Wikiloc | Camins de Ronda de la Costa Brava - de Portbou a Blanes (complet) Trail\nCamins de Ronda de la Costa Brava - de Portbou a Blanes (complet)\n17,829 552 12767\n3 Claps 25 comments\nViewed 28624 times, downloaded 1003 times\nTravessa de la Costa Brava - de Portbou a Blanes.\nAquesta ruta comença a Portbou i acaba a Blanes, exactament a la desembocadura de La Tordera, completant així la travessa de la Costa Brava.\nDes de L´Escala fins a Blanes, hem intentat seguir només els camins de ronda, camins que passen vora mar, tot i que no sempre ha estat possible, principalment, degut a les grans Urbanitzacions que en el seu dia varen engolir o tancar alguns trams de camins o d´altres que han quedat tallats, tancats i deixats abandonats. Es una verdadera pena veure que alguns d´aquests preciosos camins portin anys tancats, pendents de que els Ajuntaments des seus municipis facin alguna cosa per a recuperar-los. També hem trobat algun tram de camí un xic delicat, on no hi ha cap protecció i cal anar en compte per tal de no estimbar-se en algun penya-segat. Per exemple, un tros de corriol que va de la cala Aigua-xelida a Tamariu. També hi ha algun altre tram de camí que va vora de l´aigua, cosa que si hi ha mala mar no es podrà passar. Tot i així, sempre trobarem altres alternatives per a franquejar aquests trams que podrien ser una mica complicats.\nRespecteu i gaudiu d´aquests preciosos indrets que trobareu durant aquesta bonica ruta, ben segur que no deixarà a ningú indiferent.\nTrobareu meravelloses cales, caletes, platges i raconets encisadors, encara avui en algun d´aquests bucòlics indrets us hi podreu trobar completament sols envoltats d´una natura verge i salvatge com des de fa alguns anys es trobava quasi tota la Costa Brava.\nLa dificultat tècnica he posat moderada, en general ho hi ha cap dificultat rellevant. No obstant, caldrà posar atenció en alguns trams si es va acompanyat d´infants.\nEn total hi ha uns 8.400 metres de desnivell positiu i 235 Km. de recorregut.\nHi hem invertit un total de 14 dies en fer tota la ruta.\nCala de St.Francesc\nLa Tordera - Fi Costa Brava\nPlatja de Calella de Palafrugell\nPlatja de St.Pere Pescador\nPortbou-Inici Costa Brava\npuput4 Sep 10, 2014\nLa desembocadura del riu ter es pot travessar sense cap mena de problema?\nTerricat Sep 11, 2014\nQuan nosaltres hi anarem estaba un xic crescut, pero normalment si no hi han hagut epoques de pluges, es pot passar bé, només amb aigua fins els genolls. https://ca.wikiloc.com/rutes-senderisme/camins-de-ronda-de-la-costa-brava-de-portbou-a-blanes-complet-7408871/photo-4217702\ncristiee97 Jun 21, 2016\nEstic pensant fer una part de la ruta que has descrit aqui, començariem a Portbou igual però només disposem de 6 dies així que el recorregut acabaria abans. Més o menys per la teva experiència fins on estaria bé acotar el recorregut?\nTerricat Jun 22, 2016\nCrec que amb 6 dies podries arribar fins a l´Estartit. Si surts de Portbou i sense tenir que anar amb molta presa, per tal de gaudir de la ruta, crec que fins a l´Estartit es pot fer perfectament.\nQue gaudeixis molt aquesta ruta, val la pena.\nJongepier17 Sep 18, 2016\nHola jo voldrie fer de cólera fins a blanes i tenía set a vuit dies? On feies nit\nEklips3 Aug 5, 2017\nHola bona tarda, un dubte que tinc que és millor fer la ruta de Blanes cap a munt o al revés? moltes gràcies\nTerricat Aug 6, 2017\nJo la vaig fer de Portbou a Blanes, pero no crec que sigui molt diferent fer-la al reves.\nNatx87 Oct 5, 2017\nBona tarda, faré la travessa aquest dia 12 d'octubre i tinc un dubte sobre aquest track:\nEl tram de Sant feliu de Guíxols a Tossa de Mar es fa bé per la costa?\nPerquè si és molt liat o de mal fer no sé si és millor anar per el GR.\nTerricat Oct 7, 2017\nAquest tram, de Sant Feliu a Tossa, no recordo que trobes cap punt complicat, i el vaig pogue fer bé per la costa. El que si vaig trobar es algun tram de pista forestal i carretera asfaltada per vorejar urbanitzacions, ja que tenien tancat l´acces per on passava el camí de ronda. Un dels trams, es el que va de la platja Vallpresona a Salionç i l´altre, a la Pola Giverola.\nChyaarisan Jun 12, 2018\nCom ho heu fet pel que fa l'allotjament?\nTerricat Jun 13, 2018\nHola Chyaarisan, pel menjar i el dormir durant la ruta ho vaig fer sobre la marxa, l’avantatge es que els camins de ronda passen per varies poblacions on hi podem trobar diferents restaurants i llocs per a dormir, per tant, des de casa vaig planificar un xic la ruta dia a dia i sense fer cap encàrrec em quedava quan creia convenient. Per les dates que ho vaig fer mai vaig tenir cap problema per a trobar allotjament, això si, només érem dues persones.\nEspero que si fas la ruta la gaudeixis tan com ho vàrem fer nosaltres.\nChyaarisan Jun 13, 2018\nGràcies Terricat. Així que no vàreu acampar cap dia? Havia pensat carregar la tenda i dormir a campings i cales. Si tiro d'hostal totes les nits crec que podria arribar a ser un xic car, jeje...\nBé, lo de la tenda tambe es una solució, encara que comporta transportar més pes a l´esquena.\nmarc.molas Aug 11, 2018\nHola, tinc pensat fer-la aquest mes d’agost. El que em preocupa més és el tema de l’allotjament. Alguna recomanació perquè el pressupost no se’n vagi molt? Gràcies per compartir-ho :)\nTerricat Aug 11, 2018\nBé, com que ara l´agost hi han els campings oberts, una manera mes economica seria anar de camping, clar que aixo comporta portar mes pes a la motxila, i tambe planificar on passar cada nit.\nJ. Raul May 25, 2019\nBon dia, Terricat.\nL any passat vaig fer tot el Camí de Ronda sencer i, ara al juny repetiré experiencia, es brutal i em ve de gust tornar la a viure. De l experiencia del any passat, en queden alguns dubtes.\nLa desembocadura del Fluvià, la vaig poder pasar sense haver d anar fins a Sant Pere Pescador, un dels socorristes em va explicar que si m endinsava uns 20 metres dins el mar, podia pasar amb l aigua per la cintura.\nEl problema el vaig tenir a la desembocadura del Ter. Al teu track es veu que travesses el riu, però in situ, no era possible i vaig haver de pujar fins Torroella....l etapa es va allargar bastants. Ara per Setmana Santa he fet la ruta del Ter i he tornat a la desembocadura del Ter i he vist que es inviable pasar. Com t ho vas fer per pasar?????\nL arribada a L Estartit vaig intentar seguir el teu track, però no va ser possible. Es possible que alguna part del teu track l hagis fer manualment??\nPer la resta, com t ho ben dius, una pasada, tot i que una llástima en alguns trams, no senyalitzats, o senzillament abandonats i on es fa una mica dificil avançar o has de buscar alternatives.\nTerricat May 26, 2019\nM´alegro de que t´hagi agradat aquesta preciosa ruta.\nEn quant els teus dubtes, creuar el riu Ter no sempre es possible, si baixa un bon cabdal d´aigua, lo més segur, tindrem que vorejar-lo fins a Torroella, lo que incrementara en unes dues hores la ruta. El riu Fluvià pot passar igual, encara que es més petit i serà més facil creuar-lo.\nTot el track que vaig fer va ser gravat amb el meu gps, el que pot passar es que en algun tram a prop de l´aigua, depenent de l´estat de la mar, no es pugui fer sempre.\nEn aquests casos tindrem que buscar alternatives, o anar-hi quan baixi menys aigua.\nNerdifico Jul 21, 2019\nHola! Volem fer el camí de ronda aquest agost. Algú que ho hagi fet ens podria ajudar amb el tema allotjament? Quins són els càmpings que vau fer servir/ més bé de preu? En principi tenim pensat fer bivac. El meu correu és agomez1f@gmail.com Gràcies per l'ajuda!\nTerricat Jul 22, 2019\nJa fa uns anys que vaig fer els camins de ronda, aleshores, vaig anar a hostals o pensions dels pobles que anaba trobant pel camí, ara no recordo els llocs on em vaig allotjar, però avui hi ha molta oferta, campings, apartaments, hostals i hotels, no obstant, la posibilitat de fer bivac també es una altre opció.\nurilr.91 Feb 12, 2020\nTant el track com la descripció sembla cenyir-se molt bé a la ruta. Sé que ja fa alguns anys que vas fer el camí, però tinc alguns dubtes que potser la teva experiència em podria ajudar.\nLa meva idea és fer-lo sencer en 7 dies (setmana santa) corrent en aquells trams que sigui possible i sol. Tinc una experiència força propera temporalment amb una ruta semblant a aquesta (menys desnivell acumulat) però carregant "amb la casa", alternava vibac amb allotjament, però en aquest cas m'agradaria i crec que seria recomanable dormir majoritàriament en allotjaments, perquè carregar amb un sac d'hivern i córrer no ha ser gaire agradable... aniré més al gra, veus factible l'empresa que pretenc? Sincerament jo ho veig jaja, però a vegades tinc una visió esbiaixada de les coses i al meu entorn no tinc a ningú que em pugui "assessorar" com un expert en el camí com tu jaja, m'agrada aquest tipus d'aventura. És prou "corrible" el trajecte? Hi ha algun tram en el qual durant quilòmetres no existeixi cap servei?\nTinc pensat fer unes dues etapes aproximadament per dia, i de moment tinc això però m'agradaria estudiar bé els llocs on m'aturaria:\n*Portbou - Cadaqués\n*Cadaqués - Castelló d'Empúries\n*Castelló - Torroella de Montgrí\n*Torroella - Palamós\n*Palamós - Tossa\n*Tossa - Blanes\namb això tinc un dia de marge, la qual cosa em serviria per repartir aquests quilòmetres de més del dia a dia. Sé que és complicada la pregunta, però recomanaries alguns altres punts d'arribada per algun motiu? aquest planning és provisional, doncs com dic vull acabar d'estudiar-lo i això només és un esquelet inicial.\nMoltes gràcies i disculpa la biblia aquí escrita.\nTerricat Feb 17, 2020\nCom tu bé has dit, ja fa uns anys que vaig fer aquesta bonica i interesant ruta i hores d´ara no recordo tots els detalls, però intentaré si et puc ajudar, en lo possible que avui recordo, perquè puguis fer aquest interesant projecta.\nPrimer, fer-la en 7 dies corrent, crec que es factible si ets una persona físicament preparada i acostumada a córrer distancies.\nSegon, Les etapes que m´indiques, en principi no crec que tinguis cap problema per a trobar allotjaments per menjar i dormir.\nLa meva recomanació seria que des de casa teva estudiïs una bona logística, t´afavoriria molt si maneges bé el GPS i la seva aplicació, ja que podràs preparar la ruta de dia a dia amb distancies i desnivells i també buscar prèviament, des de casa possibles allotjaments.\nT´aconsello ferla amb l´ajuda de GPS ja que recordo alguns trams força aperdurats i sense camí definit.\nA la desembocadura del Ter i algun altre riu, es possible que no els puguis creuar caminant, tot depèn del caudal d´aigua que portin, com també alguns trams que passen a prop de l´aigua, si hi ha mala mar pot fer que es puguin allargar un xic algunes etapes per flanquejar aquests passos. També em vaig trobar amb alguns trams on el camí de ronda estava tallat o tancat, algun, tot i així el vaig fer però altres em va ser impossible. El tram de Sant Feliu a Tossa hi han dues urbanitzacions que han ocupat i tallat part del camí, són Salionç i Cala Giverola, aquesta ultima, com que era l´estiu estava la urbanització oberta i vaig passar-hi, encara que deia propietat privada. D´aigua Xelida a Tamariu, vaig trobar un tram tancat, no obstant el vaig fer, cal posar atenció ja que passa per penya-segats i no hi han proteccions.\nI ja no recordo més coses per a indicar-te, espero que la puguis fer i gaudir-la com Jo la vaig gaudir.\nfrancescfuents Sep 9, 2020\nEstic pensant fer una escapada de cap de setmana i voldria fer algun tram d´aquesta ruta. Una opció és fer-ho en bici. Creus que hi ha algun tram que podríem fer? L'idea és seguir al màxim la costa.\nTerricat Sep 9, 2020\nSegur que hi han trams que es poden fer amb bici, pero no recordo bé quins són, ja que Jo ho vaig fer tot caminant i no et fitxes si és ciclable.\nT'aconsello que busquis tracks a wikiloc dels camins de ronda amb btt. Segur que hi trobaras informació.\nMotiBiker Apr 19, 2021\nHola, una duda ... la logística en cuanto a conectar el punto final con el inicio para coger el coche ... ¿cómo lo habéis resuelto? ¿Con dos coche? ¿O hay apaño con transporte público?\nTerricat Apr 19, 2021\nLa logística que utilice fue de diferentes maneras, ja que hice la ruta en diferentes dias, pero siempre utilice el transporte público para volver al punto de inicio. Evidentemente hay sitios en que pasa la ruta que no hay transporte público, en este caso, planifique terminar la ruta en poblaciones que disponen de transporte, esto conlleva, a veces, alargar varios dias la ruta.\nEspero que si haces la ruta la disfrutes como yo lo hice.


El gestor de Marc Anthony va estafar al cantant 9 milions d'euros sense que se n'adonés\nSegons 'Page Six', es va passar vuit anys pagant tota mena de luxes amb una targeta de l'artista\n2 min. Barcelona 13/06/2018 15:12\n260x366 Marc Anthony / INSTAGRAM Marc Anthony / INSTAGRAM\nEl comptable de Marc Anthony va ser declarat culpable dilluns per un tribunal de Manhattan d'haver robat nou milions de dòlars a l'artista, del qual explica que té tants de diners que mai es va adonar de l'estafa. Kyle Tessiero va admetre davant del jutge que havia viscut una vida de luxe durant vuit anys fent servir per a les seves depeses la targeta de crèdit del rei de la salsa. Unes despeses que, segons el seu testimoni recollit per la web 'Page Six', van de viatges i restaurants de luxe fins a xous de 'strippers'.\nL'estafa s'ha destapat gràcies a una auditoria d'American Express. Quan va ser requerit per les autoritats, Tesseiro es va declarar culpable immediatament, ha explicat el seu advocat, Marc Agnifilo. Per aquest robatori, l'excomptable d'Anthony podria passar fins a nou anys a la presó. Tot i que mai podrà tornar-li a l'exhome de Jennifer Lopez tots els diners que li ha robat, la condemna implica que Tesseiro es vengui tots els seus béns.\nAnthony, de 49 anys i nascut a Nova York de pares portorriquenys, és un dels cantants més ben pagats actualment. De fet, fa poc va signar un contracte per una gira per l'Amèrica Llatina i Nord-amèrica pel qual rebrà la imponent xifra de 160 milions d'euros.


L'Ajuntament va tenir coneixement del xat a finals de la setmana passada quan un agent del cos ho va denunciar com a possible delicte d'odi\n2 min. Barcelona / Madrid 20/11/2017 15:25\n260x366 Xat de Whatsapp d'un grup de policies municipals de Madrid insultant Carmena al qual ha tingut accés Eldiario.es Xat de Whatsapp d'un grup de policies municipals de Madrid insultant Carmena al qual ha tingut accés Eldiario.es\nUn jutjat de Madrid investiga les amenaces i els insults contra l'alcaldessa de Madrid, Manuela Carmena, proferits en un xat integrat per un centenar de policies municipals de la capital espanyola, el contingut del qual ha sigut revelat per un agent que va considerar que podrien constituir un delicte d'odi.\nSegons publica avui 'eldiario.es' i han confirmat a Efe fonts municipals, un jutjat investiga el contingut d'aquest xat, en el qual es diu a Carmena "vella xaruga menyspreable", entre altres insults, i que "el que és terrible és que ella no estigués al despatx d'Atocha quan van matar els seus companys".\n"Que es mori aquella mala pècora de vella, ja" és un altre dels comentaris escrits al xat, integrat per més de cent agents municipals del torn de nit en què també es critica i s'amenaça la periodista de La Sexta Ana Pastor.\nFonts municipals han explicat a Efe que aquests fets es van conèixer a finals de la setmana passada, quan un agent va denunciar davant la Unitat de la Diversitat que el contingut d'aquest xat podria constituir un delicte d'odi, i es va comunicar a la direcció del cos.\nL'Ajuntament esperarà que hi hagi una decisió judicial abans de prendre possibles mesures contra els agents responsables dels missatges.\nLes fonts han precisat que aquest tipus de missatges són "terribles" i que preocupa enormement "que un agent pugui enarborar un discurs d'odi, quan la seva funció és la de protegir tothom, independentment del seu origen, ètnia, ideologia, etcètera".\n"Les afirmacions que aboquen sobre el seu superior, que alhora és un càrrec electe, l'alcaldessa de Madrid, són inadmissibles", afegeixen les mateixes fonts, i reiteren que ara l'assumpte està en mans d'un jutge.\n"Tenim l'absoluta convicció que aquest tipus d'actituds són minoritàries dins del cos de Policia Municipal i no podem deixar que l'actitud i el comportament de determinats individus taquin la imatge d'un cos que exerceix una tasca imprescindible a la ciutat, un cos en el qual la discriminació i el delicte d'odi no tenen cabuda en cap cas", afegeixen les fonts municipals.\nEl País Basc assumirà la gestió de la Seguretat Social a partir del 2021\n‘Miracle workers’ torna a TNT però traslladada a l’Edat Mitjana


El Parlament retrà homenatge als membres de la Mesa condemnats pel TSJC - CATzona\nEl Parlament rebrà dimecres els exmembres de la Mesa condemnats pel TSJC per desobediència. El president de la cambra, Roger Torrent, ha proposat fer-los una recepció institucional i n’ha informat als grups durant la Mesa d’aquest dimarts.\nTot plegat, l’endemà que el TSJC hagi condemnat a 20 mesos d’inhabilitació els exmembres de la Mesa del Parlament Lluís Corominas, Anna Simó, Lluís Guinó i Ramona Barrufet per haver desobeït el Tribunal Constitucional (TC) en haver tramitat l’any 2017 iniciatives parlamentàries a favor de la independència i de l’1-O vetades pel tribunal. Hauran de pagar una multa de 30.000 euros cadascun.\nEn canvi, el tribunal va absoldre l’exdiputada Mireia Boya, argumentant que no va ser advertida nominalment pel TC i no ostentava una posició d’intervenció en els fets compatible amb el tipus penal de la desobediència.\nImatge de l’exdiputada Mireia Boya en el judici contra la Mesa\nTant els condemnats com Boya van rebre el suport de tot l’independentisme polític, des dels exiliats fins als presos polítics, passant pels tres grups parlamentaris. El mateix Torrent va qualificar la sentència de “nou atac al parlamentarisme”. El president Puigdemont va apuntar que “la repressió pren formes cada vegada més aberrants”.\nEl líder de Ciutadans al Parlament, Carlos Carrizosa, ha criticat que es vulgui fer un “autohomenatge” i que “‘s’utilitzi el Parlament de tots per fer una cosa que podrien fer perfectament a les seus dels partits”. Per aquest motiu, ha anunciat que el seu grup no hi assistirà.\nDe fet, ahir la portaveu del PSC, Eva Granados, ja es va pronunciar d’una manera similar, assegurant que “s’havien saltat les lleis”. Va afegir que els membres del PSC que van formar part de la Mesa i la Junta de Portaveus “sempre van intentar de totes les maneres possibles que en aquella legislatura negra no es traspassessin les línies de la legalitat”.


família homoparental - definició, concepte i què és\nPrincipal » social » família homoparental - definició, concepte i què és\nUna família homoparental és aquella en què els membres d?una parella del mateix sexe es converteixen en els progenitors d?un o diversos nens. Cal indicar que el prefix grec homo vol dir el mateix, com les paraules homosexual, homòleg o homònim.\nLes parelles homoparentals poden ser de pares o mares perquè han adoptat un nen, mitjançant la maternitat subrogada o com a conseqüència de la inseminació artificial en el cas de les dones.\nUna nova realitat sociològica\nEl concepte de família tradicional està molt arrelada a la societat. D´aquesta manera, la unió en matrimoni civil o religiós entre un home i una dona acompanyada d´una descendència és la fórmula més estesa respecte a la idea de família. No obstant això, hi ha altres maneres d'entendre la família (monoparental, la de mare soltera o de pares separats). Són diverses les causes que han generat altres maneres de concebre les relacions familiars:\n1) una societat en què els valors religiosos tradicionals han anat perdent vigència,\n2) una major permissivitat en el terreny sexual i\n3) una mentalitat més oberta al conjunt de la societat. Aquests factors han provocat que una cosa gairebé inimaginable fa uns anys sigui actualment una realitat.\nLa família homoparental és un bon exemple de com els nous valors han conformat maneres diferents d'entendre la família\nQue dos homes o dues dones comparteixin una vida en comú és relativament habitual, però no ho és tant que creuen la seva pròpia família. Per a una parella d'homosexuals la paternitat/maternitat és una opció perquè les lleis ho permeten i perquè hi ha avenços mèdics que la fan possible (sense la inseminació in vitro només seria factible la família homoparental a través de l'adopció o recorrent a la subrogació de la maternitat).\nEn qualsevol cas, la família homoparental hauria resultat impensable fa unes dècades i en cas de donar-se aquesta unió familiar no hagués estat reconeguda legalment.\nLa família homoparental és rebutjada per alguns sectors\nHi ha persones que per les seves conviccions morals o religioses consideren que aquest tipus de família és antinatural i, per tant, no haurien d'estar emparades per la llei. Segons aquestes persones, és una unió familiar contrària a la idea de família, ja que entenen que una família és la unió entre un home i una dona amb el propòsit de procrear i altres plantejaments són immorals, contraris a la natura i oposats als preceptes religiosos.\nEls detractors de la idea de família homoparental sostenen de vegades que aquest vincle és un pecat i, d'altra banda, que pot perjudicar els nens, que seran educats sense la figura materna o paterna i això els ocasionarà traumes, rebuig social o problemes didentitat personal.\nFotos: iStock - Juanmonino / svetikd


L’Ajuntament de Lleida posarà en funcionament l’Oficina de Recuperació Econòmica – La Manyana\nL’Ajuntament de Lleida posarà en funcionament l’Oficina de Recuperació Econòmica\nÉs una iniciativa sorgida a la Mesa per a la Recuperació de la Ciutat i aglutinarà recursos per a empreses i emprenedors\nL’Ajuntament de Lleida, a través d’Alcaldia i dels serveis tècnics de la regidoria de Promoció Econòmica i Emprenedoria, està treballant per posar en funcionament l’Oficina de Recuperació Econòmica (ORE) de la ciutat. Segons la Paeria, l’oficina, s’ubicarà al carrer Major número 31, ha d’esdevenir una oficina única de reforç empresarial i és una iniciativa sorgida a la Mesa Transversal per a la Recuperació de la Ciutat. El servei aglutinarà recursos per a les empreses i les persones emprenedores de Lleida amb l’objectiu de contribuir a la seva consolidació i a la necessària dinamització, alhora que n’ha d’assegurar el creixement, malgrat la situació imposada per la propagació de la covid-19.\nEn base a aquest marc conceptual, l’Oficina s’ubicarà al carrer Major número 31, com a punt neuràlgic de la ciutat, i funcionarà amb cita prèvia i personalitzada del web.\nEntre les seves funcions, l’ORE facilitarà informació sobre els tràmits necessaris per crear una empresa; finançaments i vivers d’empreses, i suport per a la realització del pla de viabilitat. També oferirà assessorament a empreses i treballadors autònoms és un servei d’orientació especialitzada i d’informació sobre les mesures de suport, ajuts i subvencions, finançament, moratòries o d’altres que puguin contribuir al manteniment empresarial i a la consegüent consolidació o creixement de l’ocupació que es pugui generar.\nAixí mateix, oferirà informació sobre els programes d’orientació i formació en àrees estratègiques de l’empresa, que incorporen tutories i acompanyament per la realització de plans estratègics. També informarà sobre infraestructures, normatives, espais, logística, transports i comunicacions de la ciutat, i sobre serveis de valor afegit per a empreses susceptibles d’instal·lar-se a Lleida. A la vegada, facilitarà informació actualitzada sobre recursos i ajuts que es posen a l’abast de les empreses per part de les diferents administracions, europea, general, autonòmica o local.


Sobre artrosi i artritis\nSobre càncer de còlon\nSobre càncer de mama\nSobre cardiopatia isquèmica\nLlibreta de control\nSobre trastorn bipolar\nDll, 14 nov 2016\nObre els ulls a la diabetis\nDj, 13 oct 2016\nL'estudi publicat a la revista Gastroenterologia y Hepatologia, avalua, per primera vegada a Espanya, la satisfacció dels usuaris d'un programa de cribratge de càncer colorectal i avala el paper de les oficines de farmàcia com a punts de distribució i recollida del test.\nDj, 29 set 2016\nEl Clínic implanta la “prehabilitació” en pacients que afronten cirurgia cardíaca\nL'Hospital Clínic de Barcelona es un dels pocs centres on es prepara els pacients que han de passar per una intervenció quirúrgica. La Dra. Cristina Vehí dissenya un programa de Marxa Nòrdica per evitar l’abandonament d’un estil de vida “cardiosaludable”.\nHOSPITAL CLÍNIC, 28 de setembre 2016.- L'objectiu fonamental de la rehabilitació cardíaca és la millora de la qualitat de vida i del pronòstic dels pacients. Per aconseguir-ho, els centres hospitalaris necessiten coordinar diverses actuacions i especialitats, ja que, com recorda la Dra. María Sanz, cardiòloga de l'Hospital Clínic, "la rehabilitació cardíaca és general, ha d'incloure una part psicològica i tenir en compte estils de vida saludables".\nDv, 22 jul 2016\nA l'estiu no et juguis la pell: joves i melanoma\nEl melanoma és un dels tumors de pell més freqüents en adults joves. Evitar les cremades solars i una actitud positiva si apareix la malaltia, són dos dels consells més destacats d'una campanya de prevenció que llança l'Hospital Clínic de Barcelona, gràcies a la iniciativa de cinc joves pacients.\nDj, 14 jul 2016\nEl trasplantament d'illots pancreàtics en persones amb hipoglucèmies desapercebudes i greus\nUn interessant estudi analitza l'estat de la qüestió en relació al trasplantament d'illots pancreàtics en persones amb diabetis tipus 1, així com, quins són els punts a favor (PROS) i en contra (CONS) que s'haurien de considerar en plantejar aquesta opció terapèutica , de manera especial en pacients amb història d'hipoglucèmies desapercebudes -les que el pacient no nota els símptomes amb valors de glucosa inferiors a 70mg / DL- i hipoglucèmies greus i recurrents - les que requereixen de l'ajuda d'una tercera persona per solventarse-.\nDes d'un punt de vista històric, els resultats dels trasplantament d'illots pancreàtics abans de l'any 2000 eren decebedors. L'any 2000 Shapiro publica els primers resultats d'un estudi on 8 pacients amb diabetis tipus 1 sotmesos a trasplantament d'illots, consiguían la independència del tractament insulínic a l'any de la intervenció, encara que amb diversos problemes importants.\nDv, 27 mai 2016\nTractament intensiu de la diabetis i resultats cardiovasculars en la diabetis tipus 1.Impacte de l'estudi DCCT/EDIC als 30 anys de seguiment.\nEls resultats de l'estudi DCCT publicats l'any 1993 van ser impactants a demostrar que el bon control metabòlic té efectes positius sobre la prevenció i l'agressivitat de les complicacions en els ulls, ronyons i nervis. Actualment ningú dubta que la modalitat de tractament intensiu és la millor opció per a les persones que tenen diabetis tipus 1.\nL'estudi "Diabetis Control and Complications Trial (DCCT)" es va realitzar fa 30 anys, dur 6,5 anys i va demostrar la importància que els nivells de sucre en sang, en persones amb diabetis tipus 1, siguin el més propers als de les persones sense diabetis per reduir el desenvolupament i progressió de les complicacions cròniques relacionades amb la diabetis. Aquestes complicacions es poden donar en la retina dels ulls (retinopatia diabètica), en els ronyons (nefropatia diabètica) i en els nervis especialment de les extremitats inferiors (neuropatia diabètica).


Casa Nadal – Catàleg de patrimoni Montcada i Reixac\nAltres prot.: IPAAMiR: Casa Nadal, R.U.038. 1999.\nPlànol de 1925. Arrxiu Municipal de Montcada\nFaçana, any 1999. JLG\nedificació, destinada a habitatge habitual de la peticionaria, i projectada Decoració de les obertures. JAP\nEstat del parament de façana sota els balcons. JAP\nSubtipologia funcional: Edifici d’habitatges entre mitgeres.\nCronologia: 1925. Remunta del tercer pis 1961.\nAutor/Promotor: Josep Alemany i Juvé, arquitecte (1925), Fernando Gordillo i Fàbregas (remunta de 1961). Gertrudis Nadal (promotor 1925), Ramon Subirana i Sayol (promotor remunta 1961).\nContext: llla de vianants del carrer Major, un dels més antics de Montcada i el més representatiu i comercial..\nElements: Edifici plurihabitatge entre mitgeres en una parcel·la de sis metres d’amplada per vint-i-tres de fons. Consta de planta baixa i tres plantes pis. La planta baixa esta ocupada per un comerç i la porta d’accés als habitatges. En les altres plantes hi ha un habitatge per replà. La façana es realitza amb llenguatge noucentista. En planta baixa el comerç s’ha adaptat a l’obertura existent, en planta primera i segona, dos balconades unides per una llosana de balcó correguda amb barana de ferro forjat; els balcons de perfil arrodonit, formen un arc de mig punt, i les portes són de fusta i estan protegides per persianes de llibret de color verd botella. La tercera planta, que correspon a una remunta posterior, va seguir el mateix criteri compositiu, amb dues finestres emmarcades amb un arc rodó. Corona la façana una cornisa motllurada.\nÚs original/altres: Plurihabitatge.\nFaçanes/coberta: El revestiment de la façana presenta humitats sota els balcons.\nElements: Façana: formalització, obertures, textura, cromatisme, fusteria persianes i serralleria de forja.\nEntorn de protecció: Parcel·les del carrer Major 68 i 72.\nValor arquitectònic/tipològic/artístic: Exemple d’arquitectura noucentista situat al bell mig de la població.\nGestió: lncloure el rètol de planta baixa en el forat de l’obertura del local comercial. Eliminar cablejat. Reparar les humitats. Manteniment de persianes. Modificar portal d’entrada per un de ferro forjat i vidre.\nInformació històrica: El 23 de novembre de 1925, Gertrudis Nadal, veïna de Montcada, al carrer Major núm. 67, va sol·licitar permís per edificar una casa formada per planta baixa i dos pisos, en un solar de la seva propietat situat al carrer Major núm. 70.\nLa nova edificació, destinada a habitatge habitual de la peticionaria, i projectada en estil noucentista, fou obra de l’arquitecte Josep Alemany, fill de Francesc Alemany i Casulleres, antic estiuejant de Montcada i autor d’algunes construccions notables en el poble com la Torre Alemany (1909) situada al carrer de Balmes núm. 44.\nAnys més tard, el 1961, l’arquitecte municipal Fernando Gordillo i Fàbregas va dirigir la remunta del tercer pis seguint l’estil i models dels anteriors.\nAADD, 1977, Centenari de l’Escola d’Arquitectura de Barcelona 1875-76 / /1975-76.\nAADD, 1990, Arquitectura de Barcelona.\nArxiu Municipal: Plànols dels projectes, 1925 i 1961. Urbanisme Expedient 1925.


Rajoy desembarca a Catalunya l'endemà d'una nova ofensiva del govern espanyol - VilaWeb\nRajoy desembarca a Catalunya l'endemà d'una nova ofensiva del govern espanyol\nCamacho demana al PP que millori el finançament de Catalunya per frenar l'independentisme · Cospedal intenta apagar el foc encès per Aznar: 'El PP estima molt Catalunya'\nEl president del govern espanyol, Mariano Rajoy, visita avui Catalunya per clausurar una jornada intermunicipal del Partit Popular que s'ha fet a Barcelona. Hi arriba l'endemà d'una nova ofensiva del govern espanyol, que ha anunciat l'elaboració d'una proposta de 'reforma integral' de les adminsitracions públiques de l'estat, amb l'argument de simplificar-ne l'estructura i evitar duplicitats. Entre més mesures, té previst de fer una auditoria sobre la gestió de competències de les comunitats autònomes. I en aquest marc, es planteja fins i tot de suprimir les delegacions catalanes a l'estranger.\nLa visita de Rajoy coincideix amb un creixement de les veus del món econòmic, polític i periodístic de Madrid que demanen oferir alguna mena de pacte de millora de l'autogovern i del finançament de Catalunya per frenar el procés cap a la independència. En aquest sentit, algun rumor apuntava ahir a la possibilitat que Rajoy faci avui una oferta de diàleg, un cop superades les eleccions basques i gallegues.\nL'anunci de la proposta de 'reforma integral' de les adminsitracions públiques de l'estat la va fer ahir la vice-presidenta espanyola, Soraya Sáenz de Santamaría, que va posar l'exemple de les delegacions catalanes a l'estranger en resposta a una pregunta concreta d'un periodista. Santamaría va dir: 'Sobre el cas concret de les ambaixades que tenen algunes comunitats, es tractarà la qüestió. Som més eficient tenint ambaixades que ens puguin representar bé a tots'.\nPel que fa a la reforma de l'administració, que es faria de cara al juny de l'any vinent, Santamaría va explicar que cada ministeri analitzaria les seves competències, les de les comunitats en el seu àmbit d'actuació i els casos de duplicitat entre estat i ajuntaments. 'Estalviarem diners i facilitarem als ciutadans el coneixement de les normes', ha dit. Pel que fa a la 'pluralitat d'organismes públiques', diu que s'analitzaran 'quants n'hi ha, què fan, si són imprescindibles i si poden eliminar-se o fusionar-se'.\nCamacho demana millorar el finançament de Catalunya per frenar l'independentisme\nLa presidenta del PP català, Alícia Sánchez Camacho, va aprofitat ahir la intervenció que va fer a la jornada intermunicipal per demanar al partit que es plantegi una millora del finançament català que permeti frenar l'independentisme. Camacho creu que la reforma del sistema de finançament autonòmic és una fita que aplega, més que no pas l'assoliment d'un estat propi, la voluntat de la majoria de catalans.\nEn el mateix acte, la secretària general del PP, María Dolores de Cospedal, va declarar que Espanya 'és plural des del seu naixement, fa més de cinc-cents anys', i per això diu que Catalunya ha de continuar dins d'Espanya.\nCospedal va dir: 'Digui el que digui alguna gent, el PP estima molt Catalunya i els catalans'. L'acte a Bardelona i aquestes declaracions arriben en una setmana en què els populars han mostrat la vessant més dura respecte del procés català, amb les declaracions que va fer l'ex-president del govern espanyol, José María Aznar.\n'Per als qui juguen irresponsablement amb les coses importants, que Espanya tan sols podrà trencar-se si Catalunya sofreix abans la seva pròpia ruptura com a societat, com a cultura i com a tradició. Catalunya no podrà romandre unida si no continua essent espanyola. Qui pensi que tan sols hi ha en joc la unitat d'Espanya s'equivoca. Abans d'aquesta, hi ha en joc la integritat de Catalunya', va dir Aznar, en un acte de la FAES dimecres juntament amb el president del govern espanyol, Mariano Rajoy.


Ester Besolí: M'agrada treballar...\nAvui tenia un compromís familiar d'aquells que et fa escapar de misa i anar al bar més proper. Allí he retrobats a amics, i parles de la feina de com va,si treballes si estas bé, i la conclusió que et diuen ..."a mi no 'agrada treballar però es necessari". Vas a retrobar la família, i algú et comenta com va tot, jo bé demà treballo anem fent dins de la crisis...i et diu... te fots!...te toca treballar, i tu li comentes no es que jo vull treballar, a mi m'agrada treballar, i si damunt es de la meva professió "pintora" ni t'ho imagines lo que xalo, inclús de cambrera que es un ofici que he fet des de l'època d'estudiant i mai he abandonat, m'agrada, em sento util, bé amb mi mateixa, aporto quelcom...necessito sentir-me util, m'agrada treballar.\nDiuen les dones del meu entorn que elles voldrien no treballar per rentar roba i endreçar cuines, o anar de compres. Només de pensar-ho em poso nerviosa.\nDespres de parlar amb els de la meva generació 40-50 i vore com diuen alegrement davant dels seus fills que no els agrada treballar, que lo que els agrada son els diners, i que treballen pels diners, com podem esperar que els fills tinguen vocació, que busquen plaer en els seus oficis. Que desitgen ser metges, bombers, policies, fusters, electricistes, informàtics o dependents d'un botiga en ganes. Només veuen en el treball el mateix que els seu pares , una manera de fer diners.\nVaig estudiar deu anys pintura, entre una escola i un altra per que crec que aprendre un ofici es molt serio. Cada dia aprenc per que encara no en se suficient...ara m'estic pegant en lo photoshop (no se ni com s'escriu) per il·lustrar. M'agrada la meva feina vull treballar i ensenyo a casa meva que les coses valen diners i que has de treballar però d'algo que t'agradi per que son moltes hores al dia que dediquem al treball han de ser un plaer no un suplici. Per cert ara que arribo al final potser aquesta reflexió seria aplicable a tot, inclús a les parelles!!!\nPublicat per Ester Besolí a 22:57


Notícies (des) del sud | Col·legi de Periodistes de Catalunya\nManifestació de la Plataforma en Defensa de l'Ebre del 2014 al pont Lo Passador, entre Sant Jaume d'Enveja i Deltebre\nEls fets es van començar a succeir a una velocitat vertiginosa amb aquell “espoli” que arribava amb la forma d’un “brutal transvasament”. Es va posar en marxa en poques setmanes la Plataforma en Defensa de l’Ebre, que lideraria un combatiu moviment que va saber mobilitzar la societat de les quatre comarques del sud de Catalunya. Durant anys, el territori havia covat un sentiment d’abandonament per part de les administracions superiors. I, de sobte, en l’inici del nou mil·lenni, tot va esclatar.\nL’escàndol arribaria amb el projecte de transvasament a Barcelona i el llevant espanyol, però també amb la proliferació de projectes eòlics a la Terra Alta, els plans de la multinacional Enron d’instal·lar a Móra la Nova una polèmica central tèrmica i la construcció d’un macroabocador a Tivissa.\nL’oposició de la societat ebrenca als projectes d’extracció dels recursos naturals del territori va convertir les Terres de l’Ebre en un referent de les lluites socials i en un dels epicentres de l’actualitat no només catalana, sinó també espanyola. El territori perifèric, el sud del sud, havia aixecat la veu i esdevenia de cop focus de la notícia. I així va nàixer l’edat d’or del periodisme ebrenc contemporani. Els periodistes locals, acostumats a explicar habitualment l’actualitat local només en clau interna, van haver d’acostumar-se de cop i volta a explicar el territori i els motius a una audiència molt més àmplia. I diàriament.\n“Entràvem cada dia als informatius nacionals per explicar el que estava passant”, recorda Josep Baubí, president de la demarcació de l’Ebre del Col·legi de Periodistes de Catalunya i aleshores corresponsal de Catalunya Ràdio. “Va ser el moment més dolç del periodisme a l’Ebre; hi havia corresponsals de pràcticament tots els grans mitjans i agències”, diu. Enmig del tsunami de l’oposició al transvasament proposat pel Govern d’Aznar, els periodistes ebrencs van ser testimonis, relators i actors dels fets. I l’actualitat va esdevenir una escola de periodisme de primera línia. “Vam aprendre a fer periodisme de trinxera, amb fets noticiables que se succeïen contínuament”, afegeix Baubí.\nUn territori peculiar\nTot plegat, va fer que els grans mitjans es fixessin en les Terres de l’Ebre, un territori situat en la ròtula dels Països Catalans i amb unes característiques i dinàmiques molt específiques. “És un territori geogràficament mot peculiar, travessat pel riu Ebre, amb el Delta i la seua importància mediambiental; si bé també molt poc poblat i amb poc múscul econòmic, de manera que periodísticament parlant els temes mediambientals són els més noticiables”, valora Víctor Sorribes, originari de Deltebre i corresponsal de TV3 a les Terres de l’Ebre. El transvasament i la lluita social que va generar va fer que tothom es fixés en el sud i que prengués valor el fet d’informar des del territori. “No és el mateix informar des de la distància que fer-ho amb un periodista al peu del canó; perquè en este territori tenim una idiosincràsia social i cultural tan peculiar que per a entendre-la és important xafar el carrer, ser-ne part, parlar amb la gent. A vegades hi ha cert recel cap als mitjans de fora i, l’any 2000, es va veure com n’era, d’important, això d’informar del territori des del territori i entenent el context social del lloc del qual s’informa”, reflexiona Sorribes.\nLa proximitat amb la notícia i el coneixement profund d’un territori com les Terres de l’Ebre, però, també té limitacions. “Tenim el factor a favor del domini del territori, encara que les dimensions de les redaccions, molt reduïdes, no permeten als periodistes l’especialització”, argumenta Sílvia Tejedor, cap d’Informatius de Ràdio Ebre-Cadena SER, amb seu a Tortosa. “A vegades, tinc enveja sana d’altres companys de redaccions més grans que treballen, per exemple, temes propis de medi ambient o de memòria històrica fantàstics i que aquí, per manca de temps i de recursos, no podem fer”, afegeix.\nCondicions de favorables\nEl boom informatiu ebrenc es va mantenir fins que, el juny de 2004, el Govern espanyol del socialista José Luís Rodríguez Zapatero va derogar el transvasament de l’Ebre. I amb este fet va començar a desinflar-se la bombolla periodística del sud. Es van perdre corresponsalies i les que es van mantenir van veure com es reduïen a poc a poc els encàrrecs. I amb la crisi econòmica iniciada el 2008 va començar un degoteig d’acomiadaments i de reduccions de plantilles dels mitjans locals que van encendre totes les alarmes. Tant, que els periodistes ebrencs van participar en la manifestació de l’1 de maig de 2013 a Tortosa amb el crit de “Sense periodisme no hi ha democràcia”.\nDes d’aleshores, el territori ha seguit generant notícies d’interès nacional, com ara la crisi sísmica del projecte Castor o la polèmica encara vigent del monument franquista de la Batalla de l’Ebre situat al mig del riu a Tortosa. Tot i així, els mitjans i els periodistes del territori han hagut d’encarar estos nous fronts amb unes condicions molt més desfavorables que les de fa vint anys. A banda de l’aprimament de les plantilles dels mitjans, el canvi de model i de dinàmiques informatives generades pels mitjans digitals i les xarxes socials també hi han posat la seua part.\nAixí, la immediatesa imposada per les xarxes fa que s’acabin reproduint a tots els digitals totes les notes de premsa que arriben, sense que molts cops se’n faci un treball previ de contrastació o d’elaboració. “Alguns mitjans acaben fent de taulers de notes de premsa quan la feina del periodista hauria de ser buscar, elaborar, explicar la notícia”, diu Sílvia Tejedor.\nLa fuga de talent és també una altra de les preocupacions actuals del periodisme ebrenc. “La gent no s’està guanyant la vida amb el periodisme a l’Ebre i la precarietat, la manca de criteri periodístic, les coaccions polítiques i altres elements estan provocant que molts companys abandonin la professió”, lamenta el president de la demarcació ebrenca del Col·legi de Periodistes. Anna Ferràs, periodista de l’Agència Catalana de Notícies i originària d’Horta de Sant Joan, fa ús del llenguatge pandèmic per a definir la situació del periodisme ebrenc: “Tinc la sensació que sobrevivim amb respirador, som a l’UCI”. “Tots hem començat i hem necessitat aprendre dels més veterans, tanmateix molts han marxat i amb ells es perden referents i s’instauren unes dinàmiques que són preocupants”, adverteix.\nLa marxa de periodistes cap a altres camps s’ha accelerat en els darrers temps. Afecta periodistes que ja exercien el periodisme a l’Ebre de fa molts anys, encara que també hi ha casos de gent jove que han apostat pel canvi. És el cas de la Júlia Albesa, d’Aldover. Després d’uns pocs anys treballant en una de les televisions locals, ha decidit aparcar el periodisme i apostar per obrir una llibreria a Tortosa. Albesa enumera diferents factors a l’hora d’explicar el perquè del canvi: el territori ofereix poques alternatives als periodistes que volen canviar de lloc de feina, els nous periodistes no troben a les redaccions referents de qui aprendre, les jornades laborals són llargues; i també manquen d’independència respecte dels poders locals. “A vegades sembla que o t’adaptes al que hi ha o has de marxar. Quan el periodisme acaba estant al servei d’altres coses, potser millor deixar-ho”, diu amb convicció.\nEl periodisme ebrenc conté la respiració, doncs, i sobreviu a l’espera de temps millors i d’un canvi de mentalitat del mateix sector i de la societat per entendre que el bon periodisme és imprescindible en democràcia i que això passa per reivindicar-ho des de les mateixes redaccions i des del carrer. L’any passat, Sílvia Tejedor i el també periodista tortosí Ximo Rambla van ser els pregoners de les festes majors de Tortosa. En aquell pregó, que va ser llegit a dos veus, ho van resumir tot plegat de la manera següent: “És molt bonic parlar de com la societat ha d’estar informada, però potser no agrada tant entendre que la bona informació l’han d’escriure professionals amb unes condicions laborals dignes, com les que reclama qualsevol altre sector”


ALTRES HISTÒRIES DE LLEIDA: de juny 2012\nEL CARRER DE L'HOSPITAL, EL LIBERALISME I RIEGO\nA 2012, el carrer de l'Hospital ja no existeix, però probablement molt pocs lleidatans en coneixen el nom actual d'aquest carrer. En canvi, segur que molts en coneixen el carrer per la marca comercial de l'edifici que ocupa part d'aquest petit i estret carrer. Parlem del carrer Baró de Casa Fleix, carrer que talla per la part de dalt amb el carrer Major i per la part de baix amb l'avinguda Blondel. O si ho preferiu, la marca Inditex hi té dues botigues tocant, una ja al carrer Major i l'altra li fa de façana lateral al carrer.\nA principis del segle XIX, en aquest carrer hi vivien els Fleix i d'aquí en ve el nom. Els Fleix adquiriren certa notorietat ja a finals del segle XVIII i obtingueren el títol de barons. Pagesos de professió, feren fortuna en el desenvolupament econòmic de la segona meitat del XVIII fins a arribar a ser els desens majors propietaris de Lleida i poder pagar carreres a alguns dels seus fills. Un d'aquests va ser Pere Fleix, advocat que heretà els interessos agraris familiars i una de les fortunes més importants de Lleida. S'uní a la resistència contra els francesos durant la invasió napoleònica (1808-1814) i el 1833 va ser nomenat alcalde, precisament en un moment en què hi havia en disputa alguna cosa més que la corona al regne d'Espanya (vegeu el post anterior). En aquest impàs polític i pel seu conservadorisme que assegurava l'ordre per a les classes benestants, Pere Fleix va encapçalar la primera alcaldia del nou règim que caminava cap al liberalisme. Tanmateix, Pere Fleix formava part d'un grup que Quintí Casals situa en una línia aperturista des de l'Antic Règim, no oposat al liberalisme, cosa que facilitaria a individus com Fleix la seua integració entre els grups conservadors dins el liberalisme.\nActual carrer Baró de Casa Fleix.\nUns anys abans, el 1820, i després de sis anys de govern absolutista de Ferran VII, el general Rafael de Riego, partidari del liberalisme, es va pronunciar militarment a favor d'un règim liberal i parlamentari regit per la constitució de Cadis. El pronunciament va trigar tres mesos a triomfar, però al final Riego i els liberals van fer claudicar el rei que va acceptar la constitució i la instauració d'un règim liberal i parlamentari; el mateix sistema que havia derogat en retornar al poder després de l'ocupació francesa el 1814. El nou sistema polític i econòmic va sostenir-se amb penes durant tres anys, d'aquí agafà el nom de Trienni Liberal (1820-1823).\nMalgrat el triomf dels liberals, els detractors del nou règim eren força nombrosos, també a Lleida. La violència va anar en augment i els rumors d'aixecament van ser constants. Això va fer que s'organitzessin cossos armats per mantenir el règim. El nou organ armat es va conèixer amb el nom de milícies, dins les quals en distingim dos tipus, les voluntàries (formades bàsicament per militants del liberalisme) i les forçoses (formades per un conjunt heterogeni de ciutadans).\nLes milícies voluntàries eren alguna cosa més que un cos armat i sovint s'excedien en les seues funcions, els seus membres vivien intensament el liberalisme i davant els rumors dels perills contra el nou règim es prenien la justícia per la seua mà. Cap a l'octubre de 1821, davant de la casa de Pere Fleix s'hi trobaven un grup de milicians reunits, com si la reunió anés dirigida cap als individus tímids amb el liberalisme com els Fleix, entre els quals Francesc Boix (anomenat Blau), Jaume Andreu i Joan Samperri. La reunió es degué anar escalfant i l'actitud dels reunits va pujar de to, van començar un seguit de provocacions cap al veïnat fins al punt que s'arribà a l'enfrontament amb alguna cosa més que paraules. La trifulga entre milicians i veïns va acabar amb una punyalada del milicià Joan Samperri a Jaume Mangués, veí del barri. Aquest ho va denunciar als jutjats i el síndic municipal va recordar als milicians que l'armament només es podia fer servir en hores de servei. Una amonestació pobra tenint en compte el fet. Tanmateix, el clima no es calmar, els milicians seguien passejant pels carrers de nit amb actitud provocativa, cantant l'himne liberal, el Tràgala, i arrossegant els sabres pels carrers. Mentrestant a la ciutat, els rumors d'aixecament antiliberal creixien i això posava més en guàrdia els milicians. El clímax de la tensa situació es va donar el 23 de desembre de 1821, quan es va arribar a l'enfrontament armat dins de la mateixa ciutat. Entre les vuit i les onze del matí es van sentir intercanvis de trets per diferents punts de la ciutat. L'enfrontament estava servit i aviat passaria de ser un afer local a generalitzar-se a tot el regne, materialitzant els rumors.\nLa sensació de perill per part dels liberals va radicalitzar el moviment i a les eleccions del març de 1822, els liberals exaltats es feien amb el poder. Això va fer veure als absolutistes que calia prendre mesures ràpidament, al juliol el rei va donar suport a un intent de restaurar l'absolutisme, però va fracassar. A finals d'octubre de 1822, es reunien diversos països, conxorxats amb Ferran VII per donar un cop de força i restaurar l'absolutisme, ajudats per les partides reialistes (partidaris de l'absolutisme) que s'estaven creant arreu del territori. El mes d'abril de 1823, recolzats per la Santa Aliança (els països partidaris de l'absolutisme), el monarca francès va enviar un exèrcit de gairebé cent mil homes per acabar amb el règim liberal. Després d'uns mesos, se'n van acabar sortint, els liberals encapçalats per Riego van caure, Riego va ser executat i Ferran VII obria un nou període absolutista conegut com la Dècada Ominosa (1823-1833).\nEls protagonistes lleidatans d'aquesta història són l'exemple dels partidaris del liberalisme i de com aquest arriba a casa nostra. D'una banda, sectors benestants de la societat, acomodats en l'Antic Règim i el feudalisme que adapten la nova societat liberal a les seues necessitats gràcies al control polític de la situació, evitant així una revolució a la francesa. Pere Fleix és un representant d'una casta que es manté hegemònica amb l'absolutisme i després. En canvi, els milicians Boix, Andreu i Samperri són l'exemple dels grups socials menys benestants, qui sap si menestrals o petits comerciants, que cercaven un canvi democràtic en la societat de l'Antic Règim i un liberalisme revolucionari més semblant al model francès que permetés un accés al poder a les classes populars. Això els enfrontava amb determinats sectors socials que s'oposaven als canvis, una història de petites victòries que ens portarà a la societat actual, però mai d'una victòria total com succeí a França després de 1789.\nPodeu escoltar els himnes del Trienni Liberal als següents enllaços:\nAntoni Sánchez Carcelén, La revolució liberal a Lleida (1820-1823), Universitat de Lleida - Espai/Temps n. 48, Lleida (2006).\nPublicat per Jordi a 8:50 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: LLOCS, PERSONATGES


Cartes i postals d'arreu: Torres Petronas de Kuala Lumpur\nLes Torres Petronas (Menara Petronas) de Kuala Lumpur van ser construïdes entre 1988 i 1998, obra de l'arquitecte argentí César Pelli (1926). Entre 1998 i 2003 van ser l'edifici més alt del món, amb 452 metres. Les torres tenen 88 pisos de formigó armat, amb façana d'acer i vidre i estan unides entre elles per una passarel·la entre els pisos 41 i 42. L'arquitecte va utilitzar un disseny geomètric de tradició islàmica, així com motius de l'art islàmic de Malàisia. Les Torres Petronas han esdevingut tot un símbol, tant de la ciutat com del país.\nEl primer segell és dedicat a Mizan Zainal Abidin (1962), soldà de Terengganu des de 1998 i 13è Yang di-Pertuan Agong -el títol dels monarques de Malàisia-, des de 2006 a 2011. El segon segell és dedicat a Sharafuddin Idris Shah (1945), soldà de Selangor des de 2001. El tercer pertany a una sèrie dedicada a la cuina de les festes de les diverses comunitats que viuen a Malàisia, en aquest cas la xinesa.\nLa postal l'han enviat en Jobbo. Moltes gràcies, una vegada més.


Mossos, policia i Agents Rurals busquen un piròman a Sant Celoni - AraVallès\nDissabte, 16 de desembre de 2017 09:58 h\nEls set incendis que s’han declarat al municipi en només tres setmanes han estat provocats\nSant Celoni Dissabte, 15.8.2009. 05:00 h\nEls Mossos d'Esquadra, la policia local i els Agents Rurals busquen des d'aquest passat dijous un piròman a Sant Celoni i rodalies. I és que els set incendis que s'han declarat en aquest municipi vallesà en només tres setmanes han estat provocats, és a dir, que hi ha la mà humana al darrere. Així ho constaten les investigacions realitzades pels Agents Rurals, que han descartat gairebé del tot altres causes possibles, com ara descarregues de la línea del tren o d'alguna línea elèctrica. Els set incendis han estat perpetrats a primera hora de la tarda o ja de nit, i ara les forces de seguretat temen que el piròman torni a actuar; per això s'ha intensificat la vigilància a la zona.\nEls set incendis s'han declarat en una zona de cases, camps i boscos © Google Maps\nEls indendis del 8 d'agost van cremar unes 8 hectàrees © AV\nagents rurals, incendi, mossos desquadra, piròman, policia,\nEl passat dissabte 8 d'agost dos incendis van cremar a primera hora de la tarda unes cinc hectàrees de camps, sotabosc i pi blanc prop del cementiri de Sant Celoni i del barri de Penyes. Les flames van obligar a tallar durant dues hores el trànsit ferroviari al seu pas pel poble, la línea C2 de rodalies. A l'extinció de l'incendi hi van participar dotze mitjans terrestres dels Bombers i set mitjans aeris. Només tres dies més tard, i gairebé a la mateixa hora i a la mateixa zona, un nou incendi cremava uns 3.500 metres quadrats de sotabosc a Can Riera de l'Aigua.\nPerò si es mira enrere la llista és bastant més llarga: el 23 de juliol cremaven 30 metres quadrats al barri de les Penyes; el 27 de juliol un incendi calcinava 1.000 metres quadrats de matolls als camps de Telleda; el dilluns 3 d’agost cremaven dos marges novament al barri de Penyes, i el 6 d’agost van cremar 150 metres quadrats al camí de Telleda.\nEls veïns de Sant Celoni portaven dies denunciant la intencionalitat dels incendis, i ara les investigacions dels Agents Rurals ho confirmen. L'alcaldessa accidental del municipi vallesà, Dolors Lechuga, reconeixia aquest divendres a TV3 que el consistori està "amoïnat" i que pocs dubtes té ja de la intencionalitat dels últims vuit incendis. Tot i això, de moment es descarten mesures dràstiques com ara tallar els camins que permeten l'accés a les zones boscoses a les que fins ara s'ha apropat el piròman.\n10424 lectures Afegeix comentari


dimarts, 18 d'octubre de 2011 17:12\nL'afrancesament és una transformació apuntant a adoptar l'aparença francesa. Ha començat a l'inicí del segle XVI amb les primeres colonitzacions.\nFins el 1919 el francès era la llengua internacional. Avui ja no és. La descolonització i l'emergència dels Estats Units d'Amèrica són factors que expliquen la predominència de l'anglès.\nEl 3 de juliol del 1996 va sortir un decret relatiu a l'enriquiment de la llengua francesa. Posa obligatori l'ús dels terminis en francès al Diari oficial de la República francesa i en els serveis i establiments públics de l'Estat.\nAquest decret ha establert la Comissió general de terminologia, col·locada sota tutela del primer ministre. Es reuneix cada mes per contribuir a l'enriquiment de la llengua francesa.\nAquests últims dies ha sortit doncs una nova llista de traduccions al diari oficial. La comissió de terminologia ha trobat un equivalent al termini "DJ" : "platiniste".\nTambé, a partir d'ara cal parlar de "mimoclip" per designar un "lipdub", aquest pla seqüència en música on gent canta en playback.\nTot això és ridícul i podria fer riure. Però ens ensenya que l'imperialisme francès és encara vivaç. No per les antigues colònies més enllà dels mars i oceans, però més a prop, molt més a prop...\nL'afrancesament designa el procés que fa de la llengua francesa (i la cultura associada) la llengua utilitzada a la vida de cada dia. Aquest procés pot ser voluntari i individual, per a una persona seguint cursos de francès per integrar-se dins d'un país francòfon, o bé el resultat d'una evolució general. Però, es tracta també d'una política autoritària, apuntant a imposar l'ús de la llengua francesa a una comunitat de la qual no és la llengua pròpia: Bretanya, Occitània, Còrsega, Alsàcia, Iparralde... i també Catalunya nord.\nA casa nostra, aquest procés d'estat contribueix a una descatalanització per a la qual cap entitat oficial no fa res: ni els ajuntaments, ni el Consell General.\nPer alertar el poble cal encara comptar amb accions de la societat civil.\nEl 31 de març de 2012 manifestacions són previstes sobre el territori de l'estat francès per a un estatut legal de les llengües anomenades "regionals".\nUn acte s'organitzara a Perpinyà.\nÉs important que un màxim d'associacions de Catalunya nord però també gent hi participin per alertar l'opinió pública però també el govern de l'estat francès.\nFins i tot sí la constitució (article 75-1) reconeix el català (i les altres llengües) com a patrimoni francès, cal una voluntat política i un estatut legal per assegurar la transmissió i el desenvolupament del català.\nEl 31 de març de 2012 potser que un "tocaplat" ens farà un "mesclallavi"!\nEl 31 de març de 2012 participaré activament en la defensa del català i tu?


Closcadelletra (CLVI): Les deixes són allò que queda de bon de veres\n«Estim el joc, l'amor, els llibres, l'amistat, la música, la ciutat i el camp. No hi ha cap d'aquestes coses que no em faci bé»\nEscriuré a mitja veu, sinuosaré, insinuaré, suggeriré, insistiré sense declamacions ni declaracions, faré volteres, m’entretendré, suaument, amb dolçor, prudència, vigilància i cadència.\nSi som amants serem inventius.\nNo hi ha amor sense joc.\nEstim el joc, l’amor, els llibres, l’amistat, la música, la ciutat i el camp.\nNo hi ha cap d’aquestes coses que no em faci bé.\nFins i tot la malenconia entintada d’ombres que desprenen els ametlers morts.\nEscolt la polifonia secreta de la realitat.\nTenc l’orella que cal per entendre?\nTenc l’ull prou tocat per veure-hi?\nTenc l’esperit prou despert per sentir?\nTenc el recolliment físic necessari per crear silenci abans de parlar?\nCal saber a les clares que en un món en què regna la ignorància pensar esdevé un crim.\nM’interessa el temps, el temps que escriu —sobirà, ràpid, lent, concís, microscòpic, nerviós—, els petits esdeveniments encadenats i arrossegats els uns amb els altres per arribar fins allà.\nEl crit mut.\nEl temps és una broderia, una malla amb un incendi, és el fet de dir.\nTot s’ha dit.\nRes no s’ha dit.\nLa lletra mata, l’esperit vivifica.\nEl lledoner sense ni una fulla em revela que cal lluitar a les totes contra les paraules vanes.\nEn una societat que delira sempre seguit ens calen encantacions, contarelles, lletanies, llistes, posades en circulació, experiències de l’alè.\nQued embambat per un raig de sol que il·lumina una bolla de món.\nTenc un xoc de presència.\nSent com la ressonància dels grans mestres de les ciències ( em venen Galileu i Turing i Prevosti i Margalef) va més enllà de la paraula.\nEntenc que la tradició autèntica conté en si mateixa totes les modernitats possibles.\nTot ve del traç i hi torna, ell desvetlla l’infinit de les metamorfosis i la seva alegria estranya.\nLa bolla del món és paisatge, el paisatge és esperit, i l’esperit a través de l’alè és paisatge.\nEl meu cos viu en el paper que espera beure la tinta.\nAquí, en el cos de les coses, tenc enlluernaments d’existència: els vidres entelats, una barca damunt l’arena, la tendresa d’una carícia, la resplendor del mar entre els pins, humus davall un mot, un fumerol de festa, caeres d’aromes, els joncs de ponent…\nAixí, només així interromp el renou i el blablablà, l’agitació i el furor de l’actualitat que vol fer creure que és història!\nL’enginy, la lliure imaginació, la saviesa dels alens vitals, els ritmes que van cap a l’harmonia, la mirada que sap veure-hi.\nEls núvols em donen el missatge que no podrà desxifrar ningú.


Alt Urgell - Activitats populars - La Marató 2013\nIII Torneig de Pàdel Mas d'en Roqueta\nL'entitat informa: III Torneig de Pàdel Mas d'en Roqueta, Femení i Masculí.\nAmpa Ceip Sant Climent\nBerenar popular per a La Marató\nSala Polivalent de Coll de Nargó\nL'entitat informa: Berenar popular per a recaudar diners per a La Marató.\nL'entitat informa: Esquiada solidària fent esqui nòrdic.\nAssociació esportiva Nordic Walking, Nòrdic Esport\nFont del Passeig de la Seu d'Urgell\nL'entitat informa: Sortida de marxa nòrdica força planera i d'unes dues hores de durada, per pujar a la Torre Solsona de la Seu d'Urgell, un petit castell dalt d'un turó, vora la ciutat, amb fantàstiques vistes d'ella i del Cadí Després anirem fins a Anserral, i visitarem l'antic monestir de Sant Serni de Tavèrnoles.\nL'entitat informa: Organitza Fundació Sant Hospital: Conferència, malalties degeneratives, a càrrec del Doctor Gerard Pinyol, neuròleg de la Fundació Sant Hospital i coordinador de la Unitat de Trastorns Cognitius de Lleida.\nL'entitat informa: Organitza Club de Petanca La Seu: Campionat de petanca en benefici de La Marató.\nL'entitat informa: Organitza Fundació Sant Hospital: Del 9 al 13 de desembre durant tot el dia venda de manualitats realitzades pels treballadors/es de la FSH organitzat per La Fundació Sant Hospital.\nL'entitat informa: Conferència: Alzheimer i altres demències, a càrrec del Doctor Carles Berché.\nCamp de Futbol d'Alàs i Col·legi Albert Vives\nL'entitat informa: Organitza Consell Esportiu de l'Alt Urgell: Activitats i jocs diversos.\nL'entitat informa: Concert en benefici de La Marató, a càrrec de l'Escola Municipal de Música.\nL'entitat informa: - Venda de llibres, jocs i felicitacions de Nadal: Ampa la Salle - Venda darticles nadalencs: Ampa Institut Joan Brudieu - Parada informativa: Associació contra el Càncer - Xocolata i coca, venda anticipada de tiquets: Associació Urgellenca de Dones i Confraresses\nL'entitat informa: - Cercavila i ballada de gegants i grallers: Associació de geganters de la Seu dUrgell - Ballada de Sardanes, cd: Amics de la sardana - Fes-te diable per una estona: Associació de diables de la Seu dUrgell - Passejada amb moto: Policia Municipal\nL'entitat informa: - Passejades amb cavalls: Associació Cavallista de lAlt Urgell - Parada solidària: Penya Barcelonista Urgellenca - Venda de manualitats, parada solidària: Drapet la Seu amb la col·laboració de Cal Bundancieta - Observació solar: Agrupació Astronòmica de La Seu dUrgell\nGimnàs del Col·legi la Salle\nL'entitat informa: Organitza Associació Urgellenca de Dones i l'Associació de Confraresses: Quinto popular en benefici de La Marató.\nSala Cinema Guiu\nL'entitat informa: Festival de dansa en benefici de La Marató, a càrrec de l'Escola Municipal de Dansa.\nL'entitat informa: Recapte solidari a càrrec del Club Hoquei Cadí\nL'entitat informa: Botifarrada popular per La Marató a càrrec de l'Esplai de la Gent Gran. Preu 8 .\nSala polivalent poliesportiu municipal\nL'entitat informa: Teles acrobàtiques, taller i espectacle de teles a càrrec de Maria Grau\nLa Crem Lounge espai musical\nL'entitat informa: Festa en benefici de La Marató amb música disco dels anys 80, 70 i 60. preu de l'entrada 10. hi haurà pica-pica i cava\nPlaça de Castellciutat\nL'entitat informa: Venda d'articles per La Marató a càrrec dels nens i nenes de Castellciutat\nMini-unitats didàctiques per La Marató 2013\nAules a La Seu d'Urgell i CPDs Puigcerdà i Sort\nL'entitat informa: Del 25 de novembre al 3 de desembre de 2013, el professorat de lEOI de La Seu dUrgell i dels seus CPDs a Puigcerdà i Sort recollirà donatius entre els seus alumnes desenvolupant mini-unitats didàctiques en anglès i francès per familiaritzar i conscienciar a l'alumnat sobre aquestes malalties.\nMarató d'activitats: La solidaritat no degenera\nL'entitat informa: Durant el mati i la tarda es farà una marató d'activitats diferents, spinning R, pilates, trx, gac, a més a més del dia 9 al 13 , tothom que entri al gimnàs podrà fer una donació de 4 .\nGrup d'Interès de Fisioterapeutes de l'Alt Urgell\nSessió de psicomotricitat infantil\nPavelló poliesportiu municipal nou, Sala parquet\nL'entitat informa: Es faran dues sessions de psicomotricitat infantil, la primera de 10,30 a 11'45, per a nens de 4-7 anys, i la segona de 12 a 13h per a nens de 1-3 anys. Confirmar l'assistència a alturgell@fisioterapeutes.cat\nL'entitat informa: Recorregut: Sortida de la La Seu dUrgell cap a Castellciutat, travessarem la N-260 davant de lhotel el Castell per anar direcció Anserall, pujarem fins a labocador de Benavarre, baixarem cap a la carretera de\nL'entitat informa: Rius amb mi?? L'estiu del 2012 el Joan i la Beti van marxar a pedalar durant 2 mesos. Van buscar un itinerari fàcil, al llarg dels grans rius dEuropa, adaptat a ledat de les seves dues filles de 2 i 5 anys.\nSortida Nòrdic Walking\nL'entitat informa: Realitzarem una sortida de Nòrdic Walking pels voltants d'Oliana. L'Excursió serà planera, per tal que tothom hi pugui participar i durarà unes 2 hores i mitja. Lloc de sortida i arribada: Pavelló Francesc Betriu.\nSopar de Dones i rifes\nL'entitat informa: Sopar per recaptar diners per La Marató d'enguany amb unes rifes de productes.\nBall i Conferència: Malalties neurodegeneratives\nL'entitat informa: Conferència sobre les malalties neurodegeneratives, a càrrec de la Doctora Carme Pujades, el 13 de novembre de 2013.\nCasal del Jubilats\nL'entitat informa: Ball i rifes.\nL'entitat informa: La residència d'Oliana posa en marxa la seva solidaritat!! En la nostra tómbola solidària es rifaran els diferents treballs realitzats pels nostres residents. Residents, familiars i professionals s'impliquen en aquesta activitat que, tindrà lloc, els dies 30 de novembre i 1 de desembre.\nL'entitat informa: Xerrada a càrrec de diferents professionals del centre als alumnes de 1r d'ESO de l'institut Aubenç d'Oliana. La finalitat d'aquest és la transmissió de coneixements, la sensibilitazació de l'alumnat i la col·laboració en xarxa amb els serveis educatius de la zona.\nUn llaç per La Marató\nL'entitat informa: Confecció d'un llaç solidari a canvi d'1 .\nTómbola solidària per a La Marató de TV3\nPlaça de la Reguereta\nL'entitat informa: L'alumnat de 1r d'ESO de l'Institut Aubenç organitza una tómbola solidària.\nFesta country line dance\nL'entitat informa: Ballada de country linedance per a tots els nivells, amb sopar per completar la nit.\nL'entitat informa: Caminada popular, organitzada pel Club Atlètic Santa Fe, amb sortida des de la Plaça de les Homilies d'Organyà, per descobrir la zona de dòlmens de la Vall de Cabó Oberta a tothom. Aportació 5 per persona, que es destinaran íntegrament a La Marató.\nL'entitat informa: Xocolatada popular a les Homilies d'Organya -Bressol del Català- i posterior Volada en Parapent dels membres i amics del Club Parapent Pirenaic.\nL'entitat informa: Els infants de lesplai prepararan xocolata calenta i coca i la vendran a la plaça del poble on també si realitzarà diferents jocs, danses perquè tothom qui vulgui pugui participar.\nEl dia de la Marató per tercer any organitzarem un capionat de Pàdel al Mas d'en Roqueta està obert a tothom us hi esperem a tots!!!!


Erasmus i Convenis Bilaterals\nPrograma Sèneca. Universitats Espanyoles\nPROGRAMES MOBILITAT ACADÈMICA: Erasmus I Convenis Bilaterals\nEls programes de mobilitat acadèmica que s’ ofereixen als estudiants de l’ EUHT CETT-UB, dependran del pais de destí, així s’ofereixen convenis d’ intercanvi dins del Programa Erasmus a tots aquells països que estan dins de l’ Espai Europeu.\nD’altra banda, i amb la finalitat d’ampliar les possibilitats dels nostres estudiants, s’estableixen també convenis d’ intercanvi bilaterals entre universitats de països de fora d’aquest Espai Europeu.\nEn ambdós casos les característiques que configuren la participació en aquests programes són les següents:\nPeríode d’ intercanvi principalment d’un semeste, amb la possibilitat de prorrogar-lo un semestre més.\nGarantia de reconeixement acadèmic a la UB (CETT) de les assignatures realitzades i aprovades a la universitat estranjera.\nMatrícula: L’estudiant ha d’estar matriculat al Grau en Turisme al CETT i a canvi estarà exempt del pagament de la matrícula a la universitat estrangera de la destinació, excepte petites taxes corresponents a assegurances a tercers, sindicats d’estudiants, etc.\nAjut econòmic proporcional a la durada en mesos de l’estada a la universitat (per cubrir una part de les despeses durant el període d’intercanvi)\nL’ accés als ajuts variarà en funció de si es participa en un Programa Erasmus o en un Conveni Bilateral, en aquest últim cas no es poden optar als ajuts que otorga el Ministeri d’ Educació i Ciència, i la Comunitat Europea.\nCursos d’ idiomes oferts a l’estudiant ERASMUS abans de marxar a la universitat europea d’acollida, o durant l’estada. S’ informarà a l’alumne via e-mail quan surti la convocatòria.\nLlistat d’ universitats per a fer estades acadèmiques\nVeure Universitats estrangeres en un mapa mès gran\nAjuts per a la mobilitat d'estudiants


Badanotis :: El Consorci Badalona Sud organitza diverses activitats d’estiu per a infants amb l’objectiu d’educar-los en el lleure\nEl Consorci Badalona Sud organitza diverses activitats d’estiu per a infants amb l’objectiu d’educar-los en el lleure\nRedacción - 18/07/2012 04:49\nAquest mes de juliol el Consorci Badalona Sud ha organitzat diverses activitats per a nens i nenes, molts d'ells en situació d'exclusió social, amb l'objectiu d'educar-los en el lleure i col·laborar amb les famílies en la conciliació de la vida familiar i laboral.\nUn exemple d'aquestes activitats és el Casal d'Estiu promogut conjuntament amb la Fundació Catalana de l'Esplai, amb col·laboració del Programa CaixaProinfància de l'Obra Social "la Caixa", amb els centres educatius Josep Boada i Baldomer Solà i dels Serveis Socials de la zona, la dinamització de diversos espais de la zona sud de la ciutat o el projecte "Quedem després de classe".\nEn el marc d'aquest Casal d'Estiu, que es realitzarà fins divendres 27 de juliol i on hi participen un centenar de nens i nenes d'edats compreses entre els 3 i els 12 anys, demà dimecres i dijous es faran unes activitats en col·laboració amb grups de difusió de la rumba catalana i de les arts de circ.\nD'altra banda, dijous, 19 de juliol, al llarg del matí, el grup de circ "Viu i Riu" faran uns tallers de circ dirigits a tots els nens i nenes que participen del Casal.\nD'altra banda, també aquest juliol, la Fundació per l'Esport i l'Educació de Barcelona, impulsa la IV edició del programa "Un estiu tantàstic" on s'estan dinamitzant espais educatius de lleure en diferents places de la zona. El projecte es porta a terme amb el suport de la Diputació de Barcelona i amb la col·laboració del Consorci Badalona Sud. Les activitats s'estan desenvolupant a la plaça de Sant Roc i a la plaça de Camarón de la Isla, de dimarts a divendres de 17 a 20 hores. Per dinamitzar aquesta activitat la Fundació per l'Esport i l'Educació de Barcelona ha contractat dos dels joves que van rebre el certificat de dinamitzador esportiu en el Curs d'Iniciació a Tècnic/a d'Esport que es va fer aquest passat mes d'abril, donant així una oportunitat a aquests joves de tenir el primer contracte laboral.\nEn el marc del "CiberCaixa. Quedem després de classe", un programa d'acollida per a nens i nenes d'entre 5 i 14 anys, que els ofereix un entorn educatiu no formal en horari extraescolar i en períodes de vacances, també es porten a terme activitats d'estiu pels menors que durant tot el curs han estat atesos en aquest espai. L'activitat es desenvolupa durant el mes de juliol, en horari de matí i està atenent uns 25 menors.\nA més, tots els menors que estan participant en aquestes activitats poden gaudir també de les propostes educatives que s'estan portant a terme a l'hort urbà."


Abric per llebrer Brott Black & Alp\n> ABRIC>Abric per galgo>BLACK & ALP\nSurt de sota la manta i passeja amb elegància i comoditat amb el seu abric per a llebrers de Brott. Lleuger, fàcil de posar i treure, repel·lent a l’aigua i amb un lleuger record a les gavardines per la seva sobrietat. Veuràs que quan li posis, li quedarà com un guant.\nEl seu teixit exterior negre és repel·lent a l’aigua per els dies de pluja. El farciment interior és perfecte per protegir-lo del fred. Al teixit interior hi destaca un nou estampat tartan vermell, molt agradable al tacte. Perfecte per els passejos hivernals.


En el programa "Tú Puedes Ser Lo Que Quieras" us oferim nous materials didàctics actualitzats i ara també vídeos, amb els quals podreu treballar amb l'alumnat\nL'ÉSSER HUMÀ I LA SALUT. Contingut: La igualtat entre homes i dones.\nVIURE EN SOCIETAT. Contingut: Empleabilitat i esperit emprenedor.\nLES EMPREMTES DEL TEMPS. Contingut: El temps històric i la seva mesura.\nLA IDENTITAT I LA DIGNITAT DE LA PERSONA. Contingut: Desenvolupar el propi potencial mantenint una motivació intrínseca i esforçant-se per assolir els èxits individuals i compartits. Crear una imatge positiva d'un/a mateix/a prenent decisions meditades i responsables, basades en un bon autoconcepte.\nLA CONVIVÈNCIA I ELS VALORS SOCIALS. Contingut: Comprendre la declaració d'igualtat de drets i la no discriminació per raó de sexe (...), analitzant-la en l'entorn social. Comprendre i valorar la igualtat de drets d'homes i dones.


La tercera via intenta ressuscitar\nEl Cercle d'Economia fa un tomb i proposa un canvi de model territorial i de finançament en les jornades que Torra inaugurarà avui a Sitges\nEl president del Cercle d'Economia, Juan José Brugera.\nAmb la imminent presa de possessió dels consellers del nou govern Torra i el previsible aixecament de l’article 155, ja hi ha hagut el primer moviment significatiu per a fer ressuscitar la tercera via, que durant tots aquests últims mesos havia restat atuïda, enterrada. El moviment, l’ha fet el Cercle d’Economia, just abans de començar la reunió anual que fa a Sitges i que enguany ha coincidit amb la moció de censura a Rajoy i amb la formació del nou govern. El Cercle ha fet un pas insòlit amb la presentació d’un document (pdf) per a mirar d’acostar el model territorial espanyol al d’un estat federal, un intent de fer reviure una tercera via amb la idea d’aprovar un estatut ‘amb rang de constitució nacional’, però que s’adeqüi a la constitució espanyola.\nEl document diu que aquest nou estatut hauria de ser acordat primer entre les forces polítiques catalanes i després ratificat en referèndum pels catalans. Això ja es va fer el 2005 i el 2006, respectivament, però el Cercle recorda que l’estatut actual no pot ser un punt de trobada perquè fou mutilat pel Tribunal Constitucional espanyol el 2010; ‘un error i una anomalia política’ que ‘permet de comprendre l’ampli malestar social existent a Catalunya’. El Cercle fins i tot parla, per aquesta raó, de ‘la deslegitimació a Catalunya del model territorial vigent’ i del fet que ‘un amplíssim nombre de ciutadans […] donin ara suport a opcions polítiques radicals i rupturistes de l’ordre constitucional i estatutari’. Tenen tant suport que són majoria absoluta al parlament.\nEl document encara va més enllà en el diagnòstic i destaca que dues terceres parts dels catalans volen un referèndum. ‘Una àmplia majoria de ciutadans –al voltant de dos terços– volen votar en una consulta per expressar la seva voluntat sobre la forma d’integració de Catalunya a l’estat.’ I reconeix que ‘sense haver respost aquesta pregunta el problema polític romandrà empantanegat’, fent ús d’una expressió d’un terceraviista com Joan Coscubiela.\nEl dret de decidir sense dir-ne així\nEl Cercle parla del dret de decidir sense referir-s’hi amb aquest terme. Que els catalans decideixen què volen ser. Implícitament hi ha la idea d’un referèndum, quan l’any passat la posició d’aquest mateix lobby i el seu president fou d’una gran hostilitat amb Carles Puigdemont i la proposta de pactar els termes justament d’un referèndum per a decidir això mateix amb el govern espanyol. Però aleshores el Cercle va actuar al dictat de la Moncloa i mostrà un tracte impropi al president de la Generalitat: vetà preguntes, trencà la neutralitat (si més no aparent) de què sempre s’havia vantat la institució i motivà un profund malestar entre alguns membres de la junta.\nUn any després, el Cercle parla per escrit del dret de decidir i també de la necessitat de reconèixer la nació catalana. Però ho encamina tot a un procés estatutari, que pugui implicar també una modificació de la constitució espanyola, i vigilant de no parlar d’un tracte diferenciat de Catalunya respecte de les altres comunitats autònomes. I, com que l’experiència ja diu que un estatut català pot ser escapçat pel TC, la proposta és que aquest tribunal en faci ‘un control previ’.\nAquest nou estatut, diu el Cercle, hauria de recollir les competències exclusives de Catalunya, com ara la llengua, la cultura, l’educació, l’ordenació territorial, l’administració pública, el finançament… Tot allò que durant aquests últims anys el govern de Rajoy ha anat minant i ha provat de recentralitzar, fins a la intervenció total de les finances i l’aplicació del 155.\nRecaptar els imposts\nEl Cercle acompanya la proposta de canvi del model territorial d’una proposta de reforma del model de finançament. ‘La capacitat tributària de les comunitats autònomes és molt inferior a les seves responsabilitats de despesa’, diu. I proposa que puguin ‘dissenyar el seu propi esquema impositiu, possibilitant una provisió de béns i serveis eficient i que respongui a les preferències dels ciutadans’. Això vol dir, segons el Cercle, que les comunitats autònomes puguin tenir imposts propis sobre la renda, sobre societats o un IVA, ‘amb independència que l’administració de l’estat també gravi les mateixes bases’. I demana un nou sistema de redistribució i de solidaritat interterritorial que pal·liï el greuge d’autonomies com Catalunya.\nLa proposta del Cercle d’Economia ha estat aplaudida per Foment del Treball, la plataforma Portes Obertes del Catalanisme (en l’òrbita del PSC i d’Unió) i La Vanguardia, que va dedicar un editorial a lloar-ne els termes bo i afirmant que ‘aquest és el camí’. Un camí que, de moment, no comparteix el president del PP català, Xavier García Albiol, que ahir deia que la proposta és ‘al marge de la legalitat’, que no pot encaixar amb la constitució espanyola ni amb l’estatut i que ara no és el moment de donar més competències a Catalunya.\nAlbiol i el PP fan una competició ferotge amb Ciutadans per a demostrar qui és més dur amb els independentistes, després de set mesos de 155 i d’una cruenta repressió política en l’àmbit judicial i policíac. El Cercle, doncs, s’allunya de la posició intransigent de Rajoy i Rivera, just un any després d’haver-hi tancat files, quan el president que va inaugurar les jornades de Sitges era Puigdemont. Avui és Quim Torra qui inaugurarà la reunió i sembla evident que el to serà diferent. El Cercle mira de portar la fi del 155 cap a una tercera via que, ara com ara, no acaba de fer el pes a ningú, llevat de l’entorn immediat dels impulsors.


Ha d’anar a les eleccions europees la CUP? | En lluita\nEl debat està servit. La CUP ha de decidir en breu si participa o no a les properes eleccions europees, i en el cas que ho faci serà conjuntament amb Bildu i el BNG. Com passa sovint dins la CUP hi han diferents posicions amb diferents arguments. Moltes de les persones que no estan d’acord en anar-hi diuen que aquestes no són les nostres eleccions, que el parlament europeu ens queda massa lluny i que no hi hem d’anar a fer res.\nTenen part de raó. Però més enllà d’entrar dins el parlament europeu per poder dir-hi la nostra i portar el nostre “poni” de Troia allà on poguem, tal com de fet fem al Parlament de Catalunya, el que hem de tenir en compte alhora de decidir si ens presentem o no a les eleccions europees són molts altres aspectes, que moltes vegades no podem triar.\nLa realitat és que la situació política actual no és la de fa cinc anys, ni tan sols és la de l’any passat. Les condicions de vida de les classes populars cada cop són pitjors i hi ha molta més gent que abans buscant alternatives polítiques al que els hi ofereixen els partits del sistema. I les alternatives polítiques, malgrat que la seva essència ha de ser sempre els carrers i la feina de base, també passa avui en dia per les escomeses electorals. Això ho mostra el fet que hagin sortit fenòmens com Podemos, el Procés Constituent, o l’èxit de la pròpia CUP-AE a les darreres eleccions. A això se li ha de sumar el fet que les institucions polítiques estan més deteriorades que mai i que molta gent mira a la UE, la troica i en definitiva a l’Europa del capital amb cada cop més descrèdit.\nEn aquest sentit cal que a les properes eleccions europees hi hagi una força netament anticapitalista i rupturista a nivell dels Països Catalans per donar sortida a tot aquest descontentament. Cal una força política arreu dels Països Catalans que a les eleccions europees faci una campanya contra la UE amb un posicionament clar i contundent contra l’Europa del capital i contra el pagament d’un deute il·legítim. La CUP és la única força a nivell de Països Catalans que pot fer-ho i la manera més efectiva de fer-ho és entrant en campanya. En aquest moment polític l’abstenció activa no tindria ni molt menys el mateix impacte que una bona campanya electoral. Això se li suma el fet del més que previsible augment de la ultradreta, tant a l’Estat espanyol com arreu d’Europa. Demanar l’abstenció a totes les persones que podrien votar la CUP arreu dels Països Catalans només faria que cada vot de l’ultradreta valgués més.\nLa CUP, ens agradi o no als que en formem part, gràcies a la feina feta durant molts anys s’ha convertit en un referent polític per cada vegada més persones. Un referent polític que no pot desaparèixer de la batalla política així com així. Un referent polític que si no es presentés deixaria un espai orfe que aprofitarien altres formacions, com per exemple ICV/EUiA o ERC. La política és un espai que mai queda buit. Sinó hi ha algú ocupant-lo algú altre l’ocupa. La CUP és la única organització que actualment pot oferir una campanya que mostri una alternativa clara a les polítiques de la UE i en favor dels pobles d’Europa i dels seus drets socials i nacionals.\nLa consulta i els Països Catalans\nMoltes persones també diuen que ens hauríem de centrar en les properes eleccions municipals del 2015, que és allà on realment està la batalla. Sense treure importància a les eleccions municipals, que seran fonamentals, un altre vegada s’ha d’analitzar el moment polític que ens ha tocat viure. Un moment polític marcat per la consulta que s’ha de celebrar el 9 de novembre d’aquest any.\nUna altre raó per la qual la CUP s’ha de presentar és perquè ha de convertir la campanya de les eleccions europees en un altaveu a favor del dret d’autodeterminació i perquè la consulta es faci tant sí com no el 9N. Les europees es donaran al vell mig del debat sobre la consulta i la CUP hi ha de ser. Les europees s’haurien de convertir en una ofensiva política de la CUP en aquest sentit, portant el discurs de la independència per canviar-ho tot allà on vagi.\nPer altra banda si la CUP es presentés a les eleccions podria fer per primera vegada, per les connotacions de les eleccions europees, una campanya a nivell de Països Catalans que reforces la territorialitat i la construcció d’aquest marc. A més és essencial entendre que es podria construir la CUP com a projecte allà on avui en dia encara no existeix, sobretot al País Valencià i a les Illes Balears.\nNo presentar-se a les eleccions seria perdre una oportunitat per aconseguir un impacte electoral tant a nivell de Països Catalans com a nivell de l’Estat espanyol. Però sobretot seria perdre una oportunitat de tenir un impacte polític defensant idees anticapitalistes i de trencament amb el règim espanyol i l’Europa del capital que no defensarà ningú més a nivell de Països Catalans. L’escriptor Joan Fuster solia dir que tota política que no fem, serà feta contra nosaltres. Si ens fan polítiques en contra, fem que almenys no sigui per no haver-hi estat quan calia.\nAnticapitalisme, CUP, Eleccions #25N


2a EDICIÓ DEL FESTIVAL INTERNACIONAL DE CINEMA SOCIAL I ECOLÒGIC DEL MEDITERRANI QUE COMENÇA EL 22 DE SETEMBRE - LOBLANC\n2a EDICIÓ DEL FESTIVAL INTERNACIONAL DE CINEMA SOCIAL I ECOLÒGIC DEL MEDITERRANI QUE COMENÇA EL 22 DE SETEMBRE\nEl regidor de Cultura de l’Ajuntament de Torrevieja, Antonio Quesada, ha presentat la segona edició del Festival Internacional de Cinema Social i Ecològic del Mediterrani (FICSEM), al costat de l’organitzador de l’esdeveniment, Carlos Mures. El festival tindrà lloc entre els dies 22 i 26 de setembre, començant aquesta edició amb una gala en el Teatre Municipal de Torrevieja, a les 20.00 hores.\nEn aquesta segona edició han sigut més de 450 projectes els que s’han presentat, de més de 20 països, entre els quals destaquen projectes dels EUA, Àfrica i països europeus com França o Itàlia. 13 de les obres presentades es troben en el gènere d’animació, fet que valora molt positivament l’organització. De totes les obres presentades han sigut 26 les triades, totes elles dins de la temàtica social i/o ecològica. En la gala d’obertura, que tindrà lloc en el Teatre Municipal el 22 de setembre, a les 20.00 hores, s’entregaran els premis als projectes guanyadors. Una gala que comptarà amb la presència de la padrina de l’edició, la directora de cinema Gracia Querejeta, així com els actors Nacho Guerreros, Jonas Torres i Javier Bódalo.\nEls actes continuaran amb les projeccions els dies 23, 24 i 25 de setembre a la sala de projeccions Globus (c/Radi Murcia, 16) a partir de les 17.00 hores, amb una duració d’hora i mitja. L’entrada és lliure, respectant els aforaments i les mesures de seguretat dels protocols COVID-19.\nEl festival finalitzarà el pròxim 26 de setembre amb el lliurament dels premis “d’ací” i la seua projecció als Cinemes IMF de Torrevieja, a partir de les 20.00 hores. Una oportunitat de mostrar el talent de la zona en un festival de projecció internacional.\nEn paraules del regidor de Cultura, Antonio Quesada, “des de Torrevieja estem molt compromesos amb el gènere cinematogràfic, secundant tots els projectes. Prova d’això ha sigut la recuperació del Torrevieja Audiovisual i, ara, comencem amb la segona edició d’aquest festival”.\nPer part seua, l’organització ha volgut agrair el suport mostrat per l’Institut Municipal de Cultura “Joaquín Chapaprieta”, així com de l’Ajuntament de Torrevieja i dels mitjans de comunicació que ajuden al fet que aquest jove festival continue creixent.


Causa un accident anant begut i drogat a l'AP-7 a Vilablareix - Diari de Girona\nCausa un accident anant begut i drogat a l'AP-7 a Vilablareix\nEls Mossos arresten el conductor que va fer bolcar una furgoneta després d'encastar-s'hi amb el cotxe - L'home tenia signes d'anar sota els efectes de l'alcohol i també el van enxampar havent consumit cocaïna\ne.b. 12.10.2017 | 09:23\nEls Mossos d'Esquadra de l'Àrea Regional de Trànsit de Girona han detingut un conductor temerari que va provocar un accident de trànsit a l'autopista AP-7 al seu pas per Vilablareix.\nL'home anava molt begut i sota els efectes de la cocaïna. Va donar positiu en ambdós testos realitzats per la policia i els agents de l'Àrea Regional de Trànsit de Girona el van detenir. Es tracta d'un home de 41 anys, de nacionalitat espanyola i veí de Figueres.\nVa quedar acusat de ser el presumpte autor de dos delictes contra la seguretat del trànsit: per conduir amb una taxa d'alcohol penalment punible i sota els efectes de les drogues.\nEls fets van passar cap a les nou del matí de diumenge, al punt quilomètric 65,5, de l'autopista AP-7, dins el terme municipal de Vilablareix.\nEls agents van comprovar que un cotxe havia encalçat una furgoneta i havia bolcat. El conductor, que havia resultat il·lès, presentava símptomes evidents de trobar-se sota els efectes de les begudes alcohòliques.\nDesprés d'auxiliar les persones implicades, els Mossos van efectuar la prova d'alcoholèmia al conductor causant de l'accident de trànsit.\nAquest va donar un resultat positiu de 0,69 mg d'alcohol per litre d'aire expirat, més del doble del límit màxim permès, que en aquest cas era de 0,25 mg/litre d'aire expirat.\nA més, els agents també li van fer la prova de detecció de drogues, la qual va donar positiu per consum de cocaïna.\nDetingut per dos delictes\nUn cop finalitzades les dues proves, el conductor va quedar detingut pels agents de trànsit dels Mossos d'Esquadra per dos delictes relatius a la seguretat del trànsit.\nEl detingut, que no tenia antecedents, va passar a disposició del jutjat d'instrucció en funcions de guàrdia de Girona.


L'Arteria ara es diu Barts - Butaques i somnis\nElisa Díez 16:48 BARTS, Noticias\nJa fa uns mesos que la promotora barcelonina The Project gestiona la programació de l'antic teatre Arteria Paral·lel. De fet, hi va encabir alguns concerts del festival de jazz i al desembre el va posar a la disposició de l'espectacle Nadie sabe nada, d'Andreu Buenafuente i Berto Romero. Només faltava oficialitzar la notícia i desvelar el nou nom de la sala, que des d'ahir es diu Barts, acrònim de Barcelona Arts on Stage. La nova denominació, creada per l'empresa de branding Summa, va convèncer els responsables de la promotora per "la contradicció entre el formalisme de Barcelona Arts on Stage i Bart Simpson", va dir ahir el conseller director general de The Project, Joan Rosselló.\nEl Barts neix amb la voluntat d'articular una programació transversal que inclou música, teatre, dansa, circ, comèdia, màgia i il·lusionisme. "És un projecte dirigit a fer feliç la gent, a enriquir-la", explica Tito Ramoneda, president executiu de The Project. L'espai l'ajudarà, perquè el Barts hereda de l'Arteria una sala gran amb un aforament per a 900 persones assegudes (1.500 dretes), i una altra de més petita amb capacitat per a 130 espectadors.\nLa programació del primer semestre respon al concepte de transversalitat que defensa Ramoneda. Ara mateix hi ha en cartell l'espectacle d'il·lusionisme No vengas solo, de Blake; la comèdia La increíble historia de Los Martínez, i a principis de febrer acollirà el concert del grup de jazz Unit Asia i el del pianista de flamenc Dorantes, inclòs en el Festival del Mil·lenni.\nAntònia Font i Lucinda Williams\nEl Barts estarà obert als festivals, evidentment als que organitza The Project però també als muntats per altres promotores. Un dels que tindrà més presència en els pròxims mesos serà el Festival de Guitarra, que començarà el 24 de febrer amb un concert d'Antònia Font i que més endavant inclourà actuacions de Roger Mas, Nacho Vegas, Delafé y las Flores Azules, Quique González, Eels, La Casa Azul, Standstill -que estrenaran l'espectacle Cénit - i Lucinda Williams. També acollirà concerts del Festival De Cajón!, com ara els de Las Migas, Juan Valderrama, Joana Jiménez i Marina Heredia. I actuacions del Festival del Mil·lenni en destaca la de la cantant nord-americana de jazz Lizz Wright.\n"Un espai estratègic"\nEl propietari de la sala és l'Ajuntament de Barcelona, que en va cedir la gestió a la SGAE, que l'any passat va decidir abandonar el manteniment de la xarxa internacional de teatres que havia impulsat Teddy Bautista. La SGAE va obrir un concurs per a la gestió de l'Arteria Paral·lel. S'hi van interessar Focus, Tres per 3, Bitò, Letsgo, Summum i The Project, que finalment va guanyar el concurs per gestionar l'espai escènic durant vuit anys. The Project vol que la seva gestió consolidi el Barts com a "espai estratègic i centre cultural obert a qualsevol manifestació artística", segons explica Joan Rosselló.\nJaume Ciurana, tinent d'alcalde de Cultura, considera que el Barts "és una bona notícia" per al Paral·lel. "Reestrenem un equipament cultural de llarga trajectòria. D'avui a demà no serà Broadway, però l'objectiu és potenciar el Paral·lel Cultural", diu Ciurana, que ahir va recordar que hi ha un altre equipament municipal, el Teatre Arnau, que espera que alguna empresa decideixi fer-se'n càrrec.


Patacada del Madrid que cau davant d'un PSG sense Mbappé ni Neymar - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nagències 19.09.2019 | 07:40\nEn el grup D, la desil·lusió d'uns minuts es va canviar per l'alegria de la reacció de l'Atlètic davant de la Juventus. Savic i el mexicà Héctor Herrera, aquest al minut 90, van eixugar el 0-2 del conjunt de Torí, que es va avançar al segon temps amb un xutàs de Cuadrado i un cop de cap amb la firma de Matuidi. En aquest grup, el Lokomotiv de Moscou treia un 1-2 al Leverkusen sobre el Bayer.\nL'equip de Pep Guaridola va saber plasmar la seva superioritat i vencia anit per 0-3 el Xàkhtar. Sense fer un gran partit, els anglesos van ser els dominadors de la pilota i en els primers 45 minuts van decidir els gols de Mahrez, recollint el rebuig d'un xut al travesser de Gundogan, que va ser l'autor precisament de la segona diana. A la segona part, per si hi havia algun dubte de la clara superioritat dels anglesos, el 0-3 el va transformar Gabriel Jesus en culminar un gran contracop.\nEn el mateix grup C del City va tenir un debut nefast en la Lliga de Campions l'Atalanta de Bèrgam, golejat per 4-0 per un Dinamo de Zagreb molt incisiu en el qual va destacar el català Dani Olmo. Els gols, a la primera part, els van fer Leovac i Orsic, en dues ocasions. El quart el tornaria a aconseguir Orsic, a la segona part.\nEn el grup B, victòria molt clara (3-0) del Bayern de Munic que va dominar clarament l'Estrella Roja. Coman va marcar el primer, i a les acaballes també ho van fer Lewandowski i Müller.\nD'altra banda, el Tottenham va desaprofitar un clar 0-2 a Atenes per acabar cedint l'empat (2-2) amb Olympiacos. Kane i un penal transformat per Moura van avançar els anglesos i la reacció local es va concretar amb gols de Podence i del francès Valbuena, aquest també amb un llançament des dels 11 metres.


Pràctiques curriculars - Facultat de Biblioteconomia i Documentació. Universitat de Barcelona\nL’assignatura té 10 crèdits i es pot cursar el primer o el segon semestre del segon curs, segons desitgi l’estudiant.\nPer a matricular les pràctiques cal tenir superats un mínim de 50 crèdits del màster, excloent-ne els corresponents al Treball Final de Màster; entre ells cal que hi hagi l’assignatura Elaboració i gestió de projectes.\nL’organització del Pràctiques requereix la implicació per part de l’estudiant amb anterioritat a la matriculació de l’assignatura. La fase prèvia de preparació per al Pràcticum es fa durant els mesos de juny i juliol del primer curs, anteriors a la realització de l’estada en pràctiques. És llavors quan l’estudiant ha de seleccionar el centre on farà aquesta estada de pràctiques. S’amplia la informació a Com funciona la tria i l’assignació del centre de pràctiques?\nL’estudiant ha de tenir present que les Pràctiques exigeixen la dedicació d’aproximadament 200 hores presencials. Es poden cursar el primer o el segon semestre del segon curs, segons desitgi l’estudiant.\nL’estada de pràctiques s’ha de fer en un dels centres de l'oferta de Pràctiques de l’assignatura. Aquests centres que figuren a la llista han acordat amb l’equip de pràctiques un programa per a l’acollida d’alumnes de pràctiques, i aquest acord ha estat formalitzat amb la signatura d’un conveni de col·laboració de pràctiques externes entre la institució o empresa i la Facultat. La realització de l’estada de pràctiques en un centre està condicionada a l’existència d’aquest conveni que proporciona el marc legal de la col·laboració i la regula.\nHi ha la possibilitat d’incorporar a aquesta llista nous centres proposats per l’estudiant, sempre i quan la proposta es faci amb l’antelació necessària per poder proposar al centre un programa de pràctiques i per poder formalitzar els convenis. Per això, l’estudiant pot proposar al coordinador de pràctiques nous centres de pràctiques, però sempre amb un mínim d’un semestre abans de la data prevista per al començament de l’estada.\nUn cop triat, l’estudiant comunicarà durant el mes de juliol les seves preferències de centres concrets per a realitzar l’estada de pràctiques. L’equip de pràctiques resoldrà l’assignació de centre a cada estudiant i, un cop rebuda la confirmació d’acollida dels estudiants per part dels centres, farà pública la llista a inicis del mes de setembre.\nDarrera actualització (divendres, 15 de setembre de 2017 09:30)


El pressupost destinat a inversions en regadius, augmenta un 60% aquest 2022 - Benvinguts al Món Rural\nTeresa Jordà: “a Catalunya volem ser pioners en la convivència entre el regadiu, la tecnificació de l’agricultura i la protecció de la biodiversitat”.\nLa consellera d’Acció Climàtica, Alimentació i Agenda Rural, Teresa Jordà, ha anunciat que els pressupostos de la Generalitat per a 2022 incrementen un 60% les inversions en matèria de regadius, passant de 50 a 80 milions d’euros. Jordà ha realitzat aquestes afirmacions en el decurs de la seva intervenció a l’Assemblea anual de l’Associació Catalana de Comunitats de Regants (ACATCOR), celebrada aquest matí a Deltebre. La consellera ha refermat que “aquesta ambiciosa inversió en regadiu reflecteix el compromís del Govern amb els regants, amb l’execució de nous regadius i amb la millora dels ja existents”.\nEtiquetes: AcatcorAssemblea anual de l’Associació Catalana de Comunitats de RegantsDepartament d'Acció Climàtica Alimentació i Agenda RuralFEADERFons Europeu de Desenvolupament RuralTeresa Jordà\nSis organitzacions de productors creen l'Associació d’Organitzacions de Productors de l’Avellana