«Finalità e architettura di una descrizione codicologica con verifica sulle banche dati in rete» | slimm.moixo.website\n«Finalità e architettura di una descrizione codicologica con verifica sulle banche dati in rete»\nTuesday, 16 October, 2007 - 19:30\nGabriella Pomaro, experta en paleografia i codicologia de la Universitat de Florència, inaugurà el curs 2007-2008 del SLIMM amb un seminari titulat Finalità e architettura di una descrizione codicologica con verifica sulle banche dati in rete. A partir dels anys vuitanta, la catalogació sistemàtica del patrimoni manuscrit ha beneficiat els mètodes de descripció dels còdexs. De fet, una bona catalogació dels manuscrits és un recurs fonamental per a tots aquells que vulguin endinsar-se en l’estudi de la cultura antiga. A Europa, el patrimoni manuscrit és immens però no a tot arreu disposen d’una bona catalogació d’aquest patrimoni. Mentre Alemanya sempre ha estat a l’avantguarda de la catalogació de manuscrits, l’Estat espanyol, en canvi, no compta amb una catalogació prou exhaustiva dels manuscrits. I a França, gran part del patrimoni manuscrit es troba únicament a París. Finalment, a Itàlia tampoc no hi ha una bona catalogació dels manuscrits, tal vegada perquè la intercomunicació entre el món acadèmic i les biblioteques no és del tot fluïda. Tot i així, a Itàlia trobem diversos exemples de recursos útils que els estudiosos tenen al seu abast per a l’estudi dels manuscrits: primerament, la base de dades italiana Manus (http://manus.iccu.sbn.it/) constitueix una referència destacada en l’àmbit de la catalogació de manuscrits. Es tracta d’un programa nacional per censar la totalitat dels manuscrits de les biblioteques italianes. Aquesta base de dades no només ofereix la possibilitat de consultar una fitxa de descripció força completa de cada manuscrit censat, sinó que també ofereix l’opció de veure’n algunes imatges. En segon lloc, la NBM-Nuova biblioteca manoscritta (http://www.nuovabibliotecamanoscritta.it/) permet fer una recerca simple i una descripció analítica dels manuscrits de les biblioteques de la regió italiana del Vèneto. Per acabar, Codex (http://www.nuovabibliotecamanoscritta.it/) és un inventari dels manuscrits medievals de la Toscana, en què també hi ha petites descripcions codicològiques dels manuscrits.\nTot i que la catalogació analítica dels manuscrits és de gran utilitat, requereix molt de temps i sovint els estudiosos no aprofiten la totalitat dels recursos electrònics de què disposen per a un estudi exhaustiu dels manuscrits. Pomaro creu en la necessitat d’utilitzar, a la llarga, no només bancs de dades, sinó també bancs d’imatges que facilitin la consulta ràpida dels còdexs i que en permetin estudis individualitzats. La consulta d’una imatge de qualitat pot equivaler a la consulta de l’original, quan aquesta última no és accessible. Com a mostra, el CEEC (Codices Electronici Ecclesiae Coloniensis, http://www.internet-description.com/c/codices-electronici-ecclesiae- coloniensis.html) de la Universitat de Colònia. Aquest banc de dades és una empresa molt ambiciosa que recull descripcions analítiques dels manuscrits i n’inclou les imatges.\nPer tal d’entendre el funcionament de la descripció codicològica, Gabriella Pomaro proposa la següent estructura descriptiva de suport a les imatges electròniques d’un còdex. Aquesta ha de facilitar el treball teòric i científic, ha de ser modular i interdisciplinària i, alhora, ha de ser sostenible econòmicament. Primerament, divideix la descripció estàndard d’un manuscrit en cinc àrees: la catalogràfica, la codicològica, la històrica, la de contingut i la bibliogràfica. Defensa la descripció de tipus modular, perquè opina que ha d’existir col·laboració entre estudiosos d’àmbits diferents. De fet, el manuscrit, en últim terme, és un objecte i, per tant, l’estudi del suport d’aquest objecte pot ajudar a determinar-ne l’origen o la funció, per exemple. Tot i que l’estructura del manuscrit és important, cal eliminar-ne les dades supèrflues i innecessàries que puguin fer que l’estudiós perdi de vista la finalitat de l’estudi.\nLa primera és l’Àrea 1 estàndard; la segona, l’Àrea 2, mínima i ampliable al mòdul, consisteix, principalment, en la descripció de l’escriptura del còdex amb un lèxic controlat i unívoc; la tercera és l’Àrea 3, màxima i ampliable al mòdul: aquesta àrea és la més important i s’encarrega de l’anàlisi de gairebé tots els elements que conformen el cos del manuscrit. La quarta és l’Àrea 4, mínima i fixa, i està dedicada a l’autor, al títol, a l’íncipit i a l’èxplicit. I la cinquena i última és l’Àrea 5, opcional, centrada en la bibliografia i pot ser limitada.\nFinalment, Pomaro conclou que establir una estructura estàndard dels manuscrits és una manera no només de facilitar les eines d’estudi al catalogador en formació, sinó també de promoure la figura de l’estudiós local que, en certa manera, és el que coneix els manuscrits de primera mà. I, encara més, la fixació d’una descripció estàndard dels manuscrits té uns resultats apreciables i és econòmicament sostenible.


Tema 3 La unió europea  | Institucions de Dret comunitari Europeu (UB) | Unybook\nTema 3 La unió europea (2016)\nTema 3 La unió europea\nProfessor : Rating Steffan UB // unybook: prodriguezj LLIÇÓ 3 La Unió Europea.\n·De la Declaració de Stuttgart al Tractat de la Unió Europea.\nAvui en dia tenim la Unió Europea, que s'ha anat modificant canviant amb el temps, la primera gran modificació esdevé l’any 1986 mitjançant l’acta única europea, que es una revisió d'alguna de les disposicions.\nPrimera modificació AUE (1986) → aprofundiment del mercat comú: arrel de la entrada en vigor de la AUE, el component econòmic del mercat comú es relativitzava i guanya per un comportament mes polític ( sobretot en relació a les persones) la noció de mercat comú anterior, les persones es beneficiaven del dret comunitari essencialment, si eren treballadors assalariats. A partir del 86 en LAUE.\nL'AUE inicia un procés bastant confós en el sentit que les comunitats europees tenen la tasca de d’integració econòmica, es el marc de referència per aprofundir en la integració econòmica.\nEs donen unes passes perquè fora de l’àmbit estrictament comunitari s'estableixen uns mecanismes de cooperació entre els estats per tractar assumptes de política exterior. L'any 86 s’estableixen el primer mecanisme de cooperació política europea “cooperació política europea”.\nSegüent modificació: 1992 tractat de la unió europea o tractat de Maastricht. Es la modificació mes important. Va entrar en vigor l'1 de novembre de l'any 1993. En aquest punt s'entra en una estructura organitzativa mes corporativa · El Tractat de la Unió Europea: Aspectes generals.\nTUE (1992) EL tractat de la UE el que fa es crear una unió europea la comunitat europea es un as capa la unió mes estreta cap als pobles d’Europa.\nEs tractava d’un tractat que donava lloc a una associació, el fonament de la qual eren les tres comunitats europees i dos mecanismes de cooperació intergovernamental entre estats. La unió europea constava d’uns elements (tres institucions comunitàries: CECA EURATHOM I CEE) i s'afegien fora de les unitats europees, uns mecanismes de cooperació entre els estats L'1 de desembre de 2010 la UE es la única persona jurídica que es manté.\n· Fonaments de la Unió Europea.\nLa UE s’entenia com a un temple grec que es mantenia sobre 3 pilars: ·1er pilar: comunitari: compren les tres grans organitzacions internacionals: CEE , CECA i Euratom ·2on pilar: evolució de la cooperació política europea, mecanismes de cooperació intergovernamental, sobre política i segureta, incloent la defensa dins d’aquest límit.\nProfessor : Rating Steffan UB // unybook: prodriguezj ·3er pilar: cooperació en assumptes de justícia i d'interior – CAJAI, cooperació política entre els estats membres per fer front a situacions relatives a assumptes de justícia i a assumptes entre els estats membres per a fer front a situacions relatives a assumptes de justícia i a assumptes interiors.\nLa cooperació entre els estats membres en quatre àrees temàtiques: -política d’immigració -cooperació judicial en matèria civil -cooperació judicial en matèria penal.\nS’incorporarà un títol a la CE que fa referència a la ciutadania europea. Es constitueix el tractat de Maastricht.\nLa única forma de tenir la ciutadania és ser nacional d’un estat membre, seran aquells que els seus estats membres els reconeguin. ( els corresponen un seguit de drets de contingut polític, son els mateixos drets que els actuals) A les disposicions de la UE s’inclouen totes les disposicions que donaran lloc a la creació de la unió econòmica monetària, la llavor de la estructura de la unió monetària. I que ha permès el desenvolupament d’aquesta unió.\nSon la base jurídica del banc central europeu, dels criteris de convergència nominal per ser membre de la unió monetària, etc La unió monetària es fa efectiva el gener del 79, a nivell del ciutadà ho notem en quant a l'euro es converteix en moneda d'ús.\n· Les revisions als tractats de la unió europea.\nEl parlament europeu adquireix veritables competències legislatives. A partir del tractat de Maastricht, es veritablement un parlament que adopta la normativa comunitària. Comença a haver i àmbits d’actuació en els quals es requereix el vistiplau europeu, per tant, incrementa les seves potestats legislatives.\nTercer tractat: tractat d’Amsterdam juny 1997, entra l'1 de maig del 1999. Hi havien 12 països que sol·licitaven entrar-hi, com a resultat del procés de desintegració de la unió soviètica, en el que els estats comencen a sol·licitar l’adhesió a la UE.\nEl que fa el tractat es comunitaritzar una part del tercer pilar. Tots els aspectes el que tenien a veure amb la cooperació judicial en matèria civil i en matèria d’immigració deixaven estar regulats de forma de cooperació intergovernamental ment i s’incorporaven dins del primer pilar. Abans el dret internacional privat ( civil i mercantil) es regulava per convenis, a partir d’aquesta data de l'entrada en vigor del tractat, en comptes de fer convenis ( acords internacionals) passen a ser reglamentaris (reglments?) i directives comunitàries.\nL’ incorporació de l'espai schengen l'any 85 es construeix fora de la UE. Incorporació duna frontera exterior i s’eliminen les interiors. S’incorpora a la UE els … ser recollit a la UE.\nQuart pas: tractat de Niça, es signa el 10 febrer de 2001 entra en vigor el 2003.\nProfessor : Rating Steffan UB // unybook: prodriguezj És un tractat que es crea per tal de acomodar l’estructura internacional, organitzativa i el sistema d'adopció de decisions dels òrgans de la UE per fer-la factible amb una UE aliada amb 25/27 estats.\nS'encarrega de canviar/modificar l’estructura institucional, l’adopció de decisions, per tal de permetre un mínim de funcionament efectiu.\nEs fa, però ningú queda content. ( tant poc satisfactòria va ser la negociació del tractat de Niça que al novembre de l'any 2001 es planteja modificar el tractat de Niça, essencialment els mateixos que ja l'havien negociat. Per tal de fer el tractat d'una forma diferent) Però llavors pensen que es canviarà el sistema, en comptes de fer-ho com abans crear una mena de assemblea d notables: una convenció,, en al qual participi tothom ( representants del estats, representants dels estats membres, institucions que volguessin aportar, etc) La idea era que aquest òrgan/ aquesta estructura auxiliar reflexiones sense preses i després de discutir i elaborar exposes a quines propostes de millores havien arribat.\nAl 2003 en comptes d'una llista de millora el que fa la convenció europea es presentar un text alternatiu: en comptes d'aquell aquest per que substitueixi tot allò. Es fa un projecte de tractat mitjançant el qual es crea una constitució paral·lela, que en principi hauria de substituir la UE, les comunitats europees, els pilar governamentals, la PESC, i toto. Al principi els i neguen, però el 2004 canvia i algunes de les persones mes oposades ja no hi son al govern i es comença a negociar sobre la base de el projecte del tractat mitjançant el qual es crea una constitució per Europa . Es negocia, els estats membres adopten el tractat, fins que passa al procés de ratificació. Al principi el tractat recordava una constitució.\nS'inicia el procediment de manifestació del consentiment, de ratificació.\nEls estats membres l'adopten i s’inicia el procés de ratificació. Aquest procés va anar fent, i alguns estats membres van anar a donar consentiment. Molts seguien el seu procediment constitucional i d'altres establint uns requisits polítics més exigents ( França, España, països baixos) es necessitava la unanimitat dels 25 estats i dos ja havien denegat, per tant, es deixa estar aquest procediment de ratificació.\nAl2007, al juny, es reuneixen la primera ministre alemanya i l'antic president de la república francesa i sota iniciativa d’ells dos sota el consell europeu, decideixen rescatar el que consideraven rescatable des tractat constitucional, i sobre aquesta base negociem ràpidament una revisió del tractat de Niça i trobem al mètode antic.\nEl desembre del 2007 es signa el tractat de Lisboa.\nTractat de Lisboa--> ( 1 de desembre 2010) representa el rescat del contingut material de la constitució europea.\nEs tracta d’un tractat que fa la UE. Representa el rescat contingut material sobre el qual hi havia un consens de la constitució europea. A partir de l’entrada en vigor d’aquest tractat la UE es la única organització internacional. En aquest cas tenim: -tractat de la UE.\n-tractat de funcionament de la UE.\nPer rebaixar expectatives, la institució europea era un únic instrument jurídic, però el que abans era objecte del tractat de la UE, ara es mes o menys el tractat de la UE.\nProfessor : Rating Steffan UB // unybook: prodriguezj · La cooperació reforçada.\nTots els estats membres han d'assolir els mateixos objectius en el mateix temps: tots hem de fer tot a l'hora.\nAls anys 80/90 es van adonar que calien clàusules de flexibilitat tassades ( tots hem de fer tot però potser no cal que sigui al mateix temps) les bases jurídiques monetàries son del tractat de Maastricht.\nDe fet hi ha estats que no formen part de la unió monetària ( no tenen l'euro com a moneda) Un objectiu essencial com es la unió monetària no es assolida pels estats membres ( hi ha qui no vol: regne unit, suècia i Dinamarca // altres que no se sap si no volen: Polònia, Hongria, chequia, Croàcia.) A partir de la UE s'instaura un procediment per tant que un grups d'estats pugui avançar, complint determinades concisions/ requisits, en la integració.\nAl tractat de la UE s'estableixen una sèrie de condicions, requisits, de forma institucionalitzada que han de complir aquells estats que vulguin anar avançant.\nFent servir els procediments i la normativa comunitària.\n·Condicions del tractat de la UE: ·L'objectiu de la cooperació reforçada ha de ser impulsar els objectius de la unió europea, reforçar el procés d'integració europea.\n·S’ha de respectar el tractat, no es poden fer modificacions.\n·Ha d’haver un mínim de 9 estats que estiguin d'acord en participar en la cooperació recolzable, ·En principi la cooperació recolzada només es pot dur a terme com a últim recurs, si no es poden assumir objectius amb aplicació del tractat.\nNo es pot dur a terme una cooperació reforçada quan no s'han exhaurit totes les vies ni s'han fet tots els esforços.\n·Els drets i obligacions dels estats que no participen a la cooperació no es pot veure alterat ( l'estatut dels no participants no es pot modificar) ·La cooperació reforçada ha de ser oberta: qualsevol estat que compleixi amb els requisits/condicions per tal de participar en la cooperació reforçada té dret a fer-ho ( qualsevol que vulgui i pugui té dret a fer-ho, sempre que accepti les condicions/requisits necessaris per a poder participar) ·No pot afectar competències exclusives de la UE: només es pot desenvolupar sobre competències que no son exclusives de la unió europea (unió monetària pels que en formen part, política comercial, etc=) si es permetés s’obriria la porta a competències en la que els estats no participen...\n·No han d’afectar negativament al mercat interior ni a la cohesió econòmica i social.\nProfessor : Rating Steffan UB // unybook: prodriguezj · Naturalesa jurídica de la Unió Europea La UE com a subjecte jurídic, (hi ha algun sector acadèmic que el considera una confederació/unió d'estats → perquè des de una perspectiva..) Hi ha certs trets que podria arribar a portar a la UE com quelcom més que una confederació d'estats i els farien ser no una confederació sinó una federació. Aquests trets serien el control de l'ordenament jurídic comunitari.\nEl tribunal de justícia a la seva jurisprudència a establert determinats principis jurídics entre ordenaments jurídics comunitaris que s’assemblen molt als ordenaments dels estats federals.\nEl Tribunal de justícia estableix que aquelles competències poden ser expandides per l’acció de la UE.\nEn principi es una organització internacional, es un tipus d'organització internacional: associació d'estats creada mitjançant un tractat internacional, etc.\n(entra dins el concepte global de organització internacional) és una organització intern de integració: ja que els estats transfereixen a la organització competències sobiranes, potestats que seran exercides pels òrgans de la organització.\nEs considera que la UE és una organització internacional tan especifica que es la única en el seu gènere ( per això alguns diuen que no es en si una organització internacional, al ser tan especial que es la única del seu tipus) hi ha una cessió del exercici de competències de tal intensitat que no la pots comparar amb el consell d'Europa ni amb la OTAN ni amb ningú. EL nivell d'integració i de profundització de la UE es incomparable. No hi ha un altre organització internacional on emmirallar-se.\nTe el dret d'al·legació actiu i passiu: els estats membres tenen representació permanent davant de la UE i la UE té representació davant d’estats i d’altres òrgans/ organitzacions i dels estats membres.\n(ex: la UE es membre de l'organització OMCE, i la FAO) ...\nInstitucions de Dret comunitari Europeu - Tema 2 L'origen de les comunitats europees (2016) Apunte


Atrapats a la teranyina – Les Rades Grises\nEnxarxats, de Carme Torras. Ed. Males Herbes, 2017. 423 pàg.\nCarme Torras és una de les veus femenines destacades de la literatura catalana de ciència-ficció, amb títols com La mutació sentimental (Pagès, 2008), que va merèixer el Premi Pedrolo i l’Ictineu. Doctora en informàtica i experta en robòtica –és professora al CSIC-UPC–, en aquesta nova novel·la condueix el lector a un terreny que coneix bé: la universitat, la recerca científica i l’aplicació dels robots a la vida quotidiana. Enxarxats és un text oportuníssim per als temps que vivim, en què pràcticament tot allò que fem es vehicula a través d’Internet i les xarxes impregnen la informació, l’entreteniment i les relacions personals.\nLa protagonista del llibre és Júlia Pagès, una investigadora jove, mare de família, que torna a Barcelona després d’uns anys treballant en una universitat americana. La seva plaça és per a substituir una catedràtica a qui admira, l’Ariadna Mestres, que s’ha retirat amb un punt de misteri, atès que ningú ha sabut res d’ella en els darrers temps. La Júlia de seguida notarà coses estranyes, com ara la possibilitat d’accedir a materials privats i contrasenyes de la seva predecessora a l’ordinador del despatx. Tot plegat sembla com si li haguessin preparat i ella no pot evitar la temptació d’investigar-ho.\nFins a quin punt som lliures en prendre decisions? Les xarxes ens controlen? Aquestes són algunes de les preguntes clau que planteja aquesta història, que beu de molts supòsits d’estudi actuals i també de la ja imminent implantació de l’Internet de les coses, amb aplicacions que es multipliquen gràcies a la mobilitat dels robots. Però cap a on tendeix l’ús de la tecnologia? Malauradament, estem acostumats a la deriva armamentista i als instruments de destrucció, però –paradoxal i, alhora, afortunadament– Carme Torras condueix la trama d’aquest llibre cap a conceptes positius. Per exemple, l’ús robots per a tractar amb alumnes difícils a l’aula, redreçar delinqüents i atendre persones amb malalties minoritàries. O mecanismes per canviar la manera de conduir a través dels jocs de conducció i dels ordinadors de bord dels vehicles, per mirar de disminuir el nombre d’accidents aprofitant les ganes de jugar. O el fenomen dels jocs amb propòsit, per a treure més rendiment a la xarxa i en concret al munt d’hores que la gent dedica a jugar, gràcies a processos d’etiquetatge.\nTorras proposa un llibre sintètic i molt ben estructurat, en què assistim en paral·lel a la trajectòria de l’Ariadna i als rastres que deixa mentre la Júlia va endinsant-se en la teranyina. El lector fins i tot disposa d’un apèndix per aprofundir-hi amb alguns dels documents que la Júlia va trobant.\nÉs utòpic que una mena de Gran Germà orwellià tutelés la xarxa amb propòsits beneficiosos per a la societat?\nLa novel·la se situa en el temps present i planteja comportaments que ja intuïm i notem, per exemple, com les xarxes socials, comercials i d’entreteniment permeten obtenir models força detallats dels usuaris. Apunta també l’existència d’influenciadors ocults, de com es podria executar una certa manipulació dels continguts que l’usuari té a l’abast perquè tingui un accés més fàcil a opcions que són més beneficioses per a la col·lectivitat, mentre que les accions incíviques anirien a la baixa. En la novel·la, aquest intent de programació de les conductes socials a la xarxa seria tutelat per una organització informàtica d’elit a nivell mundial, una mena de Gran Germà orwellià.\nLa Júlia cada cop se sent més imbuïda pels missatges que rep de la icona d’una aranya, SPiDeR, que té a l’escriptori de l’ordinador que ha heretat, i aquesta la guia per un camí inquietant però que no pot deixar de transitar. Seguint les petjades de la professora Ariadna Mestres, descobreix com aquest organisme secret pretén forjar futurs i eradicar les masses alienades convencionals per a reconvertir-les en multituds intel·ligents.\nEl que sorprèn –i, en certa manera, es troba a faltar– a Enxarxats és que no hi ha dolents pèrfids, ni persecucions nocturnes, ni segrestos, ni assassinats, ni tant sols un adulteri! És altament lloable construir ficció en positiu i sense les dosis de violència a què estem habituats, però en aquest cas la narració esdevé plana, excessivament descriptiva, i la recerca de la protagonista per a endevinar d’on provenen els missatges que l’angoixen no té prou tensió. La Júlia veu fantasmes a tot arreu, en una professió –com tantes– en què abunda l’afany de protagonisme i les lluites fratricides. Però, malgrat que el plantejament inicial dóna molt de joc, el desenvolupament de la trama no assoleix la intensitat que el lector espera trobar-hi.\nA Enxarxats la ciència guanya de carrer a la ficció. I Carme Torras hi aboca molt coneixement interessantíssim: no és difícil intuir-hi una projecció personal de la seva feina. L’autora fa remuntar la història al final. El nom d’Ariadna no és casual. És la referència mitològica a la gran dama del laberint, la que dóna a l’heroi Teseu el fil que li permetrà trobar el camí de sortida del cau del Minotaure.\nSom lliures? O l’ombra d’aquesta “Ariadna digital” perviu i continua teixint futurs?\nPublicat a Català, Ciència-ficció, Novel·laEtiquetat Ariadna Mestres, Carme Torras, cificat, Enxarxats, Júlia Pagès, Males Herbes2 comentaris\n2 pensaments sobre “Atrapats a la teranyina”\nRetroenllaç: Física amb fantasia – Les Rades Grises\n← Gran festa de la literatura fantàstica en català\nLa humanitat contra Trisolaris →


La vall de Pop i Alcalalí en flor (Alacant) - Comunitat Valenciana\nLa vall de Pop i Alcalalí en flor (Alacant)\nInspira't turismo-activo turismo-en-valle-de-pop turismo-ecologico rutas-en-alcalali ruta-de-los-almendros-en-flor\nAlcalalí, municipi que pertany a la província d'Alacant, és el lloc que al febrer-març, amb l'arribada de la primavera, es transforma en una vall florida que dóna la benvinguda als visitants.\nTot i que al mes de febrer encara falta una mica per a la primavera, a la vall de Pop l'estació s'avança i aquesta es vesteix dels motius florals més bonics juntament amb un desplegament d'aromes capaç d'hipnotitzar tots els qui visiten la zona. Tota la família pot gaudir de l'atracció turística per tradició: la ruta dels ametlers en flor.\nVall del Pop: gaudint de la ruta dels ametlers en flor\nAlcalalí és quasi un sinònim de tranquil·litat. El primer que ens arriba a la ment és la seua impressionant ruta dels ametlers en flor: un recorregut en què centenars d'arbres de cirerers i ametlers en descobreixen les flors en tonalitats roses, liles i blanques, per a crear un paisatge impressionant. A més, mentre fan aquest recorregut, els visitants se sorprendran amb les meravelloses aromes que desprenen els cultius frescos i humits per la rosada de la matinada.\nLa zona és un lloc reconegut per l’espectacular florida dels seus arbres. Es tracta d'un lloc on es rep la visita de turistes provinents dels llocs més retirats. I això es passa principalment per l'espectacle natural que ofereix aquest paratge, on es combinen camins senzills de seguir, còmodes i asfaltats, immersos entre boscos de centenars d'arbres d'espècies de tots els tipus.\nDurant el recorregut, l'aroma dels tarongers es fon amb el de les flors que han sorgit fa poc i tot flueix en plena harmonia amb la visió de colors intensos com el taronja i el rosa molt pàl·lid de les flors de l’ametler. Tot en conjunt resulta en una ruta exquisida i relaxant, ideal per a gaudir amb tota la família.\nEn què consisteix la ruta dels ametlers en flor?\nAquesta ruta comença al costat del parc ecològic de la localitat d'Alcalalí , un lloc que pot reconéixer fàcilment qualsevol visitant i que té una connectivitat excel·lent. Hi podràs arribar còmodament amb el cotxe, ja que hi ha suficient espai per a aparcar el vehicle amb total seguretat.\nComencem el recorregut creuant el riu Gorgos a través d'un xicotet pas de ciment que ens connecta amb la carretera i ascendim al punt on comença la ruta. La carretera finalitza en una zona de cultius de gran extensió.\nSeguint en línia recta, comencem el recorregut per una sèrie de camins asfaltats i una mica estrets que, a poc a poc, recorren els camps de cultiu com si d'una malla es tractara. El més convenient és utilitzar el GPS per a guiar-nos i evitar perdre'ns, encara que és difícil, ja que els camins es troben molt ben delimitats.\nAmb molta cura i respecte per la naturalesa i pel treball dels agricultors de la zona, els visitants es poden endinsar dins dels sementicis i admirar de prop els arbres, percebre l'aroma i fascinar-se amb les singularitats de cada espècie per les quals aquests camps cobren un notori protagonisme.\nTrobarem algunes ermites particulars durant el recorregut, les reconeixerem perquè es troben delimitades per xiprers. Aquest és el final del recorregut. L'ajuntament d'Alcalalí s'ha encarregat de promocionar activament aquest itinerari per tal que les persones s'interessen pel turisme ecològic i la conservació del medi ambient, i perquè reconeguen la importància que aquests cultius tenen per a l'economia local i la vida dels habitants del poble.


Coses de l'Octavi: Tal dia com avui, un suïcidi\nEl 13 de febrer de 1837, ja fosc, en Mariano José de Larra es va fer un tret al cap. Tenia vint-i-set anys i una forta depressió. Poc abans l’havia visitat en el seu pis del carrer Santa Clara núm. 3 de Madrid la Dolores Armijo, la seva amant des de feia un temps, per a deixar-li ben clar que la cosa s’havia acabat. Tots dos eren casats i la seva era una relació adúltera d’aquelles que, en aquella època, eren escàndol i pecat. En Larra s’havia separat de la seva muller, la Pepita Wetoret, poc temps després de casar-s’hi, amb el temps just per a tenir-hi dos fills, i la Dolores Armijo era l’esposa de José Maria Cambronero, fill d’un advocat influent de la societat madrilenya, amb bones connexions al govern i que assolí càrrecs importants a l’administració.\nSembla que la relació entre tots dos fou descoberta pels cònjuges respectius al poc temps d’iniciar-se, i que això portà a la ruptura dels dos matrimonis. Com que tots plegats eren personatges coneguts a la “Villa y Corte”, en Larra per la seva trajectòria literària i periodística, i la senyora Cambronero pel seu status social, l’escàndol fou difícil de suportar, especialment per ella, que va decidir, en un moment donat, acabar amb aquella aventura i tornar amb el seu marit, que llavors es trobava a les Filipines exercint un càrrec important en l’administració d’aquella colònia.\nAixí que cap al capvespre del 13 de febrer de 1837 la Dolores Armijo, acompanyada de la seva cunyada, es va dirigir a la casa de Larra per a manifestar-li la seva voluntat de tornar amb el marit i donar per acabada la seva relació, i de pas recuperar les cartes i altres documents que en Larra pogués posseir i que la podrien comprometre. No se sap com va anar la conversa, però tot just la Dolores i la seva cunyada van abandonar el pis, en Larra va posar fi a la seva vida fotent-se un tret al cap, que segurament la Dolores devia sentir des del carrer estant quan s’allunyava.\nPoc després, el vaixell que portava a la Dolores cap a Manila per a reunir-se amb el seu marit es va enfonsar prop del cap de Bona Esperança, sense deixar supervivents. Una història tràgica, de les típiques del romanticisme espanyol del segle XIX.\nAquesta història, avui, hauria estat totalment diferent. Si es tractés de personatges famosos d’actualitat, els diaris en parlarien abastament i farien referència a escàndols de sexe i negocis, i el senyor hauria matat primer a l’estimada i després hauria intentat suïcidar-se sense aconseguir-ho. O es tractaria de personatges desconeguts, però amb el mateix argument: “la maté porque era mía”. Segurament que l’homicida i frustrat suïcida declararia que no recorda res, que tot plegat és com un núvol i que va perdre el món de vista, que ple de penediment i desesperació va intentar treure’s la vida amb el mateix ganivet, però no ho va aconseguir.\nBen mirat, avui en dia no seria una història romàntica, sinó més aviat l’ombra de Puerto Hurraco. Sembla que, com deia La Trinca en els seus inicis, “l’amor d’abans era una altra cosa”. I, al menys, sí que és clar que alguna cosa ha canviat. Els romàntics del segle XIX es mataven quan perdien l’estimada. Avui prefereixen matar les dones. “Si no ets per mi no ets per a ningú”, o “de puro guapo me he cobrado su traición”, com cantava en Carlos Gardel. Queden pocs romàntics i molts bèsties sense cervell.\ndissabte, 13 de febrer de 2010 14:46\nEtiquetes de comentaris: Història, violència de gènere\n0 comentaris :: Tal dia com avui, un suïcidi


REDACCIÓ Barcelona 01/06/2011 14:28\n260x366 Umberto Bossi, dipositant el seu vot en el comicis municipals de Milà Umberto Bossi, dipositant el seu vot en el comicis municipals de Milà\nSi ets polític i fas una promesa, intenta complir-la si no vols que les xarxes socials t'ho recordin en forma d'altaveu viral.\nAixò és el que li ha passat a Umberto Bossi, ministre italià per a les Reformes i líder del partit Lliga Nord. Bossi va dir abans dels comicis municipals: “Si Pisapia guanya a Milà, em tallo els ous”. I això és el que va passar aquest diumenge. El candidat de centre-esquerra, Giuliano Pisapia, que pertany al Partit Demòcrata (PD), va aconseguir el 55,10% dels vots, enfront del 44,89% de la representant del partit governamental Poble de la Llibertat (PDL), segons els resultats definitius publicats pel ministeri d'Interior.\nAra, el grup a Facebook “ Recordem a Umberto Bossi que va prometre tallar-se els ous” reclama al polític que compleixi la seva promesa. La pàgina, que es va crear dilluns a la tarda, registra avui més de 20.300 fans.\nPerò els recordatoris via Facebook no s'acaben aquí. Un altre grup d'internautes han creat un perfil per fer-li memòria a Clemente Mastella que “s'ha de suïcidar”. Mestella, eurodiputat pel partit de Berlusconi, va dir abans de les eleccions: “Si Luigi De Magistris guanya em suïcido, però no passarà, no s'ha vist mai que un jutge arribi a l'alcaldia d'una gran ciutat”. I ja ens podem imaginar què va passar. Di Magistris va aconseguir aquest diumenge el 65,4% dels vots, que li donen accés a l'alcaldia de Nàpols. La pàgina “ Recordem a Clemente Mastella que va prometre suïcidar-se” ja té més 44.800 fans.\nPotser, d'ara en endavant, els polítics s'ho pensaran dos cops abans de fer promeses que atemptin contra la seva pròpia integritat física.


S'obre el període d'inscripcions per a la formació en música i dansa del 26è Dansàneu - DANSÀNEU - FESTIVAL DE CULTURES DEL PIRINEU\nS’obre el període d’inscripcions per a la formació en música i dansa del 26è Dansàneu\nEl Dansàneu amplia enguany la seva oferta formativa incloent activitats específiques en els itineraris de dansa, música i dansa/música durant la setmana central del Festival -a partir, per tant, del 5 de juliol. Coordinades pel músic Adrià Grandia, i en col·laboració amb l’Ecomuseu de les Valls d’Àneu, el Festival de Cultures del Pirineu us proposa les activitats següents:\nItinerari 1: MÚSICA (a l’Ecomuseu d’Esterri d’Àneu)\nDimecres 5 de juliol, a partir de les 10 h: Taller de gralla i timbal a càrrec de Manu Sabaté i Roger Andorrà (gralles) i Òscar Prats “Titus” (percussió).\nDijous 6 de juliol, a partir de les 10 h: Taller de percussió a càrrec de Jonás Gimeno (Saragossa) i Òscar Prats “Titus”.\nDivendres 7 de juliol, a partir de les 10 h: Taller de txalaparta a càrrec dels membres de Kolpez Txalaparta.\nDissabte 8 de juliol, a partir de les 11 h: Masterclass oberta amb Kepa Junkera. *Cal indicar en inscriure’s a la classe si els assistents portaran o no instrument.\nItinerari 2: DANSA i MÚSICA (a l’Ecomuseu d’Esterri d’Àneu)\nDijous 6 de juliol, a partir de les 10 h: Taller de repertori occità a càrrec del grup Verd e Blu.\nDivendres 7 de juliol, a partir de les 10 h: Taller de repertori occità a càrrec del grup Verd e Blu.\nItinerari 3: DANSA (al Poliesportiu d’Esterri d’Àneu)\nDivendres 7 de juliol, a partir de les 10 h: Taller de formació en danses de la Garrotxa a càrrec de l’Esbart Marboleny de Les Preses.\nDissabte 8 de juliol, a partir de les 10 h: Taller de formació en danses de la Garrotxa a càrrec de l’Esbart Marboleny de Les Preses.\nLes inscripcions als tallers i cursos de formació del Dansàneu 2017 es poden realitzar a la seu de l’Ecomuseu de les Valls d’Àneu o bé es pot enviar un correu electrònic a l’adreça següent:\nTelèfon de contacte: 973 62 64 36\nLa formació tant en dansa com en música tindrà un cost únic de 5€ per taller complet (matí i/o matí i tarda).\nIMPORTANT: les persones que s’inscriguin als cursos de formació tindran l’entrada gratuïta als espectacles de pagament programats el mateix dia del taller/curs/classe magistral.\nPer a més informació: Nota formació i venda d’entrades


Monago: "Els catalans estan molt per sobre dels nacionalistes catalans"\nRodríguez Ibarra assegura que "si un polític vol destacar a Catalunya ha de parlar d'Extremadura perquè, si no, està mort"\n1 min. Mèrida 20/05/2013 16:11\nEl president d'Extremadura, José Antonio Monago, ha afirmat aquest dilluns que "cal distingir els nacionalistes catalans dels catalans, que estan molt per sobre, per descomptat, dels nacionalistes catalans", i ha assegurat que, en ocasions, els polítics extremenys han d'"alçar la veu" per defensar Extremadura.\nD'una banda, Monago ha dit, juntament amb els expresidents d'Extremadura Guillermo Fernández Vara i Juan Carlos Rodríguez Ibarra, que "el poble de Catalunya no és patrimoni absolutament de ningú i, encara menys, dels nacionalistes", als quals ha titllat de "classe dirigent i excloent" i de "dirigents que no estan a l'altura de les circumstàncies". "O et defenses en ocasions o et mengen els altres", ha afegit Monago, perquè "els ciutadans tenen els mateixos drets al conjunt d'Espanya i Extremadura en té per empaperar l'Univers, de greuges i, en ocasions, cal alçar la veu".\nD'altra banda, Rodríguez Ibarra ha dit també que fa 30 anys "ni els polítics catalans, ni els madrilenys ni els bascos parlaven dels polítics extremenys perquè no pintàvem un rave" però, segons ell, Extremadura, des de l'any 1983, és "tan important" que "a Catalunya el polític que vol destacar ha de parlar d'Extremadura perquè, si no, està mort".


Una corda estesa sobre l’abisme - Quadern de les idees, les arts i les lletres\nUna corda estesa sobre l’abisme\n«El transhumanisme posa en qüestió l’estatut ètic i ontològic d’un ésser humà subjecte a ésser modificat genèticament i tecnològicament fins a límits insospitats»(1). Hi ha dues maneres d’entendre aquesta definició: o bé considerem que ens parla del futur de la humanitat (demà, l’ésser humà serà tecnològicament modificat fins al seu ADN, més enllà del que avui podem imaginar), o bé que descriu l’estat actual de la humanitat (avui, i potser per un temps més llarg del que es pensa, l’ésser humà és aquest animal capaç de modificar artificialment la seva herència genètica). El transhumanisme és l’anticipació d’un futur que es pot produir (o no) o és una nova definició de la humanitat?\nJa he presentat aquí un exemple de Marc Alizart: «Un nen que es cura d’una malaltia immune mitjançant la injecció de les seves pròpies cèl·lules després que el seu codi genètic hagi estat modificat per un algoritme, i que viu gràcies a aquesta modificació, ja és més que un nen perquè ja és més que un home, és un home sintètic i, al mateix temps, no deixa de ser un nen, perquè no és sinó un home, perquè no hi ha res per damunt de l’home, ja que l’home és aquesta mateixa síntesi, i que no canvia res que s’hagi hibridat amb una pedra per convertir-la en una eina o amb una informació pura per convertir-la en el seu llenguatge, i que ara es vagi hibridant amb el llenguatge que parla la mateixa naturalesa. En resum, es produeixen síntesis, però no hi ha transhumanisme»(2).\nFa dos milions d’anys aproximadament, l’Homo habilis va començar a tallar pedres per fer-ne tota una sèrie d’usos. Aquest esdeveniment va provocar dues modificacions específiques: la mutació progressiva del sistema ull-mà-cervell i la creixent importància de l’aprenentatge com a clau de la supervivència del grup i de l’individu, amb la corresponent modificació de les relacions socials. Tallar pedres i fer servir pedres tallades com a eines ha fet evolucionar la nostra mà i les connexions neurals necessàries per manipular objectes amb força i finesa alhora.\nFa una mica més de 400.000 anys, l’Homo erectus va domesticar el foc. La cocció de la carn i de les fibres vegetals més dures no només va modificar durablement el seu sistema digestiu sinó que també va permetre un augment considerable de la seva capacitat cerebral. Podríem continuar amb la domesticació dels animals fa vuit o deu mil anys, i amb la revolució industrial fa 300 anys (únic moment en què es produeix un augment exponencial i continu de la població humana mundial: https://worldpopulationhistory.org/map/1/mercator/1/0/25/): el cas és que l’ésser humà sempre s’ha caracteritzat pel fet de crear eines i màquines, i de coevolucionar juntament amb elles. El cas és que no ho veiem perquè els nostres prejudicis culturals ens impedeixen tenir una visió encertada del que és la humanitat.\nConsiderem el que probablement és la representació més universal avui dia de l’ésser humà: un dibuix de Da Vinci conegut com L’home de Vitruvi. Ja s’han dit prou coses sobre l’etnocentrisme d’aquesta representació (com si l’ésser humà més representatiu fos un mascle blanc) per permetre que aquí ens fixem en un altre detall: qui ha vist mai, en la realitat, un ésser humà que no estigui en contacte directe amb almenys un objecte artificial? Sempre anem amb eines, estris, roba, claus, sabates, telèfon mòbil, javelina, ulleres o lents de contacte, marcapassos, ossos clavats al nas o a l’orella, cargols de titani que sostenen alguna vella fractura, tractament mèdic en curs, etc. Representar l’ésser humà a la manera de Vitruvi i Da Vinci equival a representar un cranc sense closca: el que representem és una abstracció, un dibuix que amaga allò que no volem veure de l’ésser humà.\nJa ho explicava molt bé Gilbert Simondon, l’any 1958, en el seu llibre Du mode d’existence des objets techniques(3): «La cultura està desequilibrada perquè reconeix certs objectes, com l’objecte estètic, i els atorga un dret de ciutat dins el món dels significats, mentre que reprimeix altres objectes, i en particular els objectes tècnics, i els condemna al món desestructurat de tot allò que no té significat, que només té un ús, una funció útil». Hem heretat dels nostres avantpassats grecs el seu prejudici: entre tots els objectes artificials que fabriquem, només aquells que no tenen cap utilitat i són merament estètics tenen valor. Els col·leccionem en museus, i tenir coneixements sobre ells és signe d’alta cultura.\nEn canvi, tendim a ignorar o infravalorar tots aquells objectes artificials que serveixen d’alguna cosa o que són el resultat evident d’un treball: vam heretar aquest prejudici d’una civilització que tenia esclaus i en la qual un home «com cal» era un mascle lliure i suficientment ric per passar-se el dia practicant política, filosofia i gimnàstica (una paraula grega que significa ‘nu’ perquè així és com es practicava: per això l’home de Vitruvi també va despullat). L’humanisme antic és la ideologia d’aquells que podien viure sense tocar objectes artificials perquè tenien esclaus que els permetien fer-ho. L’humanisme renaixentista n’és l’hereu directe, com ja ho havien remarcat Marx, Nietzsche i Freud, els tres «mestres de la sospita».\nEn realitat l’ésser humà és, i sempre ha sigut, aquell ésser que es pot «modificar genèticament i tecnològicament fins a límits insospitats». Molt aviat en la nostra història vam modificar la nostra força física amb la politja i la roda, i la nostra capacitat de càlcul amb l’àbac. Ens podem desplaçar volant, i a grans velocitats. Deia Simondon que aquesta tendència a externalitzar i objectivar totes les capacitat humanes en artefactes reproduïbles és, juntament amb la plasticitat de la seva genètica, el que millor defineix la humanitat com a espècie, i que no té perquè aturar-se mai: algun dia, escrivia 60 anys abans de l’aparició dels emojis, també inventarem màquines per externalitzar els nostres estats mentals.\nJa ho deia Giovanni Pico della Mirandola l’any 1494 en aquest diàleg entre el creador i la seva criatura predilecta: la natura de la humanitat és no tenir natura. «Adam, si no t’he donat cap lloc fix, ni un aspecte peculiar, ni un do particular, és perquè el lloc, l’aspecte, els dons que tu vulguis, tu els tinguis i els posseeixis segons la teva elecció i la teva idea. Als altres els he definit una naturalesa refrenada per les lleis que he prescrit: però a tu, cap restricció et refrena. T’he confiat al teu propi judici, i és ell que et permetrà definir la teva naturalesa.»(4)\nL’ésser humà sempre ha sigut «una corda estesa entre la bèstia i el sobrehumà, una corda sobre l’abisme […]. El que és bo en l’home és que és un pont i no un objectiu: allò que es pot estimar en l’home és que és un pas i un declivi»(5). El que avui anomenem transhumanisme no és gens nou, al contrari, reafirma una de les més antigues visions filosòfiques que tenim de la humanitat: finalment l’humà no és un «ésser», sinó un «transitar», i un «esforçar-se» per ser quelcom altre que un animal. L’espècie humana sempre ha sigut transhumanista.


7 Days Inn Shenzhen East Railway Station Changlon (7 Days Inn Shenzhen East Railway Station Changlong Subway Station Branch) Shenzhen Xina - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n7 Days Inn Shenzhen East Railway Station Changlon (7 Days Inn Shenzhen East Railway Station Changlong Subway Station Branch)\nNo 179,Jihua Road,Buji Town,Longgang District, Longgang Buji, Shenzhen, Xina, 518000 - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nTé alguna pregunta per a 7 Days Inn Shenzhen East Railway Station Changlon (7 Days Inn Shenzhen East Railway Station Changlong Subway Station Branch)?\nMés informació sobre 7 Days Inn Shenzhen East Railway Station Changlon\nConvenientment situat a Shenzhen, 7 Days Inn Shenzhen East Railway Station és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA 7 Days Inn Shenzhen East Railway Station, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. L'hotel ofereix servei d'habitacions 24 hores, recepció 24 hores, servei d'habitacions, servei de bugaderia, ascensor per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nL'hotel compta amb 89 precioses habitacions, i totes inclouen accés a internet (sense fils), connexió sense fils a internet (cortesia), aire condicionat, escriptori, cortines opaques. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a 7 Days Inn Shenzhen East Railway Station.


Aprovada per unanimitat la moció sobre l'emergència d'escolarització a l'Hospitalet promoguda per CCOO, la FAPAC i el Casalet.\nEn el Ple municipal celebrat ahir 29 de gener\nComissions Obreres, conjuntament amb la FAPAC i el Casalet Moviment d’Ensenyants van instar els grups municipals a la presentació d’una moció al Ple celebrat ahir 29 de gener.\nAquesta moció, entre d’altres mesures, insta el Departament d’Educació a la construcció de nous centres i a l’increment de personal i de recursos destinats a tot l’alumnat. Aquestes mesures són imprescindibles per esdevenir una veritable escola inclusiva i per atendre l’augment de població escolar dels darrers quatre cursos així com l’allau de matrícula viva rebuda en els darrers mesos.\nLa representant de CCOO va prendre la paraula al ple on es van poder manifestar i denunciar aquests fets abans de la votació. Finalment la moció va ser presentada pels Grups Municipals PSC i L’Hospitalet en Comú-Podem i va ser aprovada per unanimitat.\nDavant d’aquests esdeveniments i amb l’objectiu d’informar-vos de l’estat d’emergència educativa a l’Hospitalet, així com de les accions programades per fer-hi front, us convocarem properament a una roda de premsa al local de CCOO a l’Hospitalet de Llobregat.


Proves de selecció - educaweb.cat Estudiants|Centres|Professionals|FamíliesEducaweb.catDescobreixcursos i centresCursos i centresCursosCentresDecideixla teva formacióExplora en quins estudis i professions tens potencialAmb la nostra eina GR descobreix els teus interessos i professionsConeixSistema educatiuResol tots els teus dubtesServei onlineInforma'tde l'actualitatInforma'tTota l'actualitat educativaCursosCentresProfessionsOrientacióNotíciesOrientació LaboralCom buscar feina? - Buscar feina - El procés de selecció - Proves de selecció laboralHi ha diferents tipus de proves de selecció, coneix-les i prepara't per superar-les.Toggle navigationOrientació LaboralCom buscar feina?1. Com definir l'objectiu professional2. Com millorar la teva posició en el mercat de treball3. Buscar feina3.1. Canals per buscar feina3.2. Instruments de presentació per buscar feina2.1. Currículum Vitae (CV)2.2. Carta de presentació2.3. Targetes de visita per buscar feina3.3. El procés de selecció3.1. L'entrevista de feina3.2. Proves de selecció laboral3.3. Agenda de seguiment per buscar feina3.4. Programes de garantia juvenil per a l'ocupació4. Pla d'acció per a la recerca de feinatornar a Orientació LaboralCom buscar feina?1. Com definir l'objectiu professional2. Com millorar la teva posició en el mercat de treball3. Buscar feina3.1. Canals per buscar feina3.2. Instruments de presentació per buscar feina2.1. Currículum Vitae (CV)2.2. Carta de presentació2.3. Targetes de visita per buscar feina3.3. El procés de selecció3.1. L'entrevista de feina3.2. Proves de selecció laboral3.3. Agenda de seguiment per buscar feina3.4. Programes de garantia juvenil per a l'ocupació4. Pla d'acció per a la recerca de feina\nLes proves de selecció són el conjunt de proves que s'administren als candidats durant un procés de selecció. Poden tenir una durada d'entre una i cinc hores i poden ser: d'aptituds, personalitat, proves professionals o dinàmiques de grup.\nPer superar-les amb èxit és important que llegeixis amb atenció les instruccions de cada prova, estiguis concentrat i responguis segons el teu propi criteri.\nA continuació pots trobar informació dels diferents tipus de proves i recomanacions per superar-les amb èxit.\nLes proves professionals són exercicis que avaluen els coneixements necessaris per desenvolupar una activitat concreta. Avaluen la competència i la destresa en una activitat determinada. Poden demanar-te que facis un informe, projecte o recerca, reparar o muntar un aparell o buscar solució a un problema concret.\nProves d'aptituds intel·lectuals\nEls tests d'aptituds intel·lectuals avaluen les capacitats intel·lectuals bàsiques per a la realització de tasques concretes relacionades amb el lloc de treball.\nLes proves psicotècniques que s'utilitzen per avaluar aquestes aptituds són qüestionaris amb respostes tancades, que tenen un límit de temps durant el qual s'ha de resoldre el màxim nombre de problemes plantejats en la prova. El tipus de test i del nivell utilitzat depèn del càrrec i de l'empresa que ofereix la feina.\nTipus de proves d'aptituds:\nCapacitat per extreure conclusions a partir d'unes dades concretes, utilitzant la lògica deductiva.\nCapacitat per comprendre i expressar-se oralment o per escrit; utilització correcta de l'idioma, fluïdesa verbal, bon nivell de vocabulari,...\nCapacitat per comprendre i treballar amb operacions numèriques.\nHabilitat per diferenciar formes, volums, distàncies, posicions a l'espai, i per representar mentalment figures i objectes en dues o tres dimensions.\nHabilitat per realitzar tot tipus de treball en el qual s'utilitzin les mans i en el qual es requereixi destresa i precisió de moviments.\nAtenció - concentració\nCapacitat per estar atent, concentrat mentre es realitza una tasca repetitiva i monòtona.\nRecomanacions Llegeix atentament i compren perfectament les instruccions, seguint les normes dictades per l'examinador. No has de tenir por a preguntar el que no entens.\nMantén el nivell de concentració alt. Una certa tensió millorarà el rendiment, a mesura que avança la prova, també anirà augmentant la confiança. Has de centrar-te en el test i oblidar-te de la resta de persones.\nLlegeix amb atenció els enunciats complets, sense oblidar-te de cap alternativa de resposta fixant-te especialment en les paraules clau.\nL'objectiu és arribar al final de la prova, però no a qualsevol preu. No perdis el temps però pensa les respostes. Si és possible pots deixar les preguntes més difícils per al final. No facis més de l'estrictament necessari.\nHi ha preguntes evidents, utilitza el sentit comú, de vegades les respostes més senzilles són les correctes.\nCuida el teu comportament. Mostra't col·laborador, treballador i responsable. Són qualitats importants, pensa que estàs en una situació "simulada de treball".\nEn funció de les exigències del lloc de treball, la teva personalitat serà més o menys determinant en la selecció. No obstant això, hi ha aspectes generals de la personalitat que es valoren en qualsevol lloc de treball com l'adaptació social, la capacitat d'iniciativa, l'adaptació a les normes o el nivell de maduresa i responsabilitat. Hi ha diferents proves que poden avaluar la personalitat:\nTipus de proves de personalitat:\nQüestionari de personalitat\nÉs un llistat de preguntes tancades amb poques opcions de resposta (2 o 3). La informació que s'obté s'estructura en un perfil de trets diferencials de personalitat (estabilitat emocional, introversió/extroversió, independència, autoritarisme, etc.)\nRecomanacions: Segueix les instruccions, sigues sincer en les respostes, no donis respostes molt extremes i treballa eficaçment sense deixar preguntes per respondre.\nSón instruments de resposta oberta que impliquen una identificació personal amb la pregunta o problema a resoldre, "projectant" la pròpia personalitat en la resposta.\nRecomanacions: En general les respostes poc corrents o exagerades es poden interpretar com a conductes excèntriques o poc adaptades.\nÉs una modalitat de test projectiu molt utilitzat. Es basa en l'estudi de l'escriptura del candidat/a en la redacció de la carta de presentació o algun altre document presentat en el procés selectiu.\nRecomanacions: Mantén la pàgina ordenada, amb els marges regulars, amb línies horitzontals o moderadament ascendents, l'escriptura ha de ser llegible i incloure la signatura professional.\nAquesta tipologia de prova de selecció ha agafat gran importància en els últims anys a causa de la gran quantitat, validesa i utilitat de la informació que es pot extreure dels candidats.\nLes dinàmiques de grup són tècniques de discussió verbal amb l'objectiu de debatre sobre un tema o resoldre un problema de forma grupal, en un període limitat de temps, generalment entre 45 minuts o 1 hora. El volum del grup pot variar en funció dels objectius que es persegueixin, però generalment oscil·la entre cinc i deu candidats.\nL'objectiu principal d'aquestes dinàmiques no és trobar la solució a la situació presentada, sinó observar i avaluar les habilitats i actituds que desenvolupen els candidats al llarg de l'exercici, és a dir, la personalitat, el treball en equip i la capacitat de lideratge, que poden ser difícils de mesurar en una entrevista de selecció comú.\nAspectes que s'observen en les dinàmiques de grup\nPosada en pràctica de les competències\nAltres aspectes observables\nA més, mitjançant les intervencions és possible analitzar el to de veu que ha estat utilitzat durant tota la dinàmica, ja que amb la tonalitat utilitzada es pot veure la manera en què es vol transmetre el missatge (tranquil·litat, agitació, entusiasme ...), i d'altra banda, el llenguatge no verbal, que implica un altre tipus d'expressió i comunicació entre els candidats, i que té a veure amb la postura corporal també.\nEs tracta d'un pas més en el procés de selecció i que complementa a qualsevol altra pràctica de selecció que es realitzi en un mateix procés, com per exemple, distingir i aprofundir més en el CV presentat.\nHi ha diverses dinàmiques que es poden proposar per conèixer millor els candidats i avaluar de manera més directa algunes de les seves competències. Algunes d'elles són:\nTipologia de dinàmiques de grup\nExercicis de presentació. Cada membre ha presentar-se davant del grup i explicar algun aspecte que vulgui destacar del seu currículum vitae.\nDebat, taula rodona o fòrum. Es planteja un tema i el grup ha de discutir per arribar a una conclusió.\nPanell. El tema a presentar s'estructura per parts entre els candidats. Al final de la presentació l'entrevistador fa preguntes per generar debat, que culmina amb un resum per part de cada candidat.\nBrainstorming o pluja d'idees. El seu objectiu principal és desenvolupar i exercitar la imaginació creadora. Es deixa actuar al grup amb total informalitat i llibertat perquè aquest expressi tot el que se li acudeixi al voltant d'una temàtica exposada per l'entrevistador. A partir de les propostes es proposa la valoració de cadascuna d'elles, la seva eficiència, possibilitat pràctica i possibles resultats obtinguts.\nAlgunes recomanacions per afrontar una dinàmica de grup són:\nEstigues atent i compren la tasca que es demana per a la dinàmica de grup, demanant aclariments en el cas que sigui necessari.\nParticipa de forma activa i contribuir en tot el que estigui en mans d'un mateix en relació a l'objectiu grupal.\nEscolta atentament el que els altres candidats presenten i argumenten, acceptant i criticant de manera assertiva les seves aportacions.\nRespecta els torns dels participants. La diplomàcia és una cosa que es valora molt positivament.\nFes argumentacions amb bases sòlides i fonamentades.\nIntegra les aportacions dels altres candidats en el teu discurs.\nMostra claredat i concisió en les intervencions.\nTingues control del temps i ritme de la dinàmica, proposant, en cas necessari, noves propostes o accions.\nAlguns processos de selecció poden ser llargs i pot ser que hagis de fer diferents proves. Segueix de prop i prepara bé, tant les proves, com l'entrevista de feina.\nRecorda que la formació continua és imprescindible per a qualsevol professional, si necessites millorar les teves competències tècniques i transversals pots començar per buscar els cursos que t'ajudaran a fer-ho.\nSegueix navegant per la nostra secció de com buscar feina per trobar totes les fases d'aquest procés.Cursos relacionatsRecomanatMòduls online - Anglès per la feinaSystems Online - EC Systems School of EnglishDemana informacióconsultar preuOn-linePUBLICITATexperts en educació,formació i orientació, des de 1998Qui somInformació legalTreballa amb nosaltresContacta amb nosaltresMapa webServeis per a centresPremisRegistra el teu centreAccedeix a la teva àreaTest d'orientacióResol els teus dubtesMillora el teu currículumCatalunyaColòmbiaEspañaItaliaMèxicSegueix-nos: © Copyright Educaonline S.L. 1998-2017


Dijous, 30 de gener 2020: Lynn Margulis i el riu Ebre L’art com a recordatori de la necessitat d’un canvi de model – plural-21.org\nDijous, 30 de gener 2020: Lynn Margulis i el riu Ebre L’art com a recordatori de la necessitat d’un canvi de model\nA les 19:30 hores, a la seu de Plural-21.\nartista, professora de Cultura audiovisual i Visual i Plàstica a l’IS Ramon Berenguer, d‘Amposta\nLYNN MARGULIS I EL RIU EBRE:\nL’art com a recordatori de la necessitat d’un canvi de model.\nUna iniciativa que comulga amb la cita de la biòloga Lynn Margulis (1938-2011) “La vida és una associació simbiòtica i cooperativa que permet triomfar els que s’associen.” Projecte billet de 5 ebres. Sobre un descobriment històric de la científica al Delta de l’Ebre.\nMida: 133×72 mm (Coincideix amb la mida del bitllet de 20 euros)\nHi haurán billets per quin vulgui. Son reals s’ha utilitzat un sistema que es diu estamping pels logos. I el paper que estàn impressos es diu Graspapier i éstà fet en un 60% de fenàs (heno en castellano).\nUna iniciativa que comulga amb la cita de la biòloga Lynn Margulis (1938-2011), una científica que al Delta va descobrir l’espiroqueta, una bacteria que obria a una forma d’evolució que trencava el paradigma imperant. “La vida és una associació simbiòtica i cooperativa que permet triomfar els que s’associen.” Projecte bitllet de 5 ebres. Sobre un descobriment històric de la científica al Delta de l’Ebre.\nNÚRIA ARIAS és artista, també professora de Cultura audiovisual i Visual i Plàstica a l’Institut de secundària Ramon Berenguer d’Amposta. Més de Núria a:\nEntrevista a Nuria Arias:\nCol·laboració: Qui pugui i vulgui col·laborar, els bitllets Ebres tindran un valor de 5€ (*)


Centres Amunt - Neuropsicologia\nLa funció del psicòleg és acompanyar i facilitar l'adaptació de la persona en el dia a dia del centre, respectant en tot moment la seva situació, gustos i necessitats personals.\nAtenció i seguiment individual a les famílies. L'equip de psicologia i teràpia ocupacional ofereix un servei a les famílies centrat en el seguiment actiu de les famílies centrat en el seguiment actiu de l'usuari generant un intercanvi d'informació entre...\nEl nostre servei de neuropsicologia ofereix una avaluació completa de les funcions cognitives globals de l'usuari, amb l'objectiu de detectar els dominis alterats i preservats del cervell. A partir del perfil cognitiu obtingut, l'equip dissenya un programa...\nEntenem la fisioteràpia com el conjunt de teràpies encaminades a mantenir l'autonomia física dels usuaris, per tractar de recuperar o reeducar-la. Treballem les limitacions de mobilitat amb l'objectiu de reduir la dependència de la persona i guanyar...\nDirigim la Teràpia Ocupacional a identificar, prevenir i/o tractar problemes relacionats amb l'ocupació de la persona (activitats de cura d'un mateix, productivitat i oci), fomentant el seu envelliment actiu. El nostre objectiu és afavorir el desenvolupament...\nEl programa d'activació cognitiva és un servei extern dirigit a persones que presenten pèrdues incipients de memòria i/o d'autonomia física, que no requereixen inicialment ingrés en centre de dia o que demanden fer un treball de tipus preventiu...\nLa musicoteràpia és la disciplina que utilitza la música i els seus elements (ritme, harmonia, melodia, timbre...) amb una finalitat terapèutica. L'objectiu és mantenir i estimular les habilitats cognitives i la mobilitat física, creant un espai on es faciliti...\nDes de l'àrea de Treball Social ens encarreguem de fer la primera acollida als nous usuaris/es i a les seves famílies. Recollim la demanda, estudiem la situació i establim un pla d'intervenció per a millorar les circumstàncies dels usuaris i el seu entorn familiar.\nDes del servei d'infermeria ens fem càrrec de la cura integral de la salut de la persona. Realitzem una valoració inicial conjuntament amb la família, en la que es recullen dades clíniques, així com el grau d'autonomia actual en les activitats de la vida diària...\nDes del servei d'auxiliar de gerontologia acompanyem en les activitats de la vida diària per satisfer les necessitats bàsiques (higiene, alimentació,bany, eliminació,mobilitat,etc) tenint sempre en consideració l'àrea afectiva i una actitud propera...\nLa nutrició és una de les necessitats bàsiques més importants per a l'ésser humà. Està composta per una sèrie de processos i hàbits relacionats amb l'alimentació, que ens ajuden a mantenir l'equilibri homeostátic del nostre organisme...\nDisposem d'un espai habilitat als serveis de perruqueria i estètica. Oferim un servei setmanal de qualitat enfocat als nostres usuaris amb un tracte professional i proper, cuidant així el seu aspecte i afavorint el benestar a través de la seva imatge.\nEls serveis que prestem són:\nPerruqueria: marcats, recollits, pentinats, rentat, corts, tints, metxes, banys de color, permanent, modelats\nBarberia: afaitat, cort\nEstètica: depilació cera tèbia facial, manicura, pedicura, hidratació de mans i peus.\nEl servei de podologia té com a objectiu promoure la salut i el benestar dels peus dels usuaris del centre. En la tercera edat és freqüent l'aparició de patologies en aquesta zona del cos, secundàries a malalties, com la diabetis o problemes vasculars, ...\nLes creences religioses de cadascú ens acompanyen durant tota la vida i fins i tot poden potenciar-se en algunes etapes com la vellesa. Per això des dels nostres centres de dia la valorem com una necessitat més de la persona.\nLes creences religioses de cadascú ens acompanyen durant tota la vida i fins i tot poden potenciar-se en algunes etapes com la vellesa. Per això des dels nostres centres de dia la valorem com una necessitat més de la persona. A part de la religió, entenem la part més espiritual com la part no física de cadascun. Serien doncs, les relacions interpersonals, creences, valors, emocions, dilemes ètics i consciencia els aspectes que es treballarien en aquesta àrea intrapsíquica. Per treballar-ho emprem la dialèctica tant col·lectiva com individual, així com tallers de relaxació i meditació i per a aquells més devots tenen la possibilitat d’assistir a una misa catòlica mensual.\nServei ofert en Avi Amunt, CR Amunt i Neuro Amunt\nLa nutrició és una de les necessitats bàsiques més importants per a l'ésser humà. Està composta per una sèrie de processos i hàbits relacionats amb l'alimentació, que ens ajuden a mantenir l'equilibri homeostátic del nostre organisme.\nEl nostre servei de nutrició s'encarrega de realitzar una valoració de cadascun dels nostres usuaris per establir uns saludables hàbits alimentosos.\nDisposem d'un espai habilitat als serveis de perruqueria i estètica. Oferim un servei setmanal de qualitat enfocat als nostres usuaris amb un tracte professional i proper, cuidant així el seu aspecte i afavorint el benestar a través de la seva imatge...\nServei ofert en Avi Amunt i CR Amunt\nEl servei de podologia té com a objectiu promoure la salut i el benestar dels peus dels usuaris del centre. En la tercera edat és freqüent l'aparició de patologies en aquesta zona del cos, secundàries a malalties, com la diabetis o problemes vasculars, les quals requereixen cures específiques. Per a la intervenció d'aquestes patologies, oferim el servei de quiropedia que cobreix totes les cures necessàries dels peus i l'aplicació de plantilles i silicones.\nDes del centre de dia es fa èmfasi en la informació i assessorament sobre les cures específiques així com del tipus de calçat adequat que precisen.\nEntenem la fisioteràpia com el conjunt de teràpies encaminades a mantenir l'autonomia física dels usuaris, per tractar de recuperar o reeducar-la. Treballem les limitacions de mobilitat amb l'objectiu de reduir la dependència de la persona i guanyar, d'aquesta manera, en seguretat i autoestima, a més de disminuir el risc de lesions o caigudes.\nEl moviment diari és imprescindible per millorar les diferents funcions del cos humà ja sigui a nivell de circulació, digestió, metabolisme, propiocepció i/o limitar tant el risc de caigudes com escaras.\nTambé orientem als cuidadors principals i/o familiars en tot alló relacionat amb la malaltia. Fem aquest assessorament/acompanyament tant a nivell grupal com a individual. Dins d'un clima de confiança compartim dubtes, emocions i situacions que es presenten dia a dia amb la malaltia.\nRealitzem valoracions psicològiques per diagnosticar, emocional, cognitiva i conductualment, a l'usuari/a i poder facilitar estratègies d’afrontament als seus cuidadors.\nEl nostre servei de neuropsicologia ofereix una avaluació completa de les funcions cognitives globals de l'usuari, amb l'objectiu de detectar els dominis alterats i preservats del cervell. A partir del perfil cognitiu obtingut, l'equip dissenya un programa personalitzat de neurorehabilitació per mantenir i/o potenciar la funcionalitat de la persona.\nServei ofert en Avi Amunt\nDirigim la Teràpia Ocupacional a identificar, prevenir i/o tractar problemes relacionats amb l'ocupació de la persona (activitats de cura d'un mateix, productivitat i oci), fomentant el seu envelliment actiu. El nostre objectiu és afavorir el desenvolupament de la persona, i potenciar les capacitats facilitant l'autonomia de la vida diària. A través de la rehabilitació, adaptació o manteniment de les seves capacitats, per a optimitzar la seva participació en les tasques del dia a dia, la participació en la comunitat, i en el seu entorn més proper.\nEl nostre objectiu principal és fomentar el benestar de l'usuari i preveure les dificultats i/o carències socials tant de la persona usuària com de la seva família o nucli de convivència.\nJunt amb els Serveis Socials de referència coordinem i facilitem les tramitacions pertanyents per a l'execució dels serveis i ajudes de la Llei de Dependència, com són les nostres places col·laboradores i les PEVS (Prestació Econòmica Vinculada al Servei).\nDes del servei d'infermeria ens fem càrrec de la cura integral de la salut de la persona. Realitzem una valoració inicial conjuntament amb la família, en la que es recullen dades clíniques, així com el grau d'autonomia actual en les activitats de la vida diària. Avaluem i creem un pla de cuidats en el que es dissenyen les mesures adequades al perfil de cada persona. Mantenim contacte i realitzem un seguiment conjunt amb els professionals sanitaris (metges de capçalera, infermera, neuròleg, etc), de referència per a un millor control del tractament farmacològic i de l'estat de salut de l'usuari (cures injectables, etc.).\nDes del servei d'auxiliar de gerontologia acompanyem en les activitats de la vida diària per satisfer les necessitats bàsiques (higiene, alimentació,bany, eliminació,mobilitat,etc) tenint sempre en consideració l'àrea afectiva i una actitud propera cap a l'usuari donant-li potestat en tot moment.\nEl programa d'activació cognitiva és un servei extern dirigit a persones que presenten pèrdues incipients de memòria i/o d'autonomia física, que no requereixen inicialment ingrés en centre de dia o que demanden fer un treball de tipus preventiu. Es treballa amb grups reduïts amb l'objectiu, per un costat de disminuir la pèrdua progressiva de la memòria i evitar un possible deteriorament cognitiu i, per una altra banda mantenir les capacitats físiques i psicomotrius potenciant l'autonomia de la persona. Aquests objectius els portem a terme a través de tallers de memòria, estimulació cognitiva, taller d'orientació a la realitat i psicomotricitat. Es realitzen sessions setmanals en una diferent franja horària.\nServei ofert en Avi Amunt i Neuro Amunt\nLa musicoteràpia és la disciplina que utilitza la música i els seus elements (ritme, harmonia, melodia, timbre...) amb una finalitat terapèutica. L'objectiu és mantenir i estimular les habilitats cognitives i la mobilitat física, creant un espai on es faciliti l'expressió emocional i la pràctica d'habilitats socials, augmentant l'autoestima i afavorint el benestar de les persones grans.\nIncorporem aquest servei amb la col·laboració d'una musicoterapeuta professional on s'estableix un vincle interactiu entre ella i els usuaris del centre. A través de la música s'obre un camí cap a la diversió, a la mateixa vegada que es treballa l'atenció i la concentració, l'escolta i l'expressió.\nAtenció i seguiment individual a les famílies. L'equip de psicologia i teràpia ocupacional ofereix un servei a les famílies centrat en el seguiment actiu de les famílies centrat en el seguiment actiu de l'usuari generant un intercanvi d'informació entre professionals i cuidadors principals; unint esforços amb el fi comú d'obtenir un benestar integral (físic, cognitiu i social) de la persona.\nGrup de teràpia familiar: el servei d'atenció a les famílies és un espai on es proporciona suport als cuidadors principals en l'atenció a les persones grans dependents. Dins d'un clima de respecte i confidencialitat exposem les dificultats del dia a dia compartim aprenentatges i proporcionem informació actualitzada en els avanços que poden estar sorgint al camp de la investigació. Ens reunim un cop al mes durant una hora. Els grups són homogenis segons el diagnòstic i grau de malaltia de l'usuari. Construïm grups reduïts per poder facilitar el tu a tu i l'escolta activa. L'espai és reconduït per professionals especialitzats, psicòlogues i treballadors socials que compten amb la col·laboració constant de la resta dels professionals del centre, fisioterapeuta, terapeuta ocupacional, gerocultores, etc. Aquest espai està obert a totes les persones que cuiden a persones dependents de la tercera edat al marge de què el seu familiar assisteixi al centre.\n© Copyright 2021 Centres Amunt


El medi ambient / Una serp per a cada paisatge | Curriki\nEl medi ambient / Una serp per a cada paisatge\n"El medi ambient" explica que Catalunya és país de sol i de serps. La prova n'és que hi ha onze espècies de serps, totes autòctones, que viuen aquí, i s'estenen des de la terra baixa fins als cims més alts dels Pirineus. Les diferències no es redueixen a la mida ni a la coloració, sinó que cada espècie té uns requeriments ecològics molt concrets que en defineixen exactament la distribució. La situació estratègica de Catalunya, que inclou una gran varietat de paisatges, afavoreix de retruc la presència d'una gran varietat de serps. Als paisatges mediterranis hi ha molta escalfor durant molts dies de l'any i sequera extrema als mesos d'estiu. És l'ambient ideal per a la serp de ferradura, de nom científic "Coluber hippocrepis", una espècie present al Marroc, al nord d'Algèria i a Tunísia, que s'estén també per les comarques de la Catalunya mediterrània tot pujant per la costa fins al Garraf, gairebé sempre a menys de dos-cents metres sobre el nivell del mar. A l'altre extrem hi ha la serp verd-i-groga. Evolutivament, és una parenta pròxima de la serp de ferradura, fins al punt que pertany al mateix gènere, "Coluber". Però la serp verd-i-groga, de nom científic "Coluber viridiflavus", vol climes humids i frescals. La trobarem exclusivament als Pirineus, on pot arribar a viure a dos mil metres d'altitud. Com passa amb molts rèptils adaptats a viure a l'alta muntanya, la serp verd-i-groga té un color general molt fosc, que li permet aprofitar més bé la indispensable escalfor del sol. Entre un extrem i l'altre, tenim nou espècies més de serps. La més grossa de totes és la serp verda, que pot arribar a superar els dos metres de llarg. La serp blanca, també de bona mida, comparteix amb la serp verda la capacitat d'adaptació i, per això, totes dues espècies viuen gairebé arreu del territori, tret de la Vall d'Aran i els cims més alts dels Pirineus.\nEUN,LOM,LRE4,hdl:10494/236076,work-cmr-id:236076,MERLI:merli/11208,ilox,learning resource exchange,LRE metadata application profile,LRE


El País Catalunya cedeix el seu fons documental al Departament de Cultura - comunicació21\nEl País Catalunya cedeix el seu fons documental al Departament de Cultura\nRedacció|2014-02-21T17:09:44+01:0021 febrer 2014|Comunicació21\nL’edició diari El País a Catalunya ha cedit al Departament de Cultura el fons documental des de la seva creació, el qual es conservarà a l’Arxiu Nacional de Catalunya. La cessió en comodat l’han segellat aquest divendres el conseller Ferran Mascarell i el director adjunt d’El País i director del diari a Catalunya, Lluís Bassets.\nLa documentació cedida, que fins ara es conservava a la seu de la delegació de Barcelona, es classifica en dos grups. Per una banda, la col·lecció sencera de l’edició per a Catalunya d’El País (1976-2012) i del seu suplement dominical (1982-2012). Per l’altra, l’arxiu de la delegació del diari a Catalunya entre 1980 i 2013, la qual inclou 885 arxivadors amb uns 30.000 dossiers temàtics, la major part corresponents a persones físiques, partits polítics i entitats de Catalunya, Espanya i l’estranger.\n“Amb la donació del conjunt de l’arxiu, el diari expressa la seva confiança en les institucions i el seu compromís amb Catalunya, un compromís periodístic i cultural molt seriós”, ha assegurat Lluís Bassets durant la signatura de la cessió. “En certa mesura, aquest acte renova aquest compromís i permet expressar la nostra satisfacció de treballar a Catalunya, com ho fem, des de l’any 1982”, ha afegit.\nPer la seva part, Ferran Mascarell ha ressaltat que la cessió té una “notable importància”, perquè es tracta del fons d’un mitjà que “ha jugat un paper essencia” en la vida cultural i política de Catalunya. Per a Mascarell el fons “aporta una mirada, que tot i no ser l’única, és significativa, atès que és un dels nuclis de millor periodisme al nostre país”.


L’Observatori Pirinenc del Canvi Climàtic cerca un gestor o gestora de projectes | Observatorio Pirenaico del Cambio Climático\nL’Observatori Pirinenc del Canvi Climàtic cerca un gestor o gestora de projectes\nL’Observatori Pirinenc del Canvi Climàtic convoca un procés selectiu per a cobrir un lloc de treball de gestió per a un projecte d’Assistència Tècnica LIFE. El lloc de gestor o gestora serà de caràcter temporal i tindrà destí a la ciutat de Jaca (Huesca).\nLes qualificacions necessàries inclouen, entre altres, una carrera de grau superior, formació específica en temàtiques relacionades amb el canvi climàtic i coneixement de castellà i francès com a llengües vehiculars. La descripció completa de les característiques, funcions i retribucions del lloc està disponible aquí. Els o les qui desitgin participar en aquesta convocatoria hauran de fer-ho constar en la sol·licitud que figura com a Annex II i que por descarregar-se aquí.\nLes sol·licitituds es dirigiran al Director del Consorci de la CTP abans del 5 de març de 2021 i es remetran a l’adreça de correu electrònic conctact@ctp.org.\nL’Observatori Pirinenc del Canvi Climàtic és una iniciativa de la Comunitat de Treball dels Pirineus (CTP), un Consorci amb personalitat jurídica pròpia adscrit a la Comunitat Autònoma d’Aragó a través del Departament de Presidència i Relacions Institucionals.\nTota la informació sobre el procés de selecció està disponible aquí.


Escrito el 28 de Diciembre de 2019 en catalán con un tamaño de 5,28 KB\n: (juliol de 1936 al març del\n1937)La Batalla de Madrid. El primer objectiu dels insurrectes era la presa de Madrid pq era la capital i el símbol de la república. Després de travessar l'estret, les tropes legionaris van aconseguir l'enllaç en la zona enfrentada després d'eliminar la resistència de Badajoz. Al Setembre Franco va ocupar Toledo i a la darreria d'Octubre ja era a les portes de Madrid. La conquesta podia ser ràpida, per això el 29 d'Octubre el govern de la república va fer la mobilització general per salvar Madrid. Milers d'homes i dones van fortificar els accessos i neixien consignes com el ''no passaran''.\nEl 6 de Novembre el govern republicà es va traslladar a València i va deixar Madrid presidida per Miaja i la defensa de la capital a mans del comandant Rojo. Tot i els atacs aeris dels insurrectes Madrid va resistir l'ofensiva gràcies a l'arribada de les Brigades Internacionals i la Columna Llibertat, una columna anarcosindicalista des de Bcn. La resistència de Madrid va tancar la fase de la guerra anomenada ''de columnes'' on les tropes staven per columnes de milícies.\nFracassat l'intent d'entrar a la capital, els insurrectes van fer dues maniobres per aïllar Madrid i tallar les comunicacions amb València. La primera maniobra va provocar la Batalla del Jarama, en la qual els insurrectes van travessar el riu però van ser detinguts pels recublicans i no van aconseguir el seu objectiu. En la batalla de Guadalajara les tropes feixistes italianes aliades de Franco van patir una derrota davant l'exèrcit Popular de la República i aquesta va ser la primera victòria republ de gran ressò.\n(Abril al Novembre de 1937) Llavors Franco va decidir canviar l'estratègia de la guerra i abandonar l'atac de Madrid. La lluita la va traslladar al nord, a la franja cantàbrica i els fronts de combat es van anar desplaçant d'est a oest: Guipúscua, Biscaia.. El mes d'Abril es va produir el primer bombardeig aeri del món damunt una població, el de Guernica(Biscaia) i va ser realitzat pels italians i alemanys per ordre de Franco, i va provocar un gran nombre de víctimes. La ciutat de Bilbao va ser ocupada pels insurrectes per la seva superioritat en armament, aviació... La República va atacar Brunete i més tard Belchite per alleugerir la pressió militar al nord però no va poder evitar que les tropes de Franco entressin a Santanter i a Astúries i fés que tota la franja nord quedés en mans dels rebels.\n(Desembre 1937 al Novembre de 1938) L'exèrcit republicà es va reorganitzar amb la creació de les Brigades Mixtes i capdavantava Vicente Rojo on es va proveir l'exèrcit de comandaments professionals. El nou exèrcit republicà va començar diverses ofensives però la més exitosa va ser a Terol , on es va fer una gran batalla i va portar l'ocupació de la ciutat fins al mes de febrer. Llavors l'exèrcit de Franco va començar la campanya d'Aragó i va arribar fins al Mediterrani. El territori republicà va quedar dividit en dues zones, una de les quals era Catalunya. Franco va continuar l'atac cap al sud i va combatre per Castelló i València capital de la república.\n(25 juliol al 15 de Gener) La batalla de l'Ebre ca ser una de les grans batalles de la guerra i l'ultim intent dels republicans per aturar les tropes franquistes, conseguir recuperar territori i unir les dues zones republicanes. Va començar el 25 juliol amb l'atac republicà entre Mequinensa i Amposta, una avançada cap al sub per part dels republicans els va portar a ocupar Gandesa i van aconseguir fer-se forts però Franco va enviar grans reforços i va aconseguir parar l'atac.Va haver un contraatac i a principis de Novembre l'exèrcit republicà es va replegar a l'altra part del riu mentre l'exèrcit de Franco ocupava tot el sud de Tgn i travessava l'Ebre. El 16 es va considerar acabada la batalla i va deixar l'exèrcit republicà greu. Franco va decidir engegar definitivament l'ofensiva contra Catalunya i Tgn ocupada 15 Gener i Barcelona el 26 sense resistència. La caiguda de Girona va significar la fugida cap a França de milers de refugiats entre ells membres importants del parlament i del govern amb Lluís companys i a començaments de febrer l'ocupació de Catalunya s'havia complert.\nFI DE LA GUERRA Al començament de març es va produir a Madrid una insurrecció contra el govern de la República dirigida pel coronel Casado on es va fer amb el control de Madrid i es va crear una Junta de Defensa per negociar amb Franco la Pau però aquest no va acceptar i va obligar a llliurament de les armes. El 28 març tropes Franco entren a Madrid sense trobar resistència i els dies posteriors es va completar l'ocupació de la zona Mediterrània. L'1 d'Abril Franco va signar a Burgos el darrer parte de guerra i declarava la fi del conflicte i la seva victòria.\nCONSEQ: víctimes, morts ferits mutilats.. Arrúïnar el país; infraestructures i comunicacions destruïdes, habitatges pels bombardejos, exonomia paralitzada.. Destruïr convivència; sistema democràtic substituït per dictadura feixista 40 anys.\nProgres cap a Madrid Guerra Civil Comunicat de guerra república del 25 de La batalla de l’Ebre i l’ocupació de Catalunya (juliol 1938-febrer 1939 Progres cap a Madrid Historia selectivitat comunicat de guerra república 25 juliol 1938 La lluita per Madrid


Els músics de Bremen a la sala Barts, 4 d’octubre | Amoncomunicacio's Blog\nEls músics de Bremen a la sala Barts, 4 d’octubre\nLa companyia Pot de teatre estrenen “Els músics de Bremen in concert”, l’adaptació musical del popular conte dels germans Grimm. I us conviden a assistir amb un preu de col·laboració, per celebrar el 25 anys de Femarec, i els 20 del grup de teatre.\nL’obra dirigida per l’Albert Gràcia es una adaptació amb cançons originals composades pel músic Keco Pujol especialment per al grup i interpretades en directe. Compta, a més, amb una acurada posada en escena amb coreografies de Griselda Astudillo i un magnífic atrezzo i vestuari…\n(*) La cita serà el dimarts 4 d’octubre a les 20:30h al Barts (Av. del Paral·lel, 62). Serà una festa teatral per a celebrar el 25è aniversari de Femarec! Una nit plena de sorpreses per celebrar tants anys de treball a favor de les persones en risc d’exclusió i el medi ambient. El projecte de teatre de Femarec, amb 19 anys de trajectòria a les espatlles, dóna un pas endavant i continua amb nom propi: Pot de Teatre. Amb el Grup de Teatre Social, Femarec va ser pionera en apostar per una companyia de teatre íntegrament composada per persones amb discapacitat amb la voluntat de normalitzar l’accés d’aquest col·lectiu a espais de cultura i creació que fins aleshores els eren totalment aliens. Amb el pas dels anys i 20 espectacles consecutius de creació pròpia, vàrem aconseguir conformar un grup estable d’actors i actrius que han aprés l’ofici i que han esdevingut autèntics professionals de l’escena. És per això que ara Femarec fa un pas més enllà i crea la companyia Pot de Teatre, amb el repte de fer del teatre més que un instrument d’integració social i cultural, aconseguir que esdevingui l’ocupació professional d’aquests actors i actrius, i acomplir així l’objectiu bàsic que ens mou, afavorir la plena integració social, cultural i laboral dels col·lectius en risc d’exclusió amb tota l’exigència de qualitat i rigor que caracteritzen totes les nostres actuacions.\nEl nou espectacle anomenat Els músics de Bremen in concert és una adaptació en format musical del conte dels germans Grimm. Es tracta d’un projecte extraordinari, amb cançons originals composades expressament pel Keco Pujol per a l’ocasió i una acurada posada en escena. Una obra que fa un pas més enllà en la interpretació del nostre grup de teatre, alhora que incorpora temes cantats en directe i coreografies de Griselda Astudillo. [consultar +informació]\nFemarec\t1 comentari\n« Dagoll Dagom i els espasins d’Scaramouche al Teatre Victòria\nCarta als homes: som masclistes, però canviem-ho ja! »\nOne thought on “Els músics de Bremen a la sala Barts, 4 d’octubre”\nSetembre 23, 2016 at 3:54 pm\nsera chulo este año


Bétera acull l'assemblea de la coordinadora comarcal de Podem Camp de Túria – BÉTERA – toda la información del Bétera, Valencia\nBétera acull l'assemblea de la…\nEl jardí de Casa Nebot va acollir divendres passat, 29 de juny, l’assemblea de la coordinadora comarcal de Podem Camp de Túria.\nVa assistir com convidada la senadora Pilar Lima, qui va rendir comptes de la seua activitat institucional en la cambra alta a Madrid on, com va assenyalar, “el PP encara té una majoria absoluta que condiciona l’activitat parlamentària”.\nLima va aprofitar la presència de les persones representants dels cercles de la comarca per a animar a la participació “de baix a dalt, fent arribar les propostes del carrer a les institucions”.\nL’assemblea va comptar també amb la presència de les persones recentment elegides per a la Secretaria General a Bétera, La Pobla de Vallbona, Llíria, Riba-roja i Vilamarxant, així com representants de Benissanó, Nàquera i Sant Antoni de Benaixeve.\nMarisa Rodriguez i Juan Dols, co-portaveus de la coordinadora recorden que “en el Camp de Túria estan presents el vint per cent de les secretaries generals de la província, sent la comarca que compta amb major número després de L’Horta”. La vintena d’assistents van coincidir en la importància de les pròximes eleccions municipals que se celebraran en menys d’un any i per a les quals el partit morat ha iniciat ja la seua preparació que ha passat per la celebració de la Trobada autonòmica de Moncofar, dissabte 30, a la qual van assistir més de dues-centes persones representants dels cercles d’Alacant, València i Castelló així com càrrecs electes i orgànics amb la finalitat d’establir un debat enriquidor sobre el discurs polític que defensarà aquest partit a la Comunitat Valenciana.


Gjuratinden (1712 m) – TERRA, AIRE, AIGUA, FOC\nEsquí de muntanya, Europa, muntanya / Per\tari / Deixeu un comentari\nAhir va estar nevant tot el dia i no va fer gens de vent, per tant, avui és el gran dia. Ho intuïm!\nSortim des de l’aparcament de Rabben a 2/4 de 9 del matí. Fa molt fred, el paisatge està maquíssim: tot blanc, la neu està fresca i seca d’aquella que vola, les cabanes que hi ha al voltant tenen les teulades ben blanques… sembla un conte de fades i tot. No ens entretenim a calçar-nos les botes i els esquís perquè no ens volem refredar abans de començar.\nDeixem la pista principal on hem aparcat el cotxe i ens endinsem pel bosc, és una mica perdedor però hem d’anar al fons de la vall i no hem de perdre la direcció. La neu no és gens pesada i és molt fàcil d’avançar, guanyem alçada ràpidament i en poca estona sortim a l’altra banda del bosc.\nComencem a endinsar-nos pel bosc.\nNo té pèrdua, hem de seguir tota l’estona la vall dibuixada pel riu que va girant a l’est i després cap al sud-est. A mesura que anem guanyant alçada i mirem enrere, veiem el mar… m’invaeix una sensació molt emocionant, ja que són unes vistes a les quals no hi estem acostuamats.\nL’Albert va obrint traça i jo el segueixo. El Dani i el Bernat vénen al darrere nostre, una mica més avall. Hi ha un petit ressalt que cal anar en compte perquè el pendent es prouncia més, deixo espai a l’Albert com a mesura de seguretat. Un cop superat el ressalt, esperem els altres dos i fem un petit mos gaudint del gran dia i de les vistes impressionants del fiord, del Gjuratind que és com un ganivet!\nDeixant el fiord enrere.\nLa tropa amb el Gjuratinden al fons.\nUn cop recuperats una mica, seguim amunt fins al peu de l’imponent Gjuratinden. Sabem que el Kílian el va pujar un dia a l’hivern, s’ha d’escalar la part final i ho veiem força difícil… potser perquè avui hi ha molt gel. Xino xano anem guanyant més alçada i veiem el fiord de l’altra banda, espectacular!\nJust al peu de la muntanya, ens traiem les pells i baixem cap a l’altra banda que es veu una paleta molt bonica… xalem de valent!\nL'Albert esquiant a l'altra banda del fiord.\nEls nois xalant de valent!\nEns contenim l’emoció i intentem frenar-nos abans d’arribar a l’altre fiord. Hem de recular perquè no tenim un cotxe a l’altra banda per traçar-ho en mode “travessa”. Posem pells i remuntem fins quasi al peu del Gjuratinden, altre cop. Ens trobem amb altra gent que han aprofitat la nostra traça…\nS’està tapant, hi ha un canvi de temps. Ens afanyem si volem arribar al cotxe amb bona visibilitat, la neu està molt bé fins al cotxe i esquiem com nens petits!\nUs deixo un petit vídeo de l’excursioneta. Espero que us agradi!\nLa sortida és d’uns 16km i quasi 1600m de desnivell positiu. Us deixo el track i el mapa de ruta:


Suquet de cap de rap | Mercat del Masnou\nSuquet de cap de rap\nMercat del Masnou\nag. 09, 2019\nEl rap és un dels peixos més ben valorats en cuina, i el cap n’és la part més gustosa. Així què, per què no l’aprofitem més enllà del seu ús habitual en fumets? Amb la recepta d’aquest suquet del Mercat, assaboreix la tradició de la cuina marinera de casa nostra.\n1 cap de rap trossejat\n2 tomàquets triturats\nCom fem el suquet de cap de rap del Mercat\nPrimer de tot preparem les hortalisses. Així doncs, pelem i tallem la ceba ben menuda. La reservem i fem una trinxadeta amb l’all i el julivert, que també reservarem.\nAra toca estendre la farina en un plat per enfarinar els trossos de cap de rap. Posem una cassola al foc amb un bon rajolí d’oli i quan sigui ben calent, fregim lleugerament els trossos de cap de rap. La idea es segellar-los sense que quedin cuits del tot. Per tant, quan la farina quedi una mica daurada, els traiem de la cassola i els reservem en un plat.\nFent servir el mateix oli que tenim, fiquem a la cassola la ceba amb una polsim de sal. Abaixem una mica el foc i la sofregim fins que quedi ben tendra.\nCom que la ceba sofregida vol el seu temps, podem aprofitar per anar pelant les patates. Després les fem trossos, que haurien de ser de mides similars, tot i que poden estar mal tallades.\nQuan la ceba ja és cuita, afegim l’all i el julivert trinxats i remenem una mica fins que l’all quedi daurat. Després hi fiquem el tomàquet triturat, tornem a salar i deixem que redueixi una mica. Arribats a aquest punt, arriba el torn de les patates: cap a la cassola! Remenem i les deixem que agafin el gustet del sofregit un parell de minuts. Tot seguit, les cobrim amb aigua, tornem a salar i… Ens deixem alguna cosa? El cap de rap? Ara, amb l’aigua ja a la cassola, és el moment d’afegir-lo.\nLa resta del suquet ja es fa sol. Només cal deixar-lo a foc suau i, quan les patates siguin cuites, apagueu el foc, prepareu les forquilles i gaudiu-ne acompanyant el dinar amb un bon pansa blanca de la DO Alella.\nPer fer el suquet al teu gust\nPots donar altres matisos de sabor al suquet afegint alguns ingredients al sofregit, com carn de nyora, per exemple, que afegiríem amb els alls, o bé un copeta de vi blanc sec, que s’afegiria tan bon punt fiquem les patates a la cassola. En cap cas, però, el vi substituiria l’aigua.\nLa farina del peix, a més de fer-ne de cobertura, serveix per espessir el suc resultant, juntament amb el midó que es va desprenent de la patata. Ara bé, hi ha a qui li agrada afegir al suquet una picada. La podem fer amb 15 g d’ametlles, 15 g d’avellanes i una torrada de pa. I s’afegeix a la cassola quan ja s’hi ha abocat l’aigua.\nTanmateix, podem completar aquest plat mariner amb uns pèsols, que s’afegirien amb les patates gairebé cuites. I ja en anar a servir, podem acabar el plat amb ous durs.\nLa curiositat: Rap negre o rap blanc?\nTot i que hi ha unes dues-centes espècies de rap, les més habituals al nostre mercat són el rap negre i el rap blanc. A l’hora de cuinar són força similars, tot i que el negre és una mica més petit i la seva carn més consistent. La diferència entre ambdós es veu pel color de la membrana que envolta l’intestí, així que si no saps per quin decidir-te o quin estàs comprant, sempre pots preguntar a la teva parada del Mercat.\nLluç amb albergínies...\nset. 20, 2021\nPosted by: Mercat del Masnou\nLluç amb albergínies\nEls 7 pecats capitals de la xocolata\nPastís d’ametlles i raïm\nAquest lloc web utilitza cookies per millorar la seva experiència. Si continua navegant, considerem que accepta el seu ús


Reus posa en venda la Fira - Notícies Baix Camp - Més edicions - e-notícies\nBaix Camp · 25 d'Octubre de 2012. 20:40h.\nL'alcalde Carles Pellicer diu que "són coses que hem de recol·locar perquè no podem pagar"\nLa Fira de Reus, en una imatge d'arxiu\nL’alcalde de Reus, el convergent Carles Pellicer, ha anunciat avui en una entrevista a Punt 6 Ràdio que el consistori ha posat a la venda l’edifici de la Fira de Reus, situat al Tecnoparc.\nPellicer ha remarcat que la situació financera de l’ajuntament no deixa “cap altre remei” que buscar un comprador per a la Fira, i que ells estarien “encantats” de vendre-la. “Són coses que hem de recol·locar perquè no podem pagar”, ha afegit el batlle.\nAmb la venda de l’immoble, el consistori aconseguiria una injecció de capital en un moment molt delicat, a causa del fort endeutament que pateix i que ja arriba als 402 milions d’euros.\nL’ajuntament de Reus llogaria l’edifici per fer-ne ús, en un model que la Generalitat ja ha realitzat amb altres edificis. De totes maneres, Pellicer ha deixat la porta oberta a que la propietat de la Fira acabi sent mixta, amb una part pública i l’altra privada.\nAmb decisions com aquesta, el govern de CiU i PP vol evitar apujar els impostos de cara als propers anys, per no posar una major càrrega sobre els ciutadans.\nLa nova Fira de Reus es va construir al Tecnoparc amb els diners provinents d’un crèdit que es pensava retornar amb el lloguer del centre comercial Metrovacesa, que finalment no s’ha pogut acabar de construir. L’ajuntament també està buscant un nou promotor per tirar endavant el projecte.\nLes cadires són les cadires


Càritas ha assegurat que en els pròxims quatre mesos Espanya arribarà a acumular fins a 400.000 aturats de llarga durada a causa de la crisi del coronavirus. De complir-se les previsions, la xifra d'aturats passarà de 1,4 a 1,8 milions.\nDe la mateixa manera, des de l'organització també asseguren que les conseqüències d'aquesta pandèmia portarà a gran part de la població a estar en risc d'exclusió social. Abans que arribés el virus, 8,5 milions de persones estaven en aquesta situació.\nAl març, les afiliacions a la Seguretat Social han caigut en 833.000 persones a causa de l'arribada de l'estat d'alarma que comporta la suspensió d'activitats no essencials.\nCàritas s'està fixant especialment en els sis milions de persones que arrosseguen problemes econòmics des de la crisi de 2008 i que ara han d'afrontar les conseqüències d'una altra recessió econòmica que possiblement sigui més dràstica.


Afectacions al servei de rodalies entre abril de 2022 i febrer de 2023 - Ajuntament de Cornellà\nAfectacions al servei de rodalies entre abril de 2022 i febrer de 2023\nAfectacions al servei de rodalies entre abril de 2022 i febrer de 2023 https://www.cornella.cat/ca/actualitat/noticies/afectacions-al-servei-de-rodalies-entre-abril-de-2022-i-febrer-de-2023 https://www.cornella.cat/ca/actualitat/noticies/afectacions-al-servei-de-rodalies-entre-abril-de-2022-i-febrer-de-2023/@@download/image/Grafica_AVISO-GENERAL-NARANJA_PAT-Castellbisbal-Corredor-Med_Monitores-Rodalies.png_774890466.png\nDes del 23 d'abril i fins al mes de febrer de l'any 2023 el servei de Rodalies està afectat per diverses obres de millora de les infraestructures. Aquests treballs se centraran en el tram Martorell - Castellbisbal on Adif està fent actuacions relacionades amb el desenvolupament del Corredor Mediterrani, obres d’integració urbana i remodelació de l’estació de Sant Feliu de Llobregat, així com els treballs de millora de l’accessibilitat que Renfe executarà a Molins de Rei. Aquestes actuacions limiten la capacitat operativa i obliguen a dur a terme una reprogramació de serveis a les línies R4, R8 i R1 per tal de facilitar la mobilitat dels clients durant aquest període.\nLa principal afectació a la ciutat de Cornellà és que els trens de la línia R1 deixen de circular per l'estació de Cornellà perquè el seu recorregut finalitzarà a L'Hospitalet. Pel que fa a la línia R4, tingueu en compte que hi ha afectacions importants al tram Martorell-Castellbisbal. I la R8 no oferirà servei entre Martorell i Rubí.\nSi sou usuaris habituals d'aquestes línies, podeu consultar els horaris als webs www.rodaliesdecatalunya.cat, www.renfe.com i www.adif.es (apartat Estat de la Xarxa), al telèfon d’informació 900 41 00 41, a les Apps Rodalies de Catalunya i Adif en tu móvil, així com a les xarxes socials (@rodalies i @infoadif).\nMés informació al web de Rodalies\nMés informació al web de RENFE