Toc d'atenció del Consell d'Europa a Espanya perquè Cuixart pateix "intimidació"\nBarcelona. Dissabte, 27 de març de 2021. 16:15\nActualitzat: Dissabte, 27 de març de 2021. 23:28\nEl Consell d'Europa ha picat el crostó a l'Estat espanyol per la situació del president d'Òmnium Cultural, Jordi Cuixart, que està empresonat des del 16 d'octubre del 2017 alhora que el Tribunal Suprem el va condemnar l'octubre del 2019 a nou anys de presó per sedició. La relatora general de defensors de Drets Humans d'aquest organisme, Alexandra Louis, ha valorat que Cuixart segueix patint "represàlies i intimidació", així com ha ressaltat que "la seva situació no ha millorat".\nA més, ha posat de manifest que Cuixart és un activista polític, per la qual cosa no representa a cap partit. Per això, ha considerat que no hauria d'haver estat jutjat al TS que té "jurisdicció per jutjar els càrrecs electes i no pas activistes de la societat civil com ell” alhora que ha indicat que la defensa del president d'Òmnium va exposar que el judici va tenir un caràcter polític.\nJordi Cuixart declaran en el judici de l'1-O en el Tribunal Suprem\nL'únic activista empresonat d'Europa\n"He examinat la situació del senyor Jordi Cuixart, president de l’associació Òmnium Cultural”, explica Louis en el seu informe amb data del 24 de març. La gal·la ha destacat que la situació d'aquest activista és similar a la d'altres països amb dubtosa qualitat democràtica com Rússia, Turquia o Azerbaidjan. A més, en el cas específic del català destaca que és l'únic defensor dels Drets Humans d'Europa que està empresonat.\n"Continuaré prestant molta atenció a la tasca dels òrgans i institucions del Consell d’Europa (…) També supervisaré la tasca d’altres organitzacions internacionals en relació amb aquest tema i alertaré el comitè i l’Assemblea de nous casos de violació dels drets dels defensors dels drets humans i de totes les noves iniciatives destinades a protegir-los”, assenyala Louis, que pertany al partit francès La República en Marxa, que a la Unió Europea està dins del grup polític Aliança de Lliberals i Demòcrates per Europa, en el qual també s'hi troba Ciutadans, que en reiterades ocasions ha defensat l'empresonament dels presos polítics i de Cuixart.\nEl passat mes d'octubre, Louis ja va exigir que es revisés les condicions de presó d'aquest activista polític. “Les condicions de presó de Cuixart són particularment dràstiques” va assegurar en aquella ocasió.\nTambé, s'ha mostrat preocupada pel fet que se li hagi suspès el tercer grau i, per tant, segueixi empresonat. En aquest sentit, ha tornat a fer una crida a les autoritats espanyoles perquè es revisi el seu empresonament i les condicions que li priven de gaudir del tercer grau per tal de "donar-li llibertat provisional tan aviat com sigui possible”.\nAquest estudi, no ha començat de la nit al dia, sinó que porta dos anys en marxa i es va iniciar el juny del 2019 quan el càrrec l'ocupava Raphal Compte. Llavors, va presentar un informe sobre els riscos que pateixen els defensors de drets humans a Europa i en va posar com a exemple a Cuixart.\n"En l'informe, també denuncia que, tres anys després del seu empresonament, segueix patint repressió. Un cop més, aquest fet demostra la baixa qualitat democràtica de l’Estat espanyol", ha indicat Òmnium en el seu compte de Twitter on ha denunciat la situació que viu el seu president.\nMés tocs d'atenció a Espanya\nAquest no és l'únic toc d'atenció que ha rebut Espanya per part del Consell d'Europa aquesta setmana. El passat 22 de març, aquest organisme va publicar una carta que va enviar la relatora de Drets Humans, Dunja Mijatović, al ministre de Justícia espanyol, Juan Carlos Campo, on li mostrava la seva preocupació per la falta de llibertat d'expressió que podrien comportar delictes com les injúries a la Corona.\n"Us escric en relació amb diverses disposicions de la legislació penal espanyola que tenen un efecte negatiu impacte, inclòs un efecte esgarrifós, en l’exercici de la llibertat d’expressió, un dret d’importància crucial per un debat públic lliure i plural", comença la carta de Mijatović, datada l'11 de març.\nPer la seva part, Campo li respon que a Espanya aquest dret es respecta totalment, però que té uns límits com en altres països. "Com ja sabeu, tant el Tribunal Europeu de Drets Humans com el Tribunal Constitucional espanyol mateix han establert, en abundant jurisprudència, que el dret a la llibertat d’expressió té límits. Establir i definir aquests límits és una responsabilitat dinàmica davant dels governs ha de prestar molta atenció", observa Campo en la missiva, publicada en el web d'aquest organisme.\nImatge principal: Una fotografia de Cuixart en una imatge d'arxiu / EFE\nllibertat d'expressió El Consell d'Europa alerta Espanya per les condemnes a presó a artistes Alba Solé Ingla


divendres, 8 d'octubre de 2010 11:21\nEl GRUP SANT MARTI té el conveciment de que la qualitat és un factor clau en la gestió del transport de viatgers per carretera i manifesta la seva política als treballadors, clients, agregats i proveïdors en els següents paràmetres:\nQualitat és conèixer al nostre client, les seves necessitats i expectatives. Un client satisfet és l’actiu més important de l’empresa, la seva fidelització és la nostra principal aventatge davant la competència.\nQualitat és adaptar-se a la cojuntura actual, a les noves tecnologies i per això l’empresa disposa de la certificació ISSO 9001 i ISSO 14001\nEl conductor del GRUP SANT MARTI és un element clau de l’empresa. Si el conductor agrada, el servei té totes les possibilitats d’èxit.\nQualitat és sempre un objectiu de millora continua\nLa nostra empresa asumeix que per arribar a una bona qualitat cal esmerçar tots els mitjans humans, materials i econòmics, per tant el nostre personal té una formació continuada amb cursos específics sobre riscos laborals, tacògraf digital, anglès, xinès\nDarrera actualització ( dimarts, 6 de gener de 2015 20:43 )\nEn el nostre afany de superació la nostra empresa ha estat certificada amb la norma ISO 9001 ,ISO14001 per oferir als nostres clients un millor servei i qualitat\nCopyright © 2022 Grup Sant Marti. Tots els drets són reservats.


LA UTE ASSUMIRÀ LES OBRES A LA GALERIA DE TRESPONTS – Pirineus TV\nLA UTE ASSUMIRÀ LES OBRES A LA GALERIA DE TRESPONTS\nFinalment serà la mateixa Unió Temporal d’Empreses que està duent a terme les obres al túnel de Tresponts qui acabarà les tasques a les galeries d’evacuació. Fa uns dies, un conflicte entre aquesta UTE i l’empresa que havien subcontractat per fer les galeries, va fer que aquesta darrera companyia es retirés de les obres. Després d’unes setmanes buscant una solució, des de Territori i Sostenibilitat han anunciat que ja s’ha trobat.\nEn aquest sentit, Calvet ha deixat clar que la resta de les obres segueixen avançant sense problemes.\nAquesta setmana han començat els talls a la carretera C-14 entre el punt quilomètric 163 al 166. Es dóna pas alternatiu amb senyalització fixa. Es preveu que les afectacions al trànsit s'allarguin fins al 2 de novembre.


Kellys Hotel Dublín Irlanda - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n36 South Great Georges Street, Dublin Centre, Dublín, Irlanda, D2 - Veure al mapa\n"the bed was very comfortable, the room spotlessly clean and..."\nHabitació Doble Estàndard (Reserva Anticipada) (Standard Double Room (Advance Purchase))\nConvenientment situat a Dublín, Kellys Hotel és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Els visitants d'aquest hotel, poden gaudir d'anar a les atraccions més importants de la ciutat: Museu de Garda, Biblioteca Chester Beatty, Experiència Fantasmal Zozimus.\nEl Kellys Hotel, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, recepció 24 hores, magatzem d'equipatge, restaurant, bar.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Dublín, el Kellys Hotel és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.\nTots els tipus de viatgers (424) Parelles (262) Viatgers en solitari (86) Famílies amb infants petits (12) Famílies amb infants grans (9) Grups (52)


Detenen un conductor ebri que circulava en direcció contrària per la C-32\nEls Mossos d'Esquadra han detingut un conductor que anava ebri i conduïa en direcció contrària per la C-32 a l'altura de Calella. La imprudència ha provocat un accident sense conseqüències greus. Diversos testimonis i treballadors d'ACESA han informat a les 6 del matí de la presència d'un cotxe circulant en contra direcció per la C-32 en sentit Girona. Minuts després, els Mossos rebien l'avís d'un accident entre el cotxe del detingut, un Opel Vectra, i un Renault Clio.\nEls agents han fet la prova d'alcoholèmia al conductor temerari, que ha donat positiu. Ell i l'altre conductor han estat traslladats a l'Hospital de Calella en estat "lleu", i finalment s'ha procedit a la detenció del primer per un delicte contra la seguretat del trànsit.


COP25: Els Estats, a punt de proporcionar decennis d'abusos contra els drets humans. COP25: Els Estats, a punt de proporcionar decennis d'abusos contra els drets humans.\nQuan queden només unes hores per a que els Estats arribin a acords a les negociacions de l'ONU sobre el clima entaulades al 2019 al marc de la 25ª Conferència de les Parts (COP25) a la Convenció Marc de les Nacions Unides sobre el Canvi Climàtic, Amnistia Internacional insta als negociadors a escoltar per fi les demandes de els persones i tenir molt en compte els drets humans a les seves decisions. Si no ho fan, propiciaran decennis d'abusos contra els drets humans, dels que seran responsables.\nAssumir compromisos d'acció climàtica urgent i conseqüent amb els drets humans\nÉs essencial que a la decisió final de la COP25 es reconegui la necessitat de reforçar amb urgència l'acció climàtica i de que tots els països preparin o actualitzin les seves contribucions determinades a nivell nacional de manera que reflecteixin la màxima ambició possible al que respecta a mantenir l'augment de la temperatura mitjà global per sota del 1,5ºC. Així mateix, s'ha d'exigir que aquestes contribucions s'elaborin i es realitzin de manera participativa, amb la intervenció de comunitats locals, sol·licitant el consentiment lliure, previ i informat dels pobles indígenes i tenint en compte les qüestions de gènere i les obligacions contretes en matèria de drets humans. Si els Estats no presenten el pròxim any plans climàtics nous o si no són suficientment ambiciosos, els devastadors efectes del canvi climàtic que es faran sentir a un món amb temperatures tres o més graus per sobre dels nivells preindustrials donaran lloc a violacions de drets humans.\nNo acceptar normes que possibiliten abusos contra els drets humans\nLes negociacions sobre els mercats de carbono han d'incloure compromisos d'adopció de mesures de protecció dels drets humans. Tals salvaguardes són necessàries per garantir que, abans d'aprovar projectes de mercat de carbono, s'avaluen les conseqüències negatives en matèria de drets humans i que les persones afectades directament per ells tenen veu a la seva preparació. No incloure aquestes salvaguardes ni un mecanisme independent de presentació de reclamacions suposarà condemnar a les comunitats locals i els pobles indígenes a patir noves violacions de drets humans, com ha passat ja amb projectes «nets» anteriors. El que està en joc és la vida, la salut i, sovint, la supervivència cultural de pobles sencers que porten centenars d'anys patint discriminació i marginació. Aprovar normes que no generen cap ambició en matèria climàtica i poden perjudicar a les persones seria pitjor que no arribar a cap acord en absolut.\nEls països rics han de deixar d'aprofitar-se dels països del Sur\nA les negociacions sobre «les pèrdues i danys», els països rics han d'assumir les obligacions que han contret en matèria de drets humans i proporcionar recolzament i reparació, inclosa indemnització econòmica, a les persones les quals els seus drets hagin fet sentir negativament els efectes climàtics. Els països rics són responsables del gruix de les emissions de gasos d'efecte hivernacle i no s'ha d'esperar que siguin els països en desenvolupament els que corrin amb tots els costs. A la pràctica, els països rics que es neguen a pagar la part que els correspon estan donant l'esquena als gairebé 4 milions de persones que, excepte la vida, ho han perdut tot a ciclons a Moçambic d'aquest any o a les que viuen a les illes del Pacífic i necessiten ser reubicades amb urgència a causa de l'augment del nivell del mar.\nAmnistia Internacional recorda als negociadors que les demandes dites no són qüestions menors, promogudes per unes quantes organitzacions. Representen les peticions d'acció climàtica i justícia climàtica entorna les que s'estan unint persones de tot el món i que reuneixen a pobles indígenes, nens i nenes, joves, dones, persones amb discapacitat, sindicats, persones LGBTI, minories, persones que viuen a la pobresa i totes les persones i comunitats que més estan patint els efectes de la crisi climàtica. Si no s'escolten aquestes veus, la consegüent desconnexió entre les negociacions climàtiques i les necessitats i drets de les persones donaran lloc a més catàstrofes encara de drets humans relacionades amb el clima.


Respostes… | soma\nBy Txeiks Març 1, 2012 Déu Dubtes Espiritualitat Fe Mal\nEl “mal” és un misteri sense respostes “definitives”. Podríem estar pedalant fins al judici final a la tarda i encara no en trauríem mai l’aigua clara. Fins i tot Benet XVI en el seu discurs a Auschwitz parla d’aquest silenci incomprensible de Déu davant les atrocitats que es van perpetrar en els camps…\nSí que podem trobar respostes més o menys satisfactòries. Per això , en primer lloc, caldrà aclarir el concepte de “mal”. Jo entenc com a veritable “mal” allò que atempta contra la nostra pròpia naturalesa, allò que impedeix que l’ésser humà pugui assolir el seu fi, que és, precisament el “bé”.\nEls mals físics – les malalties, els terratrèmols o els tsunamis – no entren dins aquesta categoria de mal. Totes aquestes desgràcies poden ocasionar, per exemple, que l’home es mori, però és que morir és natural en l’home. Tots aquests mals físics no atempten contra la nostra dignitat, i fins i tot enmig d’aquestes desgràcies podem posar en joc el nostre coneixement i la nostra llibertat, i cercar i trobar la felicitat. Una persona malalta, no veu vulnerada la seva dignitat ni la seva capacitat de fer el bé, d’estimar i de ser estimat.\nAquests mals físics són conseqüència de les lleis físiques que regeixen el nostre univers. L’home pot lluitar com vulgui per controlar la naturalesa, però d’una manera o d’una altra sempre acaba topant amb l’evidència que la natura el sobrepassa. El cristianisme sosté que això és degut a que l’home no és perfecte, que no podem conèixer i controlar tots els processos físics fins eradicar el dolor, el sofriment o la mort.\nDavant d’aquesta trista realitat hi ha un procés “evolutiu” en cada individu. En un primer moment ens rebel·lem, patalegem i cridem fins que ens adonem que per més que ens rebotem les coses no canviaran. La segona fase és la depre de pensar que la nostra és una vida molt puta i millor engegar-ho tot a la merda. En aquesta fase l’home experimenta més intensament la seva pròpia limitació, pateix una “crisi d’humilitat”, que si la supera el porta a una tercera fase i definitiva: l’acceptació. Acabem comprenent que aquests mals són necessaris i que la vida, a pesar de totes aquestes desgràcies continua endavant, i que sigui com sigui podem trobar la nostra manera de “conviure” amb aquella limitació, o amb aquella absència…\nÉs cert que en aquesta tercera fase fins i tot ens podem adonar del “bé” que ens ha fet aquest mal, però això no justifica l’existència del mal en si mateix. Déu no és un Zeus que va enviant tsunamis quan la penya es passa de la ratlla o que t’enviï la mort d’un ésser estimat perquè et veu immadur… No és això. Things happen perquè han de passar i punt. Simplement, l’home, després d’aquesta evolució s’adona del que realment és essencial en la vida, que el nostre temps és finit i no ens podem entretenir amb romagueres. No som de pedra, aquests fets no ens poden deixar indiferents. És aquí on intervé l’oració, el preguntar-se què he de fer? Què espera Déu de mi? L’oració, el recolliment, la pregària, aquesta connexió amb Déu, aquesta certesa que et veu i t’escolta té un enorme poder transformador.\nEn aquest procés “evolutiu” el cristià compte amb un avantatge: el dolor, el sofriment, la mort ens identifiquen amb Crist, ens fan corredemptors amb Ell. Déu mateix s’ha fet solidari d’aquest sofriment i en assumir-lo, en certa manera l’ha “divinitzat”. L’home es fa Déu no quan sotmet a l’altre, no quan vol fer prevaler els seus interessos egoistes, sinó quan es dóna als altres.\nAquesta és una idea essencial en el cristianisme i que repugna la mentalitat hedonista que impera en la nostra societat. Si considerem el “bé” com el plaer i el benestar, és evident que no estem capacitats per entendre un Déu que es fa home i es deixa clavar a una creu.\nAixí doncs, el veritable mal és el mal moral. El que es deriva del mal ús de la nostra llibertat: el pecat, la dolenteria, el vici, la malícia. Tot això allunya l’home i la societat del seu propi fi –el “bé”– i l’impedeix, per tant, assolir la felicitat.\nAquest mal té una dimensió social: el polític corrupte, el metge sense escrúpols, el putero o l’abusador de menors estan perpetrant una ferida que impedirà en major o menor mesura que el conjunt de la societat no assoleixi el seu propi fi: el bé comú. Matxaquen la confiança dels ciutadans envers els seus polítics, instauren la llei del més fort en la societat, despullen altres éssers humans de la seva pròpia dignitat… Aquest és el veritable mal que corromp la nostra pròpia naturalesa i pot minar els fonaments morals de la societat. I ningú de nosaltres, ningú, n’està immune.\nAquest mal, tot i tenir conseqüències socials, és completament individual. Tota la lluita es lliura en el cor de cada persona. I aquí és on Déu no pot entrar, perquè si entrés s’ho carregaria tot. Déu sap que si decidís per nosaltres o coaccionés les nostres decisions, ens estaria impedint d’assolir el nostre propi fi, perquè per fer el bé necessitem de la llibertat.\nUns nens van preguntar una vegada a un mossèn si Déu podia crear una pedra tan gran que ni ell mateix la pogués moure. El mossèn els hi va contestar que sí, que aquesta pedra ja existia i és la nostra llibertat. Entendre això és clau per adonar-nos d’on arriba la nostra pròpia dignitat, per veure fins a quin punt hem de prendre’ns seriosament les nostres pròpies decisions. El més important no és el que “et passi” sinó el que decideixis, i això suposa una revolució copernicana en els plantejaments vitals de l’individu.\nAquest video ilustra, en part, aquest post.\n3 thoughts on “Respostes…”\nMarç 1, 2012 a les 9:14 pm\t Respon\nBuf, m’ha encantat. Certifico totalment les tres fases de les que parles, i sobretot que és difícil fer el pas d’una a l’altra, sobretot de la segona a la tercera. Sobre el mal, em va encantar un company de feina que va dir, jo parteixo de la base que sóc capaç de tot i partir d’aquí em cuido dia a dia. Em vaig acollonir tenint en compte que és una persona que admiro per la seva bondat explícita, però amb el temps me’n adono que té molta raó. Jo mai faré això! Si vas fent coses malament, i et deixes portar, acabaràs aquell punt del camí que ara et sembla llunyà i inabastable. El mal i el bé està en tothom, ara, com molt bé dius, tu decideixes a quin dels dos angelets escoltes… Felicitats per l’article, es nota que és Quaresma i passem gana…jejeje…\nMarç 2, 2012 a les 10:24 am\t Respon\nÉs veritat, Frank, per arribar a la tercera fase cal una bona dosi d’humilitat i molt d’afecte i comprensió per part dels altres… Veig que ja ho has experimentat en les pròpies carns (i nervis).\nComparteixo totalment el punt de vista del teu company (i suposo que meu també…): el vici és un pendent relliscós, en el que si comences a caure cada vegada es fa més difícil la frenada (a més velocitat, més quantitat de moviment… Primera llei de Newton).\nEn fi, m’alegra que t’hagi servit i seguim amb la quaresma… Amb il·lusió!\nRetroenllaç: Is God good? « Soma


el meu gos i jo: Canvi climàtic: balanç de l’any 2008\nCanvi climàtic: balanç de l’any 2008\nAra que s’ha acabat l’any, ens pot venir la curiositat de veure com va la qüestió del canvi climàtic. Es a dir, han augmentat les temperatures? Ha augmentat la concentració de CO2 a l’atmosfera?\nLa concentració de CO2 al final de l’any 2008 era de 385,5 ppm (parts per milió). Com que al final de l’any 2007 aquesta concentració era de 383,9 ppm, observem que la concentració de CO2 a l’atmosfera ha augmentat de 1,6 ppm. Aquest augment de 1,6 ppm és equivalent a 13,4 mil milions de tones de CO2.\nPer la combustió de combustibles fòssils s’ha produït uns 30 milers de milions de tones de CO2 (les dades encara no s’ha publicat). En podem concloure, doncs, que de tota la producció de CO2 que la humanitat ha produït cremant els seus combustibles, només un 45 % ha anat a parar a l’atmosfera. Un 55 % ha estat absorbit pels oceans i per la biosfera terrestre (plantes i sòls).\nS’acaben de publicar les dades de les temperatures mitjanes del planeta durant l’any 2008. Les xifres que es publiquen són les anomalies (diferències amb la mitjana de les temperatures dels anys 1901 al 2000):\nGlobal del planeta:\nTerra = + 0,81 ºC, el sisè any més calorós (el rècord el té l’any 2007 amb + 1,02 ºC)\nOceà = + 0,37 ºC, el desè any més calorós ( el rècord el té l’any 2003, amb + 0,48 ºC)\nTerra i oceà = + 0,49 ºC, el vuitè més calorós (el rècord el té l’any 2005, amb + 0,61 ºC)\nTerra = + 0,89 ºC, el cinquè any més calorós ( el rècord el té l’any 2007, amb + 1,18 ºC)\nOceà = + 0,40 ºC, el novè any més calorós ( el rècord el té l’any 2005, amb + 0,54 ºC)\nTerra i oceà = + 0,59 ºC, el vuitè any més calorós (el rècord el té l’any 2005, amb 0,72 ºC)\nTerra = + 0,54 ºC, el sisè any més calorós (el rècord el té l’any 2005, amb + 0,81 ºC)\nOceà = + 0,35 ºC, el desè any més calorós ( el rècord el té l’any 1998, amb + 0,50 ºC)\nTerra i oceà = + 0,38 ºC, el novè any més calorós (el rècord el té l’any 1998, amb + 0,53 ºC)\nPer tenir una idea clara de les temperatures de referència, direm que les temperatures mitjanes del període 1901 – 2000 són les següents:\nTerra = 8,5 ºC\nOceà = 16,1 ºC\nGlobal (terra i oceà) = 13,9 ºC\nLa temperatura mitjana global del planeta (terra + oceà) dels deu anys més calents des de l’any 1901 és:\nAny 2005: anomalia = 0,61 ºC, temperatura mitjana = 14,5 ºC\nAny 1998: anomalia = 0,58 ºC, temperatura mitjana = 14,5 ºC\nAny 2002: anomalia = 0,56 ºC, temperatura mitjana = 14,5 ºC\nAny 2003: anomalia = 0,56 ºC, temperatura mitjana = 14,5 ºC\nAny 2006: anomalia = 0,55 ºC, temperatura mitjana = 14,5 ºC\nAny 2007: anomalia = 0,55 ºC, temperatura mitjana = 14,5 ºC\nAny 2004: anomalia = 0,53 ºC, temperatura mitjana = 14,4 ºC\nAny 2001: anomalia = 0,49 ºC, temperatura mitjana = 14,4 ºC\nAny 2008: anomalia = 0,49 ºC, temperatura mitjana = 14,4 ºC\nAny 1997: anomalia = 0,46 ºC, temperatura mitjana = 14,4 ºC\nPodem veure en el gràfic que, malgrat que la concentració de CO2 ha continuat augmentant, la temperatura mitjana anual del planeta es manté, en mitjana, sense augmentació des de l’any 2002. Fins i tot podríem dir, però no seriem rigorosos si ho diguéssim, que ha iniciat una lleugera baixada.\nLa temperatura de l’any 2008 ha estat particularment baixa, probablement degut al fenomen conegut com La Niña, que és un refredament cíclic de les aigües del Pacífic oriental. Com que La Niña ja s’està acabant, no seria sorprenent que les temperatures del 2009 fossin una mica més elevades que les del 2008.\nEns podem fer un parell de preguntes:\n- Perquè la temperatura no augmenta des de fa ja set anys, malgrat que la concentració de CO2 continua augmentant al seu ritme? Ningú ho sap, ni cap dels models que preveuen un augment catastròfic de les temperatures d’aquí a finals de segle ho havia previst.\n- Aquesta parada de l’augment de les temperatures durarà? Serà només una fase transitòria per desprès continuar augmentant? O bé serà l’inici d’una davallada? Ningú ho sap, ja que no es sap perquè hi ha hagut aquesta estancament de les temperatures.\nI és que, en l’estudi de com reaccionarà el sistema atmosfèric a l’augment del CO2 (augment que sembla imparable pels propers anys), encara es desconeixen massa coses per poder fer previsions que es puguin considerar fiables.\nPublicado por s sr los 18:55\nMalgrat, gener del 1939 (i 4) – L’alliberament\nTornant sobre la previsió de riscs\nGestió de la prevenció dels riscs\nReflexió sobre l’exercici prolongat de l’autoritat...\nA Malgrat som de Girona\nMalgrat, gener del 1939 (3) – El bombardeig de la ...\nEls socialistes que ens governen\nMalgrat, gener del 1939 (2)\nGenocidi a Gaza?\nMalgrat, gener del 1939 (1)\nLa producció d’energia elèctrica a Espanya\nL’extensió del glaç polar


L'Ajuntament de Peníscola en ple i de forma unànime sol·licitarà col·laboració al Govern després del temporal Glòria - Diari Millars, informació local en valencià.\nL’Ajuntament de Peníscola en ple i de forma unànime sol·licitarà col·laboració al Govern després del temporal Glòria\n10 de de març de 2020\nSe sol·licita un estudi detallat de tot el litoral i un pla d’actuacions.\nEn una moció conjunta, consensuada per tots els grups municipals, durant el pròxim ple ordinari, que tindrà lloc el dijous d’esta setmana, l’Ajuntament de Peníscola sol·licitarà a les administracions superiors, “responsabilitat i ajuda” després del pas dels últims temporals.\nAixí ho ha explicat la portaveu de l’equip de govern a Peníscola, Raquel París, ja que la moció elevarà peticions relacionades amb els efectes que estos temporals han ocasionat en la localitat.\nA més, el document consensuat demana al Govern que permeta als ajuntaments destinar el superàvit de l’any passat a les obres que siga necessari escometre per a recuperar la normalitat.\nPost més nousSe suspenen les festes de la Magdalena\nPost més vellsL’Ajuntament de Vila-real licita l’explotació del Recinte de la Marxa durant les festes patronals de 2020


El gimnàs DuoFitness recull més de 3.000 euros en un projecte solidari | Revista de Ripollet\nPosted on 16 novembre 2017 by Redacció in Portada, Societat // 0 Comments\nSota el paraigües del Gimnàs DuoFitness, el ripolletenc Txema Clares acompanyat per cinc membres més del mateix gimnàs va realitzar la Ultramarató de l’Aneto el passat mes de juliol. I ho va fer amb un objectiu ben clar: fer d’altaveu a la fundació Alvin Bayona.\nDivendres passat, 10 de novembre, el Teatre Auditori va acollir la presentació del documental que s’ha creat en motiu de la participació local en aquest esdeveniment esportiu. Txema Clares va enregistrar imatges de la Ultramarató així com també dels set mesos previs de preparació. I amb aquestes imatges i l’ajuda de David García, d’Envidea Producciones, en va sortir un audiovisual per mostrar la gesta.\nEl projecte solidari anava destinat a recollir fons per la Fundació Alvin Bayona, que treballa en la promoció de l’esport adaptat. I amb la venda d’entrades i de samarretes, el promotor ha aconseguit recollir 3.200 euros que va entregar al jove encarregat de la fundació, el català Àlvaro Bayona, que també va estar present a l’acte i va fer una xerrada.\nMembres del Duo Fitness corren una trail per una causa solidària\nEl grup Mans Unides organitza un espectacle teatral per recaptar fons


21.03.2019 - 00:19\nA inicis de gener, una noia argentina que viu a Badalona va sol·licitar visita amb el seu metge/sa de capçalera al CAP Nova Lloreda per un problema dermatològic que havia de resoldre com més aviat millor. Donat que la llista d’espera era de diverses setmanes, va optar per demanar visita urgent al mateix CAP. Sorprenentment aquesta visita li va ser denegada.\nNo es pot sacrificar l’accessibilitat dels pacients per garantir un temps mínim de 12 minuts per visita. Aquest límit de visites ha d’estar acompanyat d’altres mesures -entre elles un augment del pressupost- per garantir que tothom sigui atès. Tancar les portes dels nostres CAP i derivar pacients als hospitals no és millorar la qualitat de l’Atenció Primària sinó tot al contrari, malmetre-la i desvirtuar-la de la seva funció. No només és més ineficient i costós sinó que té conseqüències nefastes en la salut dels pacients.\nPots trobar l’article original a la web del FoCAP\n2 Comments en 12 minuts per visita a costa de què?\nSusana Juan // 23/03/2019 en 20:28 // Respon\nAixò és absolutament fals. Mai es denega l’ assistència a una visita urgent.\nCGT Costa de Ponent // 25/03/2019 en 0:39 // Respon\nArribant a pactes d’aquesta mena es destrueix, encara més, l’Atenció Primària a la que suposadament es vol defensar. D’aquí 5 o 10 anys què serà, les visites de 15′? o MC perdrà la vergonya i demanarà el co-pagament?\nÉs clar, ho farà pensant amb la gent (seva) i la sostenibilitat dels seus interessos.


El govern de Torroella de Montgrí encarrega una auditoria interna - Diari de Girona\nEl govern de Torroella de Montgrí encarrega una auditoria interna\nL'alcalde Jordi Cordón (CiU) diu que farà pública la investigació que farà Intervenció\nL´alcalde, Jordi Cordón (CiU). ddg\nTORROELLA DE MONTGRÍ CARLES TORRAMADÉ L'equip de govern de l'Ajuntament de Torroella de Montgrí ha encarregat als serveis d'Intervenció municipals que realitzin una auditoria de la situació econòmica en què es troben les finances del consistori. En campanya electoral, l'ara alcalde Jordi Cordón (CiU) ja havia manifestat que una de les primeres accions que farien si accedien al govern seria aquesta revisió de les arques municipals, però sempre de manera interna i sense fer cap contractació externa, cosa que així s'ha fet, segons ha comentat el batlle, que també és el màxim responsable de l'àrea d'Hisenda. Cordón ha afegit que, si bé l'auditoria no està acabada, ja hi ha diferents partides del pressupost que s'han esgotat, és a dir, que l'anterior equip de govern no les va dotar dels suficients recursos econòmics quan van aprovar el pressupost per aquest any.\nCordón ha comentat que els serveis econòmics municipals estan treballant per enllestir l'auditoria per aclarir la situació de les finances i que, un cop estigui enllestida, se n'informarà públicament, ja sigui a través del ple municipal, a través dels mitjans de comunicació o amb sessions informatives adreçades als veïns. L'alcalde ha comentat el tema de partides infradotades, però també n'hi ha un altre que interessa molt al nou equip de govern de Torroella de Montgrí i i que és la situació de l'endeutament municipal.\nPer l'anterior alcalde, Josep Maria Rufí (ERC), la gestió de l'àrea Econòmica que havia realitzat el seu govern era un dels seus actius. No obstant això, CiU, aleshores a l'oposició, va posar en dubte els números municipals. La darrera enganxada entre les dues forces fou arran de la liquidació del ?pressupost del 2010. Aleshores, Rufí va defensar que l'Ajuntament tancava l'exercici amb un superàvit de 220.000 euros i que ?permetien incrementar fins els 560.000 euros el romanent de ?tresoreria. Rufí ?assegurava que aquests números eren possibles per la racionalització que havia ?activat el seu govern.\nNo obstant això, des de CiU es defensava que les xifres estaven maquillades ja que, entre d'altres elements, s'hi incloïen les ?contribucions de la segona fase dels carrers de l'Estartit quan les obres no estaven acabades.


ddM - Diaridelamusica.com: Melocos mostren les bases dels fenòmens de masses\nUna sala Privat amb moltes adolescents va donar ahir la benvinguda als andalusos Melocos, una de les darreres revelacions del pop-rock nacional. Un grup que explota l’estètica importada de les sèries d’instituts americans, i que juga a conquistar el públic femení amb la música i l’actitud. El concert, impulsat per Caixa Laietana, va comptar amb més de 400 espectadors.\nMalgrat la joventut dels membres del grup, Melocos ha publicat ja dos treballs discogràfics. El primer, homònim, i el recent “Somos”. D’ells extreuen el repertori dels concerts, plens de lletres sobre històries d’amor i amistat, com els singles “Cada golpe” o “La chica ideal”, que vesteixen de melodies senzilles recobertes d’una base potent de guitarres i bateria que dóna força als temes.\nDalt de l’escenari Melocos no només toca cançons. Aquest és també un grup que beu molt de l’actitud, i a Mataró van demostrar que saben guanyar-se al públic des del primer minut. Jaime Terrón, el cantant de la banda, va saber aprofitar a la perfecció el format de concert íntim que oferia la sala, buscant contínuament la interacció amb el públic. Els assistents van poder cantar, ballar dalt l’escenari i sentir com els recitaven les lletres a cau d’orella. Tota una cuidada exhibició que ens va recordar grups com hombres-G, que movien les mateixes passions vint anys enrere, i que ens deixa entreveure un possible futur de públic de masses per aquesta formació. RITA VILLÀ/JOAN GONZÀLEZ\nPublicat per ddM a les 12:15


L’Ajuntament de València i el programa europeu de sensibilització mediambiental que promou el reciclatge de llandes de begudes en esdeveniments i espais públics – RiberaTV\nL’Ajuntament de València i el programa europeu de sensibilització mediambiental que promou el reciclatge de llandes de begudes en esdeveniments i espais públics\nLa Malva-rosa, La Devesa, Pinedo, El Saler, El Cabanyal – Les Arenes, El Recatí – Perellonet i La Garrofera acolliran campanya «Cada lata cuenta» durant tot el mes d’agost\nL’Ajuntament de València i el programa europeu de sensibilització mediambiental que promou el reciclatge de llandes de begudes en esdeveniments i espais públics, «Cada lata cuenta» han presentat este matí la iniciativa “Circula tu lata al amarillo” que es posarà en marxa a la platja de la Malva-rosa este divendres i recorrerà la resta de les platges de València al llarg del mes d’agost. Es tracta, tal com ha explicat el regidor d’Ecologia Urbana, Sergi Campillo, d’una iniciativa que pretén conscienciar i sensibilitzar a la població perquè s’habitue a reciclar també a les platges»\nLa campanya “Circula tu lata al amarillo”, promoguda per «Cada Lat Compte» amb la col·laboració de l’Ajuntament de València i Ecoembes com a agent mediambiental col·laborador, és una mesura més per a mantindre netes les platges valencianes, que a més posa de manifest la importància del reciclatge per a fomentar l’economia circular. «I és que un gest tan senzill com depositar les llandes de begudes en el contenidor groc, ajuda al fet que estalviem materials i reduïm un 70% el consum d’aigua i un 95% el consum d’energia, en comparació a fabricar una llanda de noves matèries primeres», ha indicat el regidor.\nEn la seua intervenció, el regidor ha destacat que l’Ajuntament també repartirà 10.000 cendrers en forma de con que es podran clavar en l’arena de les platges «perquè els usuaris d’este espai urbà depositen les burilles i respecten el medi ambient» «Amb esta mesura evitarem la temptació de tirar la burilla a l’arena i enterrar-la. Encara que esta pràctica és cada vegada més minoritària, continua havent-hi persones que no respecten el medi ambient de la platja i acaben enterrant les burilles en l’arena».\n«Esta pràctica –ha continuat- és molt nociva per al medi ambient perquè les burilles són molt contaminants i contaminen l’arena i l’aigua de la platja, en cas que l’aigua toque la burilla. Per això volem ajudar a la conscienciació ambiental de la neteja de les nostres platges i els informadors repartiran estos cons, deu mil en total, a les nostres platges urbanes perquè els veïns i veïnes i els nostres visitants puguen tindre més facilitats».\nPer a desenvolupar la campanya «Cada lata cuenta», durant el mes d’agost, educadors ambientals equipats amb una motxilla recol·lectora de llandes recorreran les platges de la Malva-rosa, La Devesa, Pinedo, El Saler, El Cabanyal – Les Arenes, El Recatí – Perellonet i La Garrofera. Es tracta d’un programa europeu amb presència en 14 països d’Europa.\nEl seu objectiu és conscienciar sobre la importància del reciclatge de llandes de begudes en el contenidor groc, un gest que contribueix a frenar el canvi climàtic, reduint emissions de CO₂. L’objectiu d’este programa és implicar a tots els ciutadans per a aconseguir una taxa del 100% de reciclatge d’estes llandes que, en estar compostes de metall, poden reciclar-se infinitament sense perdre qualitat.\nL’Ajuntament de València i el programa europeu de sensibilització mediambiental que promou el reciclatge de llandes de begudes en esdeveniments i espais públics added by Ribera Televisió on 29 Juliol, 2020


L'Ajuntament dissenya un nou model de distribució d'aliments | Notícies socials | Serveis Socials | Ajuntament de Barcelona\nL'Ajuntament dissenya un nou model de distribució d'aliments\nPublicat el 06/06/2013 a les 17:00 h. - Meritxell Doncel -\nAgruparà les entitats socials que fan aquesta tasca, evitarà les cues, establirà un sistema de punts per a una distribució equitativa i assumirà el cost del lloguer dels locals i de la dotació d'equips frigorífics. A més, l'Ajuntament distribuirà entre les persones vulnerables una targeta que els permetrà comprar en botigues d'alimentació i supermercats.\nVídeo 'Nou model de distribució d'aliments'\nL'Ajuntament de Barcelona, conjuntament amb Càritas, Creu Roja i el Banc d'Aliments, ha elaborat un nou model de distribució d'aliments que aposta per l'agrupació d'entitats que duen a terme aquesta tasca i la seva coordinació amb els serveis socials, prenent com a referència el projecte DISA implantat a Nou Barris i seguint els compromisos assumits a la Taula Solidària d'Aliments.\nUna de les primeres accions ha estat l'elaboració d'un mapa de la situació de la distribució d'aliments a la ciutat, que ha permès detectar que a Barcelona hi ha 234 entitats que fan aquesta tasca. A partir d'aquesta informació es podran millorar els circuits de distribució a través d'iniciatives com ara la cita prèvia, el sistema de punts i la gestió informatitzada.\nUna de les prioritats del nou model serà la dignificació de la recollida d'aliments i l'eliminació de les cues als punts de distribució. A més, també es pretén distribuir-los de manera més equitativa, en funció de la situació de cada família, i incrementar l'eficàcia en la distribució a través de la gestió informatitzada. La idea és, de fet, sumar els recursos de les entitats, tant pel que fa al voluntariat com al transport i als locals.\nL'Ajuntament, a més, assumirà el cost del lloguer dels espais adequats per dur a terme la distribució d'aliments i també la dotació d'equips frigorífics.\n"Cal unificar la recollida, evitar cues, gestionar millor l'estoc, distribuir d'acord amb les necessitats, potenciar la bona nutrició i treballar en xarxa per incrementar la capacitat de resposta", ha explicat la tinenta d'alcalde de Qualitat de Vida, Igualtat i Esports, Maite Fandos.\nLes entitats distribuïdores que es vulguin sumar a aquest nou model, de fet, es coordinaran millor amb els 40 centres de Serveis Socials municipals, que durant el 2012 van atendre 68.635 persones.\nUna targeta per comprar als establiments alimentaris\nD'altra banda, també s'ha presentat un nou instrument per fer efectius els ajuts a les persones vulnerables. Es tracta de la Targeta Solidària d'Aliments, una targeta moneder que permetrà a l'usuari comprar en botigues d'alimentació i supermercats amb els fons que hi hagi carregat l'Ajuntament.\nEs preveu que es pugui incrementar el valor econòmic de la targeta a través d'acords amb el sector perquè doni accés a descomptes en productes bàsics.\nL'Ajuntament destinarà enguany 11,5 milions d'euros als serveis d'alimentació, entre menjadors socials, àpats en companyia, àpats a domicili, ajuts d'inclusió d'alimentació, berenars nutritius als centres oberts, convenis amb entitats del tercer sector, ajuts d'inclusió per a menjador escolar i beques menjador.


MPEG-21 - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n1 Estàndard MPEG\n2 ¿Què és MPEG-21?\n3 Parts de MPEG-21\n3.1 Declaració d'objecte Digital\n3.2 Identificació d'Objectes Digitals\n3.3 Gestió i Protecció de la Propietat Intel·lectual\n3.4 Llenguatge d'Expressió de Drets i Diccionari de Termes sobre Drets\n3.5 Adaptació d'objectes digitals\n4 Mercat Digital i Còpies Il·legals\n4.1 Evolució dels Sistemes Anti-Còpia\n4.2 Xarxes Punt a Punt Legals i Il·legals\nEl grup MPEG (Moving Picture Experts Group) s'ha encarregat d'estandarditzar diferents formats de compressió d'imatge en moviment, àudio i vídeo. Els conjunts d'estàndards MPEG-1, MPEG-2 i MPEG-4 estan orientats a la compressió correcta de seqüències de vídeo, oferint diferents qualitats cadascun. Posteriorment el grup va començar el desenvolupament de MPEG-7 i MPEG-21.\nAquesta vegada, els estàndards no estan orientats a la compressió de registres multimèdia. El primer, MPEG-7, s'encarrega d'etiquetar continguts multimèdia mitjançant metadades que descriuen els registres, amb un nivell de detall alt.\nAmb aquestes metadades serem capaços de realitzar cerques complexes dins de bases de dades en les quals els registres es trobin correctament etiquetats amb MPEG-7.\n¿Què és MPEG-21?[modifica]\nL'estàndard MPEG-21 presenta un marc d'intercanvi de contingut multimèdia legítim, respectant els drets d'autor i distribució, i adequat a les capacitats dels usuaris en cada moment. Aquests estàndards intenta solucionar molts dels problemes existents avui en dia amb la distribució de continguts digitals, principalment il·legals, amb les xarxes de dades. L'existència de les xarxes punt a punt posen en perill, segons les empreses del sector, el desenvolupament i la producció de continguts.\nEl seu propòsit principal és establir, d'una manera clara, quins són els participants en una transacció dins d'un mercat digital, en el qual els béns no són més que dades.\nLa base fonamental en la qual se sosté MPEG-21 és la definició del terme objecte digital. Aquests objectes digitals seran els béns amb els quals es comerciarà dins del mercat establert en la xarxa MPEG-21. A més a més, s'especifiquen diferent informació com els drets de propietat intel·lectual i d'utilització que té cada usuari sobre els objectes digitals disponibles.\nEl propòsit de MPEG-21 és definir un marc obert per l'enviament i consum de materials multimèdia perquè tots els usuaris que intervenen en la cadena de consum puguin fer ús del servei.\nParts de MPEG-21[modifica]\nMPEG-21 està constituït per una sèrie de parts, o documents, que s'encarreguen d'estandarditzar cada una de les entitats o aspectes que entren dins d'una transacció en MPEG-21.\nDeclaració d'objecte Digital[modifica]\nEl MPEG-21 està basat en la definició d'una unitat bàsica de contingut amb la qual es fan operacions: l'objecte digital. La declaració d'aquest objecte digital pot resultar difícil o ambigu, perquè es basa en les intencions del creador d'un contingut a l'hora de realitzar-lo. Per exemple, una eina que presenta una pàgina web diferent en funció de l'idioma seleccionat. A l'hora de definir l'objecte digital, existeix l'ambigüitat de si el propòsit de l'autor era considerar l'objecte format per totes les pàgines de diferents idiomes o que cada una d'elles es tracti com un objecte digital independent.\nLa declaració de l'objecte digital està pensada per solucionar aquestes ambigüitats. El seu objectiu és definir una sèrie de termes abstractes que serveixin per expressar que és un objecte digital, entenen aquest com la representació digital de la realització d'un treball. La declaració de l'objecte digital es basa en la utilització d'un model, que ha de ser tan flexible i general com sigui possible. El model no defineix un llenguatge en particular, simplement és una ajuda per proveir d'un conjunt abstracte de termes i conceptes que poden emprar-se per definir un esquema o realitzar una equivalència entre diferents esquemes amb la finalitat de realitzar comparacions.\nIdentificació d'Objectes Digitals[modifica]\nA l'hora de treballar amb objectes digitals és necessari identificar cadascun de manera única dins de MPEG-21. També s'ha d'identificar quina és la propietat intel·lectual associada a un objecte determinat i quin és l'esquema de descripció que s'està utilitzant.\nL'ànim de MPEG-21 no és definir nous estàndards per solucionar problemes per als quals ja existeixen solucions satisfactòries. Per aquest motiu, pel problema de la identificació es pot usar una URI (Uniform Resource Identifier).\nAquest mecanisme d'identificació no és l'únic possible, existint altres alternatives, algunes d'elles propietàries, per solucionar aquest problema.\nGestió i Protecció de la Propietat Intel·lectual[modifica]\nUna part important de la definició de l'estàndard MPEG-21 gira al voltant de la gestió i protecció de la propietat intel·lectual. La idea bàsica darrere aquest concepte és articular mecanismes, dins de la xarxa, per assegurar el compliment dels drets de propietat intel·lectual dels materials utilitzats. En aquesta part s'inclouen mètodes estandarditzats per recol·lectar eines de gestió i protecció de la propietat intel·lectual de localitzacions remotes, intercanviar missatges entre elles i formes d'integració d'expressions de drets, d'acord amb el Diccionari de Termes sobre Drets i el Llenguatge d'Expressió de Drets.\nLlenguatge d'Expressió de Drets i Diccionari de Termes sobre Drets[modifica]\nEl Llenguatge d'expressió de Drets pretén proporcionar mecanismes flexibles que suportin l'ús de recursos digitals en la publicació, distribució i consum de pel·lícules, música, llibres, jocs, software i d'altres creacions digitals.\nEl llenguatge d'expressió de Drets, presenta les clàusules que marquen un acord entre les dues parts involucrades en la realització d'una transacció amb un objecte digital. El model amb el qual treballa, presenta quatre entitats bàsiques relacionades entre si en cada clàusula:\nPrincipal a qui pertany un determinat dret.\nDret que s'especifica a la clàusula.\nRecurs al qual està associat el dret.\nCondició que ha de complir-se abans que es pugui executar el dret.\nLes relacions presentades en cadascuna de les clàusules descrites amb el Llenguatge d'expressió de Drets es pot veure gràficament a continuació.\nEl Diccionari de Termes sobre Drets es troba integrat amb el Llenguatge d'expressió de Drets. Es compon d'un conjunt clar, consistent, estructurat de termes sobre els quals se suporta el llenguatge.\nAdaptació d'objectes digitals[modifica]\nUn objectiu perseguit per l'estàndard MPEG-21 és la transparència pels usuaris a l'hora d'accedir a la xarxa. Els continguts que vol consumir un determinat usuari, han d'arribar fins a ell, adequats a les peculiaritats de la seva situació, tant en prestacions del mètode de presentació (limitacions de pantalla, etc.) com d'amplada de banda.\nPer aconseguir això és necessari adaptar els objectes digitals a les capacitats disponibles per cada usuari en cada moment o segons les qualitats contractades. MPEG-21 no especifica de manera directa quins han de ser els mètodes d'adaptació, únicament ens mostra els descriptors i els mecanismes, independents dels formats digitals particulars, que proporcionen suport a l'adaptació d'objectes digitals en termes de recursos, descriptors o gestió de la qualitat de servei.\nMercat Digital i Còpies Il·legals[modifica]\nL'estàndard MPEG-21 presenta dos objectius primordials:\nEl primer és posar a l'abast de tots els usuaris els continguts digitals adequant-los a les seves situacions particulars.\nEl segon gran objectiu que persegueix, és aconseguir que les lleis de propietat intel·lectual es compleixin dins del marc de la xarxa MPEG-21, de tal manera que s'asseguri un ús correcte dels continguts, evitant usos fraudulents (còpies o utilitzacions il·legals o pirates).\nLa revolució digital i l'accés quasi universal a Internet han canviat les regles del joc sobre la còpia il·legal.\nEvolució dels Sistemes Anti-Còpia[modifica]\nEls costos dels béns copiats ha disminuït considerablement els últims anys. Al principi, aquests costos estaven dominats per la dificultat de realitzar noves còpies i distribuir-les.\nEn aquest marc, les empreses creadores de continguts se centraven en la persecució dels pocs grups amb el suficient capital per a afrontar la pirateria a gran escala.\nAmb l'aparició dels vídeos domèstics i altres aparells d'àudio, resultava relativament senzill la difusió de còpies, ja que cadascuna d'elles era fàcil d'obtenir. En aquest punt, la reacció de la indústria va consistir a encarir l'extracció de la primera còpia del contingut subjecte a drets d'autor. D'aquesta forma intentava reduir el nombre de "pirates", aconseguint de nou un petit grup contra el qual es pogués emprendre accions legals. D'altra banda, la indústria de l'entreteniment va aconseguir obtenir llicències i patents per forçar a la indústria de l'electrònica de consum a introduir sistemes anti-pirateria als reproductors de continguts.\nEl desenvolupament de reproductors digitals i sistemes d'emmagatzemament digital barato van canviar de nou, les regles del joc, fent que els costos de còpia i distribució digital baixessin quasi fins a zero. Al principi, la indústria de l'entreteniment va reaccionar aguantant la sortida al mercat dels dispositius d'escriptura digitals d'alta densitat (gravadores de DVD). Tanmateix, una vegada que els ordinadors personals han avançat suficient per a comprimir treballar amb vídeo i àudio, resulta molt fàcil reproduir i distribuir aquest tipus de contingut a través d'Internet.\nUn objectiu principal amb la introducció dels DVD, era protegir el vídeo digital enfront de la pirateria. Com ja va passar amb els vídeos domèstics, es van introduir barreres legals i incentius econòmics per assegurar que els desenvolupadors sols produïssin lectors de DVD si incloïen algun sistema anti-còpia, per evitar l'extracció de continguts o l'enginyeria inversa. Els esforços per evitar la pirateria estaven, de nou, centrats en un petit grup amb suficient capacitat com per extraure el contingut digital. Per aquestes raons, la indústria ha intentat protegir el format DVD, creant lleis a mida per aconseguir mantenir les eines d'extracció de continguts lluny de les mans dels consumidors.\nXarxes Punt a Punt Legals i Il·legals[modifica]\nPoc després van arribar altres medis de distribució de continguts. El primer d'aquesta nova generació va ser Napster, on la gran novetat era integrar a l'usuari final dins de la cadena de distribució. Napster permetia descarregar quantitats molt importants de música i vídeos directament des d'Internet sense cap intermediari. Els costos de cada còpia van baixar dramàticament, fent que el mercat de distribució de música i vídeo pirata explotes. La indústria de l'entreteniment, després de fallar l'intent de protegir els CD de l'extracció il·legal de contingut, van atacar al canal de distribució, tractant a Napster com si fos un altre dels grans distribuïdors pirates.\nDonat el caràcter centralitzat de Napster no va ser capaç de sobreviure a l'atac legal. El buit que va deixar, el van ocupar altres programes de caràcter descentralitzat com Gnutella,Kazaa o eDonkey. Aquesta evolució cap a un esquema descentralitzat fa més difícil perseguir als culpables individuals dels delictes sobre els drets d'autor i drets de còpia. Sense una forma efectiva d'elevar els costos d'extracció de continguts o d'eliminar les actuals xarxes de distribució punt a punt amb atacs legals, la indústria de l'entreteniment va tornar a augmentar el cost de la distribució de cada còpia.\nTambé existeixen altres aproximacions (tecnològiques), per les quals s'augmenta el cost de distribució. Aquestes inclouen atacar a la confidencialitat, la integritat i la disponibilitat de continguts en les xarxes de distribució. Introduint recursos mal etiquetats o de baixa qualitat, és més difícil per l'usuari trobar el material que busca, minvant el seu interès i confiança pel sistema\nMPEG-21 -- ISO.\nMPEG-21 Forum de MPEG.\nMPEG-21 Multimedia Framework Arxivat 2012-11-27 at Archive.is\nMPEG-21 Blog Multimedia Framework.\nPart 2: Declaració d'objecte Digital\nPart 3: Identificació d'objecte digital\nPart 4: Gestió i Protecció de la Propietat Intel·lectual\nPart 5: Llenguatge d'Expressió de Drets\nPart 6: Diccionari de Termes sobre Drets\nPart 7: Adaptació d'Objectes Digitals\nPart 8: Software de referencia\nPart 9: Format d'arxius\nPart 10: Processament de l'objecte digital\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=MPEG-21&oldid=29123111»


OPINIÓ | La llengua d'internet · Humbert Roma | Mèdia.cat\nLa redacció de Vilaweb, el mitjà digital en català més antic. Foto: Vilaweb.\nLa revolució digital va suposar, primer, la introducció de la informàtica en els mèdia pels canvis que va permetre incorporar aquell nou instrument al procés productiu dels mitjans en els suports ja existents. I, després i sobretot, la irrupció d’internet en el què s’ha anomenat la “fabricació de la notícia” (atribuint el concepte de “notícia” a tot allò publicat en qualsevol suport amb la finalitat d’informar –i fins i tot divertir– el seu consumidor), així com en la difusió.\nL’impacte d’aquesta revolució en l’univers comunicatiu ja és, més que una evidència, una realitat amb la qual convivim. Qualsevol dada que s’hi refereixi i també, doncs, les anàlisis que provoqui cal destacar-les si volem tenir una visió completa d’aquest univers i de cada un dels mons que el componen. Per exemple, la llengua que, per als periodistes i comunicadors en general, és un instrument clau en la nostra feina, i l’ús que en fem, per tant, una responsabilitat quan en fem la tria –lliure o obligada–.\nRecentment, la Revista Latina de Comunicación Social, del 25 de maig proppassat, va publicar el que titulava “Mapa dels cibermitjans d’Espanya el 2018: anàlisi quantitativa”. Entenent per Espanya el Regne d’Espanya on, per ara –i a l’espera de la relització efectiva de la República Catalana refrendada l’1 d’octubre i proclamada pel Parlament el 27, ara fa just un any– el nostre país hi és incorporat per la força de les armes, cal repetir-ho fins al cansament.\nParlant, doncs, del Regne d’Espanya i atenent-se a la seva divisió en comunitats autònomes, aquest estudi –dels professors Ramón Salavarría Aliaga, María del Pilar Martínez-Costa Pérez i James Breiner, de la Universitat de Navarra–, conclòs el març del 2018, aporta algunes dades interessants pel què fa als usos lingüístics dels mitjans analitzats, de què constata el creixement constant. Vegem-ne alguns:\n1) Nombre de mitjans: el nombre de mitjans analitzats, després d’una recerca “no exhaustiva” però molt completa tal com la descriuen els autors, és de 3.065, dels quals 869 són produïts als Països Catalans (73 a les Illes, 642 a la Catalunya estricta i 206 al País Valencià), entesos aquests territoris com les tres comunitats autònomes segons l’actual divisió política del Regne d’Espanya. Caldria afegir-n’hi si més no 1 corresponent a l’Aragó i escrit en català (probablement Temps de Franja: no recull si n’hi ha algun altre en aragonès, com tampoc si n’hi ha en asturià o amazig, entre d’altres, en diferents comunitats autònomes o ciutats africanes). Així com els 10 també en català que l’estudi atribueix a Castella i Lleó, 3 a la comunitat autònoma de Madrid i 1 al País Basc.\n2) Nombre de mitjans en català –i aquí volia arribar a efectes d’aquest article–: 595, agregant-hi com a catalans els mitjans en “valencià”, que l’estudi diferencia –els autors, que exerceixen a Navarra (País Basc) no haurien d’ignorar-ho, com no ho fan amb la llengua basca als quatre territoris sota dominació espanyola–, així com els produïts fora dels Països Catalans.\nUn mapa força interessant, doncs –al qual caldria afegir les dades sobre l’evolució des del 2005, data dels cens efectuat per a un estudi anterior– per entendre què està passant amb la nostra llengua en el ciberespai comunicatiu. A destacar, la poca producció atribuïda al País Valencià –que no té en compte, però, l’audiència i els continguts informatius d’alguns mitjans produïts en qualsevol dels territoris dels Països Catalans: i penso en concret en Vilaweb–: 53 en català, d’un total de 153, i 19 de 54 a les Illes. Que contrasta significativament amb els atribuïts a Catalunya: 508 en català enfront de 133 en espanyol –no diu tampoc si n’hi ha algun en l’occità de l’Aran. Clara majoria en català, doncs, a la Catalunya estricta, i minoria evident al País Valencià i les Illes.\nDades per fer reflexionar, des de qualsevol perspectiva –política, social, cultural…–, per als qui somiem la pàtria completa.\nInternetPaís ValenciàPaïsos CatalansFranja de PonentCatalunyallenguaIlles


La Cursa d’Orientació Lluís Barrera ja té data i obre un concurs pel cartell | El Pati digital\n← L’home que va desfilar vestit de casteller per ser Míster Espanya 2015\nComença la temporada →\nLa Cursa d’Orientació Lluís Barrera ja té data i obre un concurs pel cartell\n03/03/2015 Deixa un comentari\nLa cursa d’orientació Lluís Barrera ja té data: 7 de juny i les entitats organitzadores Esportiu Penedès i Xicots de Vilafranca, l’estan preparant amb la intenció de donar-li un impuls ja que la cursa ha arribat aquest any a la seva cinquena edició.\nÉs per aquest motiu que s’ha obert a tothom el concurs del cartell de la cursa, fins ara només ho era pels alumnes del Milà i Fontanals, i amb la intenció que hi pugui participar tothom s’ha obert a totes les escoles i instituts de Vilafranca i comarca,establint tres categories: Alumnes d’infantil, primària i secundària per la primera categoria, batxillerat, cicles i escoles d’art en la segona, i una categoria general per a no estudiats com a tercera categoria.\nEls guanyadors de la cursa de l’any passat. Foto: LV\nEl jurat que estarà composat per experts en el disseny, escollirà algunes obres que seran exposades a Cal Noi-Noi, a partir d’aquí, el guanyadors de cada categoria seran escollits per votació per part de les persones que visitin l’exposició.\nEl termini de finalització d’entrega de les obres serà el dia 10 d’abril. Podeu consultar les bases fent clic aquí.


Odontologia - Clínica Veterinària Multifauna Girona\nAmb una correcta alimentació i cura de les nostres mascotes ajudem allargar-ne la seva vida. Això inclou mantenir la boca amb les millors condicions, realitzant revisions periòdiques per detectar des d’un inici canvis o malalties que afectin a la boca. A la Clínica Veterinària Multifauna Girona realitzem profilaxis dentals (neteja de boca), cirurgia maxil·lofacial i per tumors orals.\nLa profilaxis dental consisteix en l’eliminació de la placa bacteriana i sarro que es deposita sobre les dents. Amb una bona neteja de boca evitem l’aparició de malaltia periodontal i malalties sistèmiques com endocarditis bacterianes i sèpsis.


COLLA XAPOUTOT: de gener 2012\nAquest dissabte, en Gerard, en Lluís, i en Ricard es troben per anar a la que sembla la nostra segona residència, la roca dels Arcs. Ens ho comenten perfectament als seus corresponents blogs, i aquí en Ricard ens en fa un petit resum...\n1er. llarg IV+ és una tirada força tranquileta però s´hi ha d´anar en compte per estar una mica sobadeta. La\nentrada a la R per disfrutar...\n2on llarg IV . per gaudir de tota ella, amb una combinaciò de llastres amb bon canto per disfrutar, ens em saltat\nla R per fer-la en la bona repisa de la R3\n3er. llarg Slowhand 6b+ , en principi la nostra ideia era tirar per el llarg de 6a de la via Sol Rogent, per apretar una mica més, però en Gerard amb las ganes de tirar es va posar sense saber-ho a la Slowhand i no ens donem compte fins que ja estava a mig llarg, al final crec que ho varem encertar per que és un llarg per disfrutar de valent.\n4art. llarg IV Un llarg tranquil però amb trams que has de vigilar una mica amb la roca.\nPublicat per llembresku a 14:17 Cap comentari:\nPublicat per llembresku a 0:10 6 comentaris:\nPublicat per llembresku a 22:39 3 comentaris:\nAmb aquest pronòstic del temps, decidim de tornar a pujar cap a Vilanova de Meià. I és que escalar per aquelles contrades cada cop ens agrada més. El problema és que s'acaben les assequibles....jejejeje. Arribem amb alguns graus sota zero, però de segur que quan comenci a escalfar en Gregori acabem amb màniga curta!!\nSóm en Ricard, en Gerard, en Lluís, i un servidor. Acabem de passar les festes nadalenques i entre torrons i carn d'olla anem ben farts, res que no es pugui arreglar amb un bon esmorzar al Cirera... I com no, allà ens hi trobem una colla de puretas, que sembla que ens persegueixin o a l'inrevés...jejejeje!!!\nAixí que escollim les vies. En Gerard amb en Ricard es posaran a la Buenas Vibraciones, que entre que un s'hi va baixar, i que n'hi han fet bona propaganda...ehem,ehem... doncs cap allà hi falta gent. I en Lluís amb un servidor ens posem a la Tàrrega, que cap dels dos tenim a la llista, i així vigilarem als colegues que no facin malifetes!!!!\nPel que fa a la Buenas Vibraciones, ja en vam fer la piada aquí, de quan la varem fer fa 15 díes. De fet alguns varem tancar l'any i hem iniciat aquest amb una vintena de metres de diferència!!!!! Però tot i això esperem que en Gerard en faci una de millor per contrastar impresions!!!\nQuè dir de la Tàrrega que no s'hagi dit? Doncs probablement res. I és que és una via que si te la mires al llibre de ressenyes potser no sigui la que et crida més l'atenció, però que un cop t'hi poses, veus el greu error de no haver-t'hi posat mai abans.\nUna via amb caràcter, la primera de la paret, amb només quatre pitons com a assegurança a tota la via, els quals trobem on han de ser, ni més ni menys, tot i que el bon rocam que trobem ens permet autoprotegir-nos força bé a base de friends, tascons i savines. Totes les R les fem a savines.\nHi ha qui diu que és fàcil, però al nostre entendre aquesta no és la paraula. És una vía amb prou compromís com per a no anar-hi pensant que la repetirem xiulant. En aquesta paret no n'hi ha de víes fàcils...\nAl igual que la Buenas Vibraciones, l'escàs equipament pot provocar una encigalada d'aquelles que posi els pèls de punta, els que en teniu!!\nUna via maquíssima, molt vertical als tres primers llargs, però amb molt bon cantell, que ens fa disfrutar de cada pas.\nLa roca no la trobem gens polida per lo clàssica que és la via, en comparació a altres que em fet del mateix estil.\nTal i com esperàvem, escalem les vies amb un solet d'escàndol, i una temperatura que ens recorda la primavera. Amb màniga curta!!!!!!!!!!\nUn cop al cim, ja ens tapem que l'airet que baixa, l'únic que ens pot provocar és un bon costipat!! Aquesta ja la tenim al pot, ara ens queda baixar fent-la petar amb els companys per acabar d'assaborir una bona jornada.\nTots ben apretadets... però sin mariconeo eh!!!!!!!!!!!\nPublicat per llembresku a 0:02 3 comentaris:


L'ecosistema emprenedor barceloní resisteix la pandèmia\nFaçana del Pier 01, gran dinamitzador de l'ecosistema startup barceloní.\nPer Cristina Martín Valbuena | 27 May 2021\nEl 41% de les empreses emergents va augmentar facturació l'any passat, el 41% va incrementar la plantilla i només un 15% va recórrer als ERTO. De cara al 2021, la gran majoria de les startups de la ciutat preveuen augmentar ingressos i contractar més treballadors.\nLa pandèmia i la incertesa internacional que ha provocat no han afectat especialment l’ecosistema emprenedor de la ciutat. Així ho veuen els seus integrants, que en un 61% han manifestat que la seva situació s’ha mantingut estable o ha millorat aquest últim any, segons la primera edició de l’informe Scanner Startups Ecosystem, elaborat per Closa Investment Bankers en col·laboració amb Barcelona Tech City.\nDesprés d’uns primers mesos complicats, amb la paralització de les rondes de finançament, el sector es va reactivar beneficiant-se, bàsicament, de l’impuls que ha registrat la digitalització amb la crisi. A nivell estatal, s’ha traduït en una inversió en empreses emergents de 2.087 milions d’euros, un 4,3% més que l’any passat, encara que les operacions van disminuir un 5,8%.\nBarcelona Tech City ho ha constatat amb més xifres després d’entrevistar a més de 70 directius d’empreses emergents i companyies que formen part de l’associació. L’informe assenyala que el 41% de les startups va augmentar la seva facturació i un 21,5% es va quedar igual durant l’exercici anterior.\nAixí mateix, els expedients de regulació temporal d’ocupació (ERTO) no han tingut el protagonisme que han registrat en altres sectors i només el 15,5% de les empreses emergents els van aplicar. A més, el 41% de les companyies consultades va augmentar plantilla tot i la crisi.\nDe cara a aquest any, les previsions també són esperançadores. El 86% de les startups preveu augmentar ingressos; el 70% tancar una ronda, i el 74,5%, contractar més treballadors. “Els emprenedors veuen el futur amb optimisme”, resumeix el president de Barcelona Tech City, Miguel Vicente.\nAixí ho demostren les xifres d’inversió dels quatre primers mesos de 2021, amb la captació de 1.800 milions d’euros per a ampliacions de capital d’empreses emergents espanyoles. D’aquesta xifra, destaca l’aportació de Glovo, que va aconseguir 450 milions d’euros, la ronda més gran per a una startup al país.\nL’ecosistema va madurant\nMés enllà de la pandèmia, Vicente subratlla que l’ecosistema emprenedor va madurant, amb factors com la creació de fons més grans i l’impuls de projectes disruptius, que no imiten d’altres. També ho demostra una major participació de fons de capital risc corporatiu.\nTot i la seva maduresa i resiliència durant la crisi, el president de la consultora Closa Investment Bankers, Josep Maria Romances, posa de relleu assignatures pendents com la falta d’operacions més grans, donat el predomini de rondes seed o de sèrie A, i la poca presència d’inversors espanyols en aquestes etapes més avançades. D’altra banda, Vicente insisteix en un altre punt clau, el de la falta de talent, que pot incidir en la voluntat majoritària de les startups de contractar més treballadors.


P PE 2 Col·laboradors 38 Visites Bústia de suggeriments\npeus, fer JOC És una de les maneres tradicionals de decidir qui comença a triar els membres de cada un dels dos equips que participaran en un joc, de manera que quedin ambdós amb forces equilibrades. Els dos jugadors més bons, o més grans, o que d’alguna manera són líders en aquell moment, els capitans, es col·loquen a una distància d’unes quatre passes amb el taló d’un peu tocant la punta de l’altre. Un d’ells comença a avançar posant el peu que tenia a darrere al davant de l’altre peu, també tocant-ne la punta mentre diu –or. L’altre capità realitza seguidament la mateixa operació tot dient –plata. Així, alternant-se en el moviment dels peus i en la repetició de la seqüència de mots or i plata, van avançant l’un cap a l’altre. Quan un capità ja pot fonyar la punta del peu de l’altre i comprovar que el seu peu cap de través entre l’altre propi i el del contrari, guanya i serà el primer de triar. Si el peu no li cap de través, s’ha de repetir el procés. [JGT/VTM]


La rectoria de sant miquel de pineda - Situació i com arribar\nPodeu arribar a La Rectoria conduint, en bicicleta o simplement caminant. Estem situats a la via verda (ruta del Carrilet Olot-Girona) a la vora occidental del Parc Natural de la Zona Volcànica de la Garrotxa. Les nostres coordenades GPS són: 42.101825 , 2.493628\nAmb cotxe des de Girona\nAmb cotxe des de Perpinyà\nLa Rectoria de Sant Miquel de Pineda és a 14 quilòmetres al sud d'Olot, en el trajecte del que va ser la línia de ferrocarril Olot-Girona. Aquesta via verda segueix fins a Girona (55 km) i des d'allà fins a Sant Feliu de Guíxols i al Mediterrani.\nDes de l'Aeroport de Barcelona (approx. 1.5hrs):\nConduint cap al nord de Barcelona per l'AP-7, agafeu la C17 en direcció Vic. Al nord de Vic, agafeu la sortida 69, que s’uneix amb la C37 (Manlleu, Torelló i Olot). Continueu pels túnels de Bracons, que acaben a la Vall d'en Bas. A la rotonda, preneu la segona sortida (C63) cap a Sant Feliu de Pallerols. Després d'uns 7 quilòmetres, La Rectoria de Sant Miquel de Pineda s'indica a la dreta.\nDes de l'aeroport de Girona (approx. 45 min):\nDeixant l'aeroport de Girona, agafeu l'AP-7 en direcció nord (Girona, França). Sortiu a la sortida 6 i agafeu la C66 (Banyoles, Olot). Des d'Olot, agafeu la carretera C152 i en la rotonda després de Les Preses, agafeu la tercera sortida, en direcció a la C63 fins a Sant Feliu de Pallerols. La Rectoria de Sant Miquel de Pineda s'indica a la dreta després d'uns 7 quilòmetres.\nDes de Perpinyà (approx. 1h 45 min):\nQuan entreu a Espanya per l'AP-7, continueu cap al sud fins a la sortida 3. Agafeu la N-II (sud) i després, a la N-260 (Olot, Ripoll). Un cop a Olot, preneu la carretera C152 i en la rotonda després de Les Preses, agafeu la tercera sortida, en direcció a la C63 fins a Sant Feliu de Pallerols. La Rectoria de Sant Miquel de Pineda està indicada a mà dreta després d'uns 7 quilòmetres.


Corbacho avalaria una sociovergència a l'Ajuntament de Barcelona\nEl número tres del PSC reconeix que el PSC té poques possibilitats d'aconseguir un resultat "hegemònic" a la capital. Descarta ser el successor de Montilla al capdavant del partit\nBarcelonaEl número tres del PSC a les eleccions al Parlament, Celestino Corbacho, no veu amb mals ulls la sociovergència a l'Ajuntament de Barcelona que ahir no va descartar l'alcalde de la ciutat, Jordi Hereu, malgrat a la tarda va rectificar.\n"Jo no tancaria cap possibilitat d'aliança", ha manifestat Corbacho en declaracions a RAC-1, en les quals ha aprofitat per insistir a descartar-se a si mateix com a successor del president en funcions de la Generalitat i primer secretari del PSC, José Montilla, al capdavant del partit.\nCorbacho ha reconegut que el PSC té poques possibilitats de treure un resultat "hegemònic" a Barcelona en els comicis de maig, pel que ha argumentat: "Si en aquell moment els companys consideren que la fórmula és aquesta, la sociovergència i no una altra, a mi ja m'està bé".\nTot i així, la sociovergència a Barcelona no és extrapolable al Parlament, ha subratllat Corbacho, que ha assegurat que "en el Parlament de Catalunya no hi cap aquesta possibilitat" i que a la cambra catalana el PSC és "oposició".\nL'exministre ha evitat citar noms de possibles successors al lideratge del PSC i ha assegurat que no té a ningú en ment. Sí ha assegurat que té "preferències" i ha destacat que té en "altíssima consideració" l'actual ministra de Defensa, Carme Chacón, de qui ha dit que "és una molt bona ministra i una gran política", encara que a la pregunta de si seria una bona candidata per a liderar el PSC, ha respost: "No ho sé, primer hauríem de preguntar-li-ho a ella".\nCelestino Corbacho sociovergència Ajuntament de Barcelona


“Primem la cooperació internacional en les àrees on tenim...\nEntrevistes “Primem la cooperació internacional en les àrees on tenim més expertesa”\nMayte Americh, vicepresidenta de l’Àrea d’Internacional i de Cooperació, destaca que l’AMB potencia la col·laboració en àrees com residus, mobilitat o l’abastiment i sanejament d’aigua.\nEntrevistes 06/03/2019 09:12\nMaite Aymerich, vicepresidenta de l'Àrea Metropolitana de Barcelona\nPer què s’implica l’Àrea Metropolitana de Barcelona (AMB) en activitats de cooperació internacional?\nFa molts anys que ho fa, tant donant suport als ajuntaments com des dels serveis propis. En aquest mandat s’ha creat l’Àrea d’Internacional i de Cooperació per donar-li una rellevància major. L’Àrea Metropolitana gestiona el tercer pressupost més important de Catalunya. Des del 2015 fins ara hem passat del 0,4% al 0,7% dels ingressos dedicat a aquest àmbit, i durant aquest mandat hi hem destinat ja més de 3,2 milions d’euros.\nQuin model segueix?\nEl nostre Pla Director marca les línies de treball. Ens diferenciem de l’Agència Catalana de Cooperació al Desenvolupament o del Fons Català de Cooperació en què nosaltres incidim en les àrees on tenim una gran expertesa tècnica: la gestió de residus, temes d’aigua, de mobilitat. En aquests aspectes donem suport als 36 municipis de l’àrea metropolitana i exportem aquesta experiència a l’àmbit de la cooperació internacional. A més, tenim línies de subvencions per als projectes que es fan des dels municipis, especialment els més petits, i també altres agents. En aquest mandat hem assumit un compromís clar amb els refugiats, sobretot a l’àrea de la Mediterrània.\nHi ha un grau de consens suficient entre els partits que estan representats a l’AMB pel que fa a la política de cooperació internacional?\nEls tres partits que governen l’AMB estan d’acord en aquesta política. Alfred Bosch, en la seva etapa com a vicepresident responsable d’aquesta àrea, va tenir la voluntat clara de potenciar la cooperació amb els refugiats, i va comptar amb el suport de tots els partits.\nQuin balanç fa de la gestió i funcionament d’aquesta àrea?\nPositiu. Tenim una àrea pròpia, hi dediquem el 0,7% dels ingressos, hem ampliat la mirada de la cooperació, amb la visió internacional de suport als refugiats. De cara al futur, cal continuar treballant en aquesta direcció, enfortint i consolidant aquestes línies de treball. Cal treballar en xarxa, en col·laboració amb altres països i territoris, i superar barreres administratives per abordar els problemes allà on són. Al proper mandat, per exemple, ens hauríem de plantejar com aprofundim en la solució del problema de la manca de drets i llibertats als camps de refugiats del Sàhara, on hi ha generacions que tenen un futur molt difícil i on sempre hi ha hagut molta cooperació des dels ajuntaments i associacions de l’àrea metropolitana. Hi ha moltes associacions que hi treballen i això va molt en la línia dels principis que ens marquem en el Pla Director, pel que fa a l’equitat d’oportunitats home-dona i les necessitats dels collectius més vulnerables. Hi fem gestió de residus i també hem d’incidir-hi en l’àmbit de la mobilitat. És una de les àrees on hi hem de dedicar força esforços en el futur immediat. Al Sàhara hi actuen molts ajuntaments i caldrà estudiar de quina manera l’AMB hi pot actuar de forma més directa, a part dels recursos que actualment destina als petits municipis que hi tenen projectes.\nCom es projecta internacionalment l’AMB?\nL’AMB és mirall d’altres entorns metropolitans als quals expliquem com funcionem i, d’altra banda, la clau de volta per contribuir a millorar la qualitat de vida de les persones passa per les grans concentracions humanes. A nivell internacional, l’AMB té coses a dir. La projecció internacional va lligada a la promoció econòmica i ens hem de fer visibles per atreure inversions a casa nostra. L’Àrea Metropolitana és un club de municipis molt estructurat en la qual s’emmirallen altres zones. Els governs europeus han d’escoltar més ens com el nostre. Cal eixamplar aquesta democràcia més participada, escoltar més veus del moviment associatiu. Hi ha moltes persones que tenen moltes coses a dir. Representem un col·lectiu molt gran de gent i els hem de fer d’altaveu. Les decisions que es prenguin les han de tenir en compte en àmbits tan importants com el de la cooperació i les relacions internacionals. No podem governar d’esquena a la gent. L’AMB té la voluntat de fer-se escoltar a nivell europeu perquè representem un col·lectiu de persones i municipis molt important.\nS’ha assolit que l’Àrea Metropolitana dediqui el 0,7% del seu pressupost a la Cooperació Internacioal, amb la qual cosa es satisfà una vella proposta de l’Organització de les Nacions Unides. El seu següent pas pot ser augmentar aquesta partida?\nPodem anar més enllà, i tant que sí! Ens ho plantegem.\nCap on va la cooperació internacional de l’Àrea Metropolitana de Barcelona?\nHem de seguir treballant en la direcció que hem marcat: aportar allò que sabem fer, ajudar allà on ens diuen quan hi ha emergències humanitàries, aprofundir la sensibilització ciutadana i també és molt important la gestió dels fons europeus que gestionem directament, com a resultat d’un conveni que vam signar entre el govern de la Generalitat i l’AMB. Estem parlant del voltant de 30 milions d’euros que es gestionen amb criteris de sostenibilitat, de patrimoni i visibilització dels col·lectius més vulnerables i tenint molt present la visió de gènere.


Enric I. Canela » 2011 » desembre » 15\nArchive for desembre 15th, 2011\nPosted in Articles Enric I. Canela, Economia, Política, Recerca, Universitat on desembre 15th, 2011 4 Comments »\nEnric i. Canela Aquests dies no puc publicar res. Sóc a una reunió científica a Sant Sebastià, al 5è Fòrum científic de CIBERNED. Malgrat això, vaig seguint a través de la xarxa el que va passant al món. Els que sou del ram ja sabeu que això dels congressos és tancar-se i aïllar-se però Internet […]


La importància de guanyar a León | Reusdigital.cat diari de Reus. Notícies i actualitat del Camp de Tarragona\nLa importància de guanyar a León\nEl CF Reus visita el camp de la Cultural Leonesa amb l'objectiu d'apropar-se a la permanència\n02 de Març de 2018, per Josep Gallofré\nDavid Querol, en el partit d'anada davant la Cultural Leonesa\nA mesura que passen les jornades, cada partit de La Liga 123 guanya en transcendència. És el cas de l'encontre que disputa el CF Reus aquest dissabte, a partir de les 6 de la tarda, contra la Cultural Leonesa. Es tracta d'un partit important davant l'equip que marca les places de descens a Segona Divisió B. Els lleonesos tenen actualment 29 punts i si els roig-i-negres aconsegueixen guanyar-lo es distanciarien a 11 punts dels darrers llocs de la classificació.\nTot i la situació que travessa la Cultural Leonesa, el tècnic del Reus, Aritz López Garai adverteix que "ja ha demostrat que és capaç de competir contra rivals de categoria i inclús donar la volta al marcador en situacions adverses". L'entrenador roig-i-negre considera que cal demostrar "que som un equip fiable" davant d'un rival que "sempre marca i té molts recursos ofensius". Per aquest motiu, al basc no li interessa "un partit d'anades i vingudes, sinó que preferim que sigui ordenat".\nDavant la possibilitat de poder deixar encarrilada la permanència a La Liga 123 per segon any consecutiu, López Garai pensa que l'encontre de dissabte "és una bona oportunitat per fer-ho, ja que els 40 punts que tindrien t'apropen a l'objectiu". Així, en cas de triomf, els roig-i-negres sumarien la quarta jornada consecutiva sense conèixer la derrota.\nPer al matx amb els lleonesos no estaran disponibles per lesió Ricardo Vaz, David Haro i Borja Fernández, baixa d'última hora. Aritz López Garai podria fer un plantejament molt semblant al que va vèncer al Sevilla Atlético, amb la novetat de Lekic, que està guanyant-se la titularitat amb gols. Per la seva banda, el tècnic local, Rubén De la Barrera, no podrà comptar amb Iban Salvador, sancionat, i Moutiño, lesionat.\n1El nom del roig-i-negre Santi Juncosa ja llueix a la nova seu de LaLiga\n2L'Hospitalet de l'Infant acull els Jocs esportius de gimnàstica rítmica del CEBC\n3El Reus B Cambrils torna al camí del triomf quatre jornades després\n4El Reus Deportiu juvenil, campió de Catalunya de grups xou\n5El Reus Deportiu avança als quarts de final de la Lliga europea com a primer de grup


Per una Llei de Drets en l'Àmbit de la Salut Mental | ActivaMent Catalunya Associació\nHi ha gent que es va oposar (i s’oposa) a la Llei Integral contra la Violència de Gènere, a la Llei Integral per a la Igualtat de Tracte i la No discriminació, a la Llei d’Igualtat LGBTI, i moltes altres destinades a protegir a qui patim violència i discriminació estructural i sistemàtica. No ens sorprèn que ara també hi hagi qui s’oposa a una Llei de Drets en l’Àmbit de la Salut Mental.\nEt diran que aquesta Llei és discriminatòria, quan el que proposa és garantir els drets humans i llibertats fonamentals en un àmbit d’atenció a la població general, caracteritzat per l’ús de la violència, la tortura i el maltractament.\nEl manicomi no és un edifici, és una institució; un conjunt de discursos i pràctiques socials. Cal assenyalar que la desmanicomialització a Espanya no ha acabat. Ha estat un procés de descentralització i invisibilització de les pràctiques manicomials que persisteixen i s’exerceixen cada vegada sobre més persones.\nEls que hem viscut processos de psiquiatrització, donem suport a la proposició de Llei de Drets en l’Àmbit de la Salut Mental, redactada amb les nostres aportacions. Aquesta ens protegeix, tant a nosaltres com a tu, de les vulneracions sistemàtiques de drets humans en l’àmbit de l’atenció a la salut mental.\nPer què donar suport a una Llei de Drets en l’Àmbit de la Salut Mental?\nActualment, ser diagnosticada d’un trastorn mental et segueix col·locant en una situació de vulneració dels teus drets humans més fonamentals. Necessitem un marc legal estatal acord amb les convencions de drets humans de Nacions Unides, que explícitament ens protegeixi de la violència institucional en l’àmbit de l’atenció a la salut mental. És a dir, que et protegeixi de:\nQue et tanquin contra la teva voluntat en unitats psiquiàtriques.\nQue t’aïllin i et lliguin de braços i peus a un llit, fins i tot durant dies.\nQue t’administrin drogues psicoactives de manera forçosa o sense el teu consentiment lliure i informat.\nQue et sobremediquen i t’anul·lin com a persona, restringint la teva capacitat de pensar, decidir, actuar, emocionar-te o sentir plaer.\nQue t’indueixin mitjançant la violència, la sobremedicació i el maltractament, un procés de cronificació i desempoderament.\nQue t’obliguin a acceptar eletroshocks sota amenaça o sense la informació fidedigna sobre les seves conseqüències.\nQue t’impedeixin decidir com viure la teva pròpia vida.\nTotes les persones podem travessar situacions de patiment, precarietat, exclusió o diversitat que acabin en un procés de psiquiatrització, sent diagnosticades d’un trastorn mental. El que es diagnostica com a trastorn mental no para de créixer a causa del negoci farmacèutic que medicalitza tot malestar. L’Organització Mundial de la Salut preveu que una de cada quatre persones al món travessi aquests processos. Tu, totes, podem ser la següent.


La primavera esclata | [es]Crits per Girona\nPàgina d'iniciLa primavera esclata\n15 Abril 2016 15 Abril 2016 lluc salellas vilar\nAl Canigó encara hi brilla la neu però a la plana els colors de la primavera exploten cada dia amb més intensitat. I Girona no en vol ser una excepció. Com a mínim, aquest cap de setmana en què la ciutat viurà amb alegria un parell de dies d’activitat frenètica. Fixem-nos-hi. Demà dissabte tindrem tot el dia el Fòrum Social Català a la Biblioteca Carles Rahola amb debats polítics de primer nivell i ponents per no aixecar-se de la cadira com ara la Miren Etxezarreta o en David Fernàndez. Però demà també celebrem el Dia Internacional de l’Art amb activitats en diversos indrets de la ciutat, desenes d’escriptors visitaran la ciutat per fer la prèvia de Sant Jordi, es fa un vermut de tarda a la terrassa del Casal de Joves 4 Rius amb Punxadiscos per recaptar diners per organitzar la Revetlla Popular de Sant Joan, trobarem una Fira de cerveses artesanes a la Plaça Independència i a Sant Narcís gaudirem del Campionat del Món de Bèlit.\nTot plegat, a més a més, anirà amanit de música constant. En especial d’aquella que ve del Festival «Strenes» i el seu escenari a la Plaça Sant Feliu (gran troballa) per on passaran la Maïa Vidal, en Joan Colomo i els Zoo. Demà a la nit, però, tenim també una cita musical i social que tindrà lloc a la Mirona. Es tracta del concert-comiat de la Banda del Surdo que tantes bones estones de percussió ens ha donat els últims vint anys. Un dels grups gironins amb més quilòmetres a les esquenes, més internacionalitats a la samarreta, i que molts recordareu també quan creixien a l’ombra de les carretilles i les masses als Diables de l’Onyar.\nAquells que vulgueu aprofitar una nit de dissabte tan suggerent, però, se us farà complicat participar de la part més esportiva del cap de setmana, la mitja marató i la cursa popular de Girona que sortirà a quarts de 10 del matí de diumenge de la Plaça Salvador Dalí. De fet, si us agrada l’esport però també enganxar-vos als llençols els diumenges, teniu una segona oportunitat més passiva per gaudir de l’esport. A les 20h a Fontajau hi ha el segon partit de la final de la lliga de bàsquet femení en què l’Uni Girona es juga les seves opcions contra l’equip de Salamanca i necessiten omplir el pavelló. I tot mentre l’Agrupament Escolta i Guia Vista Alegre inicia els actes del seu 30è aniversari. Per molts anys. O sigui que ja ho sabeu: cap de setmana d’intensitat primaveral. Un programa, complert que cal agrair a govern per la part que li toca, als tècnics municipals i també a totes les entitats, associacions i col·lectius que s’organitzen per portar-nos vida al carrer.\nTot final té un principi. I aquest, si em deixeu escombrar cap a casa, passa avui a les 19h pel Jardí de la Infància i el Casal Independentista El Forn. A tocar de la muralla hi trobareu els filòsofs Marina Garcés i Oriol Ponsatí-Murlà aproximant-se de l’educació i la cultura des d’una perspectiva crítica. Ho organitzem com a CUP-Crida per Girona. Al casal hi trobareu música, d’un cantautor lionès de nom Mike Noegraf. Ja ho veieu. Per triar i remenar. Bentornada primavera.\nPs: I si preferiu sortir de la ciutat, tres municipis a tenir en compte: Bordils, Mieres i Montagut.\n← Girona i els clubs cannàbics, un camí equivocat\nUna visita agradable i un exemple d’èxit. →


Els desavantatges dels paviments de maons 2018\nEls desavantatges dels paviments de maons\nUn pavelló instal·lat correctament afegeix valor a la vostra llar i proporciona un espai per a l'entreteniment a l'aire lliure o un accent al vostre jardí. Els llambordes normalment es fan de maó o de formigó. Els paviments de maó tenen un aspecte clàssic amb un color durador i poc manteniment, però aquesta opció de pavimentació presenta desavantatges estètics i funcionals. Tenint en compte els inconvenients us ajuda a determinar si el maó és la millor opció de pavimentació per al vostre projecte a l’aire lliure.\ncrèdit: Jupiterimages / Photos.com / Getty Images Les variacions en mides de maó poden dificultar la instal·lació.\nEls paviments de maó solen costar més d'instal·lar-los que els paviments de formigó o altres materials del pati. Passareu entre $ 3 i $ 5 per metre quadrat si feu la feina vosaltres mateixos o entre $ 12 i $ 18 si deixeu que un professional faci el treball, segons Houselogic. Si decideixes gestionar el treball, també necessitareu una serra especial per tallar els maons. Un lloguer pot costar fins a 95 dòlars per dia. Podeu estalviar costos planificant amb anticipació tots els retalls en un dia, de manera que no haureu de llogar la serra durant diversos dies. En general, esperem pagar entre un 15% i un 20% més de maó que no pas per a formigó, segons la revista Homeowner.com de Today.\nCom que s'abocen a les formes, els paviments de formigó es troben en una àmplia gamma de mides, formes i dissenys. Els paviments de maó tenen menys opcions, i la majoria apareixen com a rectangles típics. Els maons obtenen el seu color de forma natural a partir de diferents tipus d'argila. Això significa que les llambordes mantenen el color millor, però també teniu menys opcions de color que altres paviments. També teniu menys opcions de mida quan utilitzeu paviments de maó. La majoria són de mida petita en comparació amb les llambordes de formigó més grans del mercat.\nLa petita mida de les llambordes de maons els fa tediós d'instal·lar. Heu de col·locar més llambordes per cobrir la mateixa àrea que les paves de formigó més grans. Atès que cada filera de llambordes de maons sol ser compensada amb la fila anterior, acabareu amb uns quants maons que us calguin. El tall afegeix més temps i treball al procés d'instal·lació. També podeu notar petites diferències en la mida d'un paviment de maó a la següent. Les diferències de dimensió poden desfer-se de la instal·lació o fer que les vostres files es vegin distorsionades.\nEls paviments de maons s’elaboren específicament per manejar el trànsit que reben els patis i les passarel·les, però amb el pas del temps, el trànsit pesat pateix els maons. Els paviments de maons tenen més possibilitats de trencar-se o estavellar-se que altres materials de pavimentació, segons la revista Homeowner.com d’Any. A diferència dels maons utilitzats a les parets, les llambordes de maó generalment no es mantenen juntes amb el morter, de manera que es pot substituir un maó trencat. Algunes fitxes i esquerdes petites afegeixen un aspecte envellit i potser no es poden apreciar ja que els llambordes de maó estan acolorides al llarg del material.\nShelley Frost combina el seu amor pel bricolatge i l'escriptura en la seva carrera independent. Té experiència de primera mà amb rajoles, pintura, acabats de parquet, instal·lació d'il·luminació, sostres i molts altres projectes de millora de la llar. Ella manté les seves habilitats de bricolatge fresques amb projectes regulars al voltant de la casa i un extens treball de redacció sobre el tema.


InicinoticiesVic celebra una nova Diada de Sant Jordi\nUn any més l’Ajuntament de Vic, a través de l’àrea de Cultura i Ciutadania, organitza una diada de Sant Jordi amb un gran ventall d’activitats dirigides a tots els públics i que han estat possibles gràcies a l’alta participació de diverses entitats i col·lectius de la ciutat.\nAixí, a banda de les tradicionals parades de roses i llibres que se situen a la plaça Major de Vic i altres espais de la ciutat, s’ha programat altres activitats com és el cas de la jornada de portes obertes de la casa consistorial amb visites guiades d’11 h a 13.00 h i de 17.00 h a 19.00 h. Destacar que les diferents dependències de l’Ajuntament comptaran amb una exposició de rams de roses gentilesa de les floristes de la ciutat.\nDurant la mateixa jornada també es comptarà una edició més de la Fira de la Cooperació que compta amb la participació de les entitats del Consell Local de Cooperació i que se celebrarà al carrer Manlleu. Dins el mateix marc de la fira es programen diverses activitats, tallers i contacontes, així com també la presència d’un espai destinat al projecte VISCaVIC, basat amb l’Intervenció Comunitària Intercultural (ICI) i que surt al carrer per conèixer de prop l’opinió dels vigatans i vigatanes en matèria de convivència i cohesió social.\nPels més petits de la casa es programen una sèrie d’activitats. Així, al carrer Manlleu hi haurà “l’espai de contes” que programa una acció a les 10.30 h a càrrec de Tew Bunnang (narrador) i Ester Jaume (Il·lustradora) sota el títol “Els sis tresors”; i una altra programada per les 18.00 h a la plaça Major de Vic a càrrec de la companyia Ninot i Nas i amb el nom de “Buff!”. Una altra de les iniciatives dirigides als infants són els Jocs Gegants i tallers. Aquests tindran lloc a partir de les 17.30 h a la plaça Major de Vic. Finalment, ta ncarà la jornada la representació de la llegenda de Sant Jordi que està previst que comenci a les 18.30 h a la mateixa plaça Major i que enguany a càrrec d’Escènic Vic.\nDestacar, que com a novetat, aquest any a la plaça Major a les 19.00h, està previst un recital literari amb entitats d’Osona i organitzat per Òmnium Cultural sota el nom “A Tota Veu”.


Associació dels Amics de l'Ofici de Viure: 10a Trobada de meditació dels Amics de l’Ofici de Viure\nLa Nela i el Ferran van crear Espailúdic 13 anys seguint el su impuls genuí dirigit al coneixement de l'ésser humà i la millora de la seva qualitat de vida posant-seal servei de les persones.\nEspailúdic és un espai de FORMACIÓ i TERÀPIA que potencia la trobada amb un mateix i entre persones d'una forma conscient i saludable. A Espai Ludic entenen com salut prendre consciència d'un mateix, ser solidari amb els altres i desenvolupar l'interès amorós a adquirir destresa en el gaudi de viure.\nTenen confiança en la naturalesa humana i la seva capacitat d'autoregulació. Practiquen i animen al coneixement i l'observació d'un mateix per així tranquil·litzar i aquietar la ment per poder aprendre a viure amb més serenitat, més eficàcia i menor esforç.\nL’accés a l’escola Arc iris serà de 18’30 a 19h. A partir de les 19h no es podrà accedir al recinte escolar. La meditació acabarà al voltant de les 20’30h.\nEls socis dels amics de l’Ofici de Viure tindran prioritat en la reserva i confirmació de la plaça fins el dia 24 de març a les 21h. Després d’aquesta hora i data es confirmarà l’assistència a aquells no-socis que hagin manifestat el seu interès en assistir a la trobada. Les places s’atorgaran per estricte ordre d’arribada dels missatges i no es tindran en compte les sol·licituds fetes en fils de debat o en el mur. La confirmació de les places es farà al mur de l’esdeveniment i no es confirmaran sistemàticament les places de manera individualitzada.\nAmics de l'Ofici de Viure 3 d’abril de 2012 a les 19:10\n1. Nuria Doya\n2. Carmen Garcia Modrego\n3. Rosa Solsona\n4. Geles Martinez\n5. Teresa Ferrer\n6. Joan Garcia\n7. Ferran Bueno\nAmics de l'Ofici de Viure 7 d’abril de 2012 a les 13:17\n8. Adela Villarejo\n9. Yolanda López\n10. Montse Valls


Blackwork: Tatuatges i barber shop de 213 INK & The Barbershop\n<Tatuatges i barber shop/\nEstàs pensant a fer-te un tatuatge amb un estil sobri però amb personalitat? Et recomanem la tècnica del blackwork.\nCom el seu propi nom indica, el Blackwokr és un estil de tatuatge basat en el negre pur i amb molt contrast. Podríem dir, doncs, que és una variant de la old school però utilitzant només el blanc i el negre.\nDepenent del corrent que segueixi el tatuador, el traç pot ser més fi o més gruixut però l'essència d'aquesta tècnica resideix a realitzar el dibuix només amb tons negres, sense ombres.\nEs considera l'evolució natural del tatuatge arribant a la perfecció de la línia i els degradats.\nDemana cita i llueix en els teus cos veritables obres d'art.\nI would like to receive further information about Blackwork\nDisposem de les millors cremes del mercat per a la cura de tatuatges, es tracta de Balm Tattoo, la crema 100% dedicada a cura de tatujes, afavoreix la regeneració de la pell, hidrata, i ajuda a embellir els colors.\nDisposes de diferents grandàries, i amb protecció solar, perquè puguis gaudir de l'estiu i de l'art del tatuatge.\nCada vegada els homes prestin més atenció la seva imatge personal i s'han tornat mésatrevits. Per sort, és va deixar enrere aquestaidea que els tints, els metxes o els corts de pèloriginals i diferents són només de dons.\nEn 213 INK & barbershop comptem amb un racó dedicat només als homes, a treure-*li totel partit possible al seu potencial i al fet que aquests és vegin macos.\nUtilitzem diferents tècniques per als corts de pèl (a tijera, a navalla, amb maquinilla...), rentemi arreglem barbes i celles. T'assessorem sobre l'estil que millor s'adapta als teus trets facials, to de pell, etc.\nDemana cita, farem que et vegis més maco que mai.