ja es podria fer.\nPP - Joan Antoni López Noguera - Tenim les infraestructures deixades, s'ha de parlar amb les federacions. Una part de la recaptació de les Quinieles va pels clubs, però s'ha de demanar, i insistir i insistir.\nBERGA EN COMÚ - Joan Torres - A Berga li fa falta una pista d'atletisme, i s'ha de fer perquè les entitats esportives ens la demanen des de fa molts anys. Cal doncs que comencem a treballar, perquè en un any no es pot fer, hi ha moltes coses per fer abans no es pugui començar. Hi ha un seguit d'entitats que mouen molta gent. Ara s'ha fet una Taula d'Entitats, i jo, gairebé signaria tot el que ens van pasar; promoció i incentivació de l'esport, manteniment de les instal·lacions esportives, instal·lacions noves. Això és el meu programa. La gent és la que ens ha de dir el que necessita.\nCUP BERGA - Montse Venturós - Hi ha hagut una molt bona feina. El Tossalet ha pogut consolidar-se i funcionar com a Centre Esportiu Municipal, garantint que a final d'any els números donin, això per mitjà de convenis. El tema de les goteres del Polígon està solucionat. Hem fet un projecte i, hi tindrem de destinar 150.000 euros, i tot, per la desídia de governs anteriors, per no haver executat la garantia d'una obra que no estava ven feta.\nSobre la cultura...\nPSC - Abel García - Centre de Dinamització Cultural com a centre de trobada. Programació estable de teatre i música. Donarem suport a les activitats.\nERC – Ramon Camps - Hem de donar facilitats a les entitats perquè l'agenda cultural creixi. Necessitem tenir moltes activitats, per aconseguir d'aquesta manera ser la Capital de la Cultura Catalana. Hem de canviar l'actitud actual i ajudar molt més a les entitats. També hem d'aconseguir ser la Capital de la Cultura Tradicional Catalana, que va lligat amb el tema de la Casa de la Patum. Tot això ens portarà turisme.\nJUNTS PER BERGA - Jordi Sabata - La cultura associativa a Berga és potent. Pensem en Sant Francesc com a un nucli cultural. No podem tenir un fons de reserva patrimonial tan important com tenim a la caserna, sense fer-ne divulgació. Hem de crear una infraestructura patrimonial potent per generar autoestima. Un Espai Cultural del Passat. El passat genera coneixement i autoestima. Cert sentit de pertinença a una comunitat, on es puguin fer conferències i exposicions.\nDECIDIM BERGA - Daniel Fàbregas - Hi hagut moltes activitats culturals però gràcies a iniciatives privades. Pensem que la cultura que s'ha fet des de l'Ajuntament ha sigut molt ideològica, en què no ha importat molt l'assistència. S'han de fer activitats culturals més plurals i dirigides a tota la gent. Hem de tenir una planificació. Hem de poder portar obres de totes les arts escèniques. Hi ha moltes exposicions circulant per Catalunya, hem d'incloure Berga en aquest circuit.\nPP - Joan Antoni López Noguera - La cultura ha d'estar oberta a tothom. S'ha permès que de la Patum, se n'apoderessin certes cultures. No es pot polititzar la Patum. No podem posar símbols a la comparseria. Les minories també s'han de respectar. La Patum es Patrimoni de la Humanitat i s'ha permès que se n'apoderessin uns quants.\nBERGA EN COMÚ - Joan Torres - S'ha de tornar a reactivar el parc del Lladó com a pol cultural de teatre i de música, juntament amb exposicions itinerants, a sant Francesc, que hauria de ser un altre pol.\nCUP BERGA - Montse Venturós - A la cultura hi ha de poder accedir tothom, i ha de ser universal, la cultura ha de ser un motor de canvi. S'han fet obres de micro teatre, en diferents indrets de Berga, s'ha implementat el Sona Bé, que omple les places de manera gratuïta. Hi ha hagut una gran programació teatral. Hem promocionat en cinema, fent el cicle Gaudi, els dijous al Patronat. Han vingut els millors rapsodes catalans, omplint el teatre Municipal. S'ha treballat molt en el tema de patrimoni cultural. Vam arreglar la reserva del museu, i la vam catalogar. S'han fet les xerrades de la "Peça del mes", on la gent ha pogut veure algunes de les peces que tenim a la reserva del museu, i que ha tingut un molt d'èxit. A Sant Francesc estem condicionant la primera planta, que serà un espai expositiu, dedicat només a obres pictòriques i escultures. Hi traslladarem la biblioteca i l'Arxiu Comarcal. Volem que Sant Francesc sigui el pol cultural de la ciutat, ja que al seu voltant també hi ha, el Conservatori, l'Escola de Música i el Teatre Municipal, on es generi molta activitat.\nDones i violència de gènere...\nPSC - Abel García - Hem de fer una aposta decidida per tenir una societat paritària, i lluitar contra la violència masclista.\nERC – Ramon Camps - Home i dona som iguals. Nosaltres ens presentem amb una llista cremallera, perquè ens ho creiem, i donem exemple. I en els llocs on l'Ajuntament estigui present incidirem perquè les dones tinguin la representació que els hi pertoca. Farem campanyes davant la ciutadania per conscienciar-la que tots som iguals.\nJUNTS PER BERGA - Jordi Sabata - Hem de treballar per la igualtat de gènere. Jo no en tinc cap dubte i hi hem de treballar perquè així sigui. Homes i dones som iguals. Hem de treballar per eradicar les violències sexistes.\nDECIDIM BERGA - Daniel Fàbregas - L'Ajuntament ha de tenir tolerància zero amb el maltractament de les dones. I zero vol dir, presentar-se, si cal, com a acusació particular i poder actuar d'ofici.\nPP - Joan Antoni López Noguera - És un tema que em preocupa, sobretot perquè la gent jove és molt més masclista que la gent gran. Des de l'Ajuntament ja si treballa i es fomenta, però s'ha d'enfocar des de la igualtat de les persones, sigui quin sigui el seu gènere. Les persones són persones, i se les ha de tractar com persones. Estem perdent els valors.\nBERGA EN COMÚ - Joan Torres - Hem de conscienciar a la gent que la dona no és un objecte, i no ho serà mai. No, és no, i qui digui el contrari, no sap de què va la vida. Però no, és no, a totes les edats.\nCUP BERGA - Montse Venturós - Aquesta legislatura s'ha treballat molt en la conscienciació femenina i també en la masculina, de quins son els rols que exerceixen cadascú, per entendre-ho d'una altra manera, perquè la relació entre els homes i les dones són d'igual a igual, i en aquest sentit hi ha hagut molta conscienciació, sobretot a través de la campanya Vull la Nit, que ha sigut un punt brutal d'atenció a les persones que puguin haver patit una agressió o un abús, o fins i tot hagin pogut estar assetjades.\nSobre LGBT, lesbianes, gais, bisexuals i transsexuals...\nPSC - Abel García - Hem de donar compliment a la llei d'igualtat i llibertat. Adaptant per exemple, els formularis i els espais públics. L'ajuntament ha de ser bel·ligerant i abanderar aquestes denúncies.\nERC – Ramon Camps - Si es detecta que a la nostra ciutat hi ha problemes contra aquests col·lectius, l'Ajuntament ha de ser el primer a defensar-los i protegir-los. Hem de conscienciar a la gent en la no discriminació. Si hi ha un problema, l'Ajuntament hi ha d'estar allà el primer, per solucionar-ho o per ajudar a passar el tràngol si els fets ja han passat. La predilecció sexual de les persones és lliure.\nJUNTS PER BERGA - Jordi Sabata - Com pot desenvolupar-te a tu mateix si la gent et rebutja. L'opció sexual no és una opció, és un fet. Hem de treballar perquè la gent pugui senzillament ser, sense haver de donar explicacions.\nDECIDIM BERGA - Daniel Fàbregas - És un col·lectiu invisibilitzat. No poden gaudir de la seva llibertat sexual a la nostra ciutat. No pot ser que per gaudir de la seva llibertat hagin de marxar de Berga, tant en temes d'oci com per muntar negocis. Tots som persones, i totes les persones mereixen un respecte.\nPP - Joan Antoni López Noguera - Estem en un país lliure, i s'ha de respectar a tothom. Ens ha de donar igual que faci cada persona amb la seva vida personal.\nBERGA EN COMÚ - Joan Torres - No té cabuda cap mena d'insult, ni de menysteniment, ni de menyspreu. S'ha d'incidir sobre el civisme i la diversitat sexual.\nCUP BERGA - Montse Venturós - La conscienciació és un element molt important, s'ha de treballar i fer polítiques clares que vagin encarades sobretot a no estigmatitzar les persones perquè estimen, i per com estimen. Va haver-hi 1.300 visites als punts Vull la Nit durant la Patum, per assessorar-se i informar-se. Es va fer una formació als treballadors de l'Ajuntament de Berga, s'ha creat el Pla d'Igualtat a l'Ajuntament i una comissió d'igualtat. Hem generat també el protocol d'Abordatge de Situació d'Àmbit Laboral, i també una comissió per treballar tot el tema d'assetjament laboral. I ara estem treballant un protocol per l'Escola de Música i pels Centres Educatius de la ciutat.\nPSC - Abel García - S'ha de dinamitzar Berga, s'han de crear sinergies amb els empresaris. Si es dinamitza, passen coses, si no hi passa res, el jovent marxa. Pla local d'actuació per la joventut. Fer una anella cultural i d'oci de Berga al voltant de Sant Francesc.\nERC – Ramon Camps - Hem d'aconseguir de tenir certes activitats, que altres pobles més petits tenen i funcionen, i aquí no ho hem aconseguit. Si totes les entitats veuen que l'Ajuntament els recolza, tindran ganes de fer més coses. És una feina que hem d'anar fent poca a poc.\nJUNTS PER BERGA - Jordi Sabata - Tenim clar que hem d'aconseguir incentivar-los, vehiculant nous projectes. Una ciutat sense jovent en els seus carrers és una ciutat morta. Cal buscar la seva col·laboració per trobar solucions.\nDECIDIM BERGA - Daniel Fàbregas - No tenim oci pel jovent. Marxen fora. No ens hem preocupat. No estem parlant sols de discoteques. Hi ha empreses d'oci que s'han volgut instal·lar aquí, però som tan estrictes que han marxat a un altre lloc.\nBERGA EN COMÚ - Joan Torres - Quan s'han volgut muntar discoteques o sales de festa han acabat tancat. Quan el Memfis funcionava, era una altra època. No teníem les comunicacions que el jovent d'avui tenen. Les ciutats universitàries, Vic, Manresa, mouen molta més gent, i aquí no en tenim. Per no saber, no hem sabut ni aprofitar la gent del càmping. Venim d'on venim, i no estem fent res per anar enlloc, continuem pensant que Déu ja proveirà.\nCUP BERGA - Montse Venturós - Hem acabat el local de Joves, i aquests van fer un mural a les parets, perquè és el seu espai, i se l'han de fer al seu gust. És una de les fites d'aquesta legislatura que estem molt contens d'haver pogut fer. En el tema d'oci nocturn, per la Patum i els Elois, hem diversificat els actes en diferents llocs de la ciutat.\nSobre la gent gran...\nPSC - Abel García - La gent gran necessiten els seus espais. L'ajuntament ha de propiciar un envelliment actiu. Hem de crear una oficina real de voluntariat formada per gent gran. Aquests, per la seva experiència, poden aportar molt als joves i als no tan joves.\nERC – Ramon Camps - Les voreres, carrers i parcs de la nostra ciutat han d'estar bé. La gent gran ha de poder passejar i gaudir de la seva ciutat. Els hem de poder atendre quan tinguin dificultats pel seu dia a dia. Hem de tenir uns bons Serveis Socials per atendre l'envelliment de la nostra societat. Ara toca enfocar la nostra mirada a la residència, ja que no tindrem l'hospital; hem d'incidir perquè la gent gran pugui envellir bé a casa, la residencia ha de ser l'últim recurs.\nJUNTS PER BERGA - Jordi Sabata - Hem d'incentivar a la "nova gent gran", vehiculant projectes, com poden ser el voluntariat o la connexió amb els infants. Pel que fa al col·lectiu de gent gran amb dependència hem de procurar per satisfer les seves necessitats.\nDECIDIM BERGA - Daniel Fàbregas - Tenim una població envellida. No es fan activitats ni locals per la gent gran. Abans es feia vall a l'Ateneu, ara han d'anar Avià. Ens ho hem de replantejar. No podem posar tantes traves. La gent gran té les seves necessitats i qui millor que ells per saber que necessiten. Hem de donar-los veu. La principal premissa nostra son les persones.\nPP - Joan Antoni López Noguera - Som una de les comarques més envellides de Catalunya. La ciutat ha d'estar adaptada a la gent gran. Els carrers els tenim en mal estat.\nBERGA EN COMÚ - Joan Torres - Hem de tenir respecte per tothom. Hem de cuidar a la gent gran com a tu t'agradaria que et cuidessin. Si aconseguim que la joventut és quedes també cuidaria de la gent gran. Fomentar que la gent gran visqui en comunitat, i s'autogestionin, és una bona proposta per a Berga, l'Ajuntament ha de poder-ho facilitar. Va ser un error muntar una Residencia Municipal de les proporcions que té, una residència sols és rentable a partir d'un cert nombre de persones, i aquesta és molt justeta. Hem de treballar perquè hi hagi llocs per estudiar, i que hi hagi llocs de treballs, perquè d'aquesta manera es quedarà aquí el jovent, i aquests cuidaran dels seus pares.\nCUP BERGA - Montse Venturós - A mi no m'agrada separar la gent gran de la resta. Aquesta societat està muntada d'una manera que quan deixes de ser productiu sembla que molestis; doncs no. Perquè són un pou d'experiències, ells ens han aconseguit que avui, pugem treballar 8 hores, tenir un permís de maternitat, i un munt de drets; i a sobre les persones que s'han de dedicar a cuidar-los tenen unes condicions laborals vergonyoses. El Casal Cívic és un espai molt utilitzat per la gent gran, on hi ha les aules de formació, i es fan un seguit d'activitats voluntàries brutal. El que hem de mirar principalment és que, el final de la seva vida, sigui digne i sigui el millor que pugui ser. El que s'ha de fer amb la gent gran, bàsicament, és tenir-los en compte, i saber que existeixen, i aprendre molt d'ells.\nSobre sanitat i salut...\nPSC - Abel García - És una prioritat. Tenim una comarca desfavorida en l'àmbit sanitari. No pot ser que els caps de setmana, en un cas d'urgència, l'oculista que tinguem més a prop estigui a Terrassa. Tenim una població amb més gent gran que jove, el que vol dir que hem de lluitar per un sistema sanitari potent i de qualitat.\nERC – Ramon Camps - Hem de tenir tots els serveis que necessita aquesta ciutat. Estarem dintre del Consell de l'Hospital, d'aquesta manera podrem incidir en aquests temes.\nJUNTS PER BERGA - Jordi Sabata - L'hospital és important. Entre la cessió i acceptació de l'hospital per part del CatSalut ha de passar un període de temps intermedi, mentrestant, s'ha de seguir gestionant, i s'ha de gestionar bé, per tal que la ciutadania se senti satisfeta.\nDECIDIM BERGA - Daniel Fàbregas - L'Hospital està en procés de passar al CatSalut, però mentre duri aquest traspàs, les coses no poden anar com fins ara, i s'ha d'establir un Pla de Salut per garantir que el que tenim no anirà a pitjor. Un cop fet el traspàs hi haurà d'haver un Ens que coordini la salut a la comarca, no com a òrgan gestor-director, que no podrà, però ha de poder arribar a un acord amb tots ells.Un Ens integrador entre primari, hospital, residencia i atenció domiciliaria (gent gran). Aquest ha de vetllar perquè tot això funcioni bé. No pot anar cadascú per la seva banda, tots han d'estar entrelligats.\nPP - Joan Antoni López Noguera - Hem de lluitar per no perdre almenys els serveis tenim.\nBERGA EN COMÚ - Joan Torres - Hem de vetllar per una sanitat de primer ordre, i encara més degut a la població envellida que tenim en aquesta ciutat.\nCUP BERGA - Montse Venturós - Pel que fa a l'Hospital, hemfet la cessió al CatSalut, peròseguimtenint el patrimoni, i hemaconseguit que elstreballadorsmantinguin totes les condicionslaborals, i una part del deute a curttermini també se'n fa càrrec el CatSalut. És un bon pas per garantir aquestcaràcterpúblic que ha de tenirqualsevolcentre hospitalari, i a la vegada garantir que l'Ajuntament es podrà dedicar a treballar en l'àmbit de les sevescompetències, que sónbàsicament, en la prevenció de la malaltia. Entre altres coses hem de fomentar la salut a través de l'esport.\nNo hi ha conclusions, ni comentaris per la meva part, vull ser imparcial, només sóc el missatger de les vostres preguntes. L’ordre de les respostes és el mateix en que es van fer les entrevistes.No hi ha preferències, ni preferits.Reflexioneu i voteu amb llibertat, però el guanyador ha de ser Berga.\nMés en aquesta categoria: « Presentació del llibre: Una Caca de Pessebre, guanyador del premi Xaro Vidal Maçaners celebra la 35a edició de la Trobada d’acordionistes »


Irish soft coated wheaten terrier - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n040 (FCI )\nL'Irish Soft Coated Wheat Terrier és una raça de gos originària d'Irlanda. Hi ha quatre varietats: tradicional irlandesa, pesat irlandès, anglès i Estats Units. Aquests gossos tenen una capa única que deixa anar molt poc pèl, per la qual cosa pot ser tolerat més fàcilment per persones al·lèrgiques a altres races.\n4 Creuaments de races\nAquesta raça va ser criada a Irlanda per ser un gos de granja d'ús múltiple, les funcions haurien inclòs observació i vigilància de bestiar. Es creu que pot estar relacionat amb el de Kerry blue terrier. Avui competeixen en l'obediència, l'agilitat i el seguiment i s'utilitzen de vegades en teràpia assistida per animals.\nMalgrat la seva llarga història no va ser reconegut com una raça a Irlanda per l'Irish Kennel Club fins al 1937. El 1943, el Britidh Kennel Club va reconèixer la raça en el Regne Unit. Els primers van ser exportats als Estats Units a la dècada de 1940, però l'interès en la raça va trigar deu anys a desenvolupar-se. Finalment el 1973 van ser reconeguts per l'American Kennel Club. A la dècada de 1970 van ser importats a Austràlia per Anubis Kennels, des de llavors s'han importat molts més. Una recent importació de gossos d'estil irlandès han millorat i ampliat el seu patrimoni genètic.\nL'Irish Soft Coated Wheat Terrier és un gos ferm, equilibrat, de dors recte i de pit profund. Té un cap rectangular i ben proporcionat amb un stop definit. Els seus ulls tenen una forma una mica ametllada i les orelles són petites i doblegades lleugerament cap endavant. Als països en què està permès, sol portar la cua tallada. Té un pèl suau, sedós i de color blat, que se li pot arreglar o no.\nSón generalment una raça de llarga durada. Són susceptibles a diverses malalties hereditàries, encara que són més coneguts per dues condicions de perdre de proteïnes: proteïnes nefropàtia (PLN), on el gos perd proteïnes a través dels ronyons, i proteïna enteropàtia (PLE), on el gos és incapaç d'absorbir completament la proteïna en el seu intestí, causant que passi en els seus excrements. PLN i PLE són potencialment fatals, però si es detecta amb antelació suficient, de vegades poden manejar-se amb canvis en la dieta estrictes i els productes farmacèutics. Hi ha proves de laboratori que poden ajudar en el diagnòstic de PLN i PLE; aquestes condicions tenen una manera desconeguda de l'herència, però hi ha programes de recerca, principalment en els Estats Units i en el Regne Unit.\nAltres qüestions de salut són la displàsia renal, malaltia inflamatòria intestinal, malaltia d'Addison i càncer. Alguns Wheatens també poden patir d'aliments i mediambientals de les al·lèrgies. Els propietaris potencials han de discutir les qüestions de salut amb l'obtentor abans de decidir-se a obtenir un cadell. També són propensos a desenvolupar una malaltia de la pell anomenada Dermatitis atòpica.\nCreuaments de races[modifica]\nExtraoficialment aquesta raça es creua amb el Canitx estàndard per crear la raça mixta coneguda com el Whoodle, i es creua amb el Beagle per crear la raça mixta coneguda com el "Wheagle". També es creua amb el gos llebrer per obtenir la raça mixta anomenada Lurcher.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Irish_soft_coated_wheaten_terrier&oldid=22269759»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 8 nov 2019 a les 00:17.