Informació, funcionament i normes - CEIP SANT VICENT FERRER\nEl menjador escolar és un servei complementari que hi ha dins del col·legi en funció dels/de les alumnes transportats/des, de les famílies beneficiàries d’ajudes assistencials i dels/de les mestres. Té caràcter voluntari i funciona d'acord amb la normativa de la Conselleria d'Educació de la Generalitat Valenciana i el Pla del Menjador Escolar que aprovarà el Consell Escolar. Depèn del Consell Escolar acordar el seu funcionament.\nLa sol·licitud ha d'omplir-se en el termini que indique la direcció del centre per totes les famílies que desitgen fer ús del menjador. La dita sol·licitud inclourà el reconeixement exprés sobre el contingut de les normes presents.\nEl servei de menjador escolar funcionarà tots els dies del calendari escolar de 14:00 a 17:00h.\nL’empresa adjudicatària d'aquest concurs és SERUNION. Esta empresa és qui contracta les cuidadores, cuineres i ajudants i qui s’encarrega dels subministraments i aportació de matèries primeres per a l’elaboració dels menjars i de la posterior neteja del parament i de les instal·lacions.\nPreu del menú: 4 € per alumne/a i dia.\nLa capacitat màxima del menjador per torn és 157 alumnes. Es realitzarà un torn de menjardor durant tot el curs que començarà a les 14 hores.\nUna vegada cobertes les necessitats de transport i d’ajudes assistencials, es trauran les places vacants per als alumnes que ho sol·liciten.\nEstes places es cobriran segons els criteris aprovats per Consell Escolar i fixats en el Reglament de Règim Interior.\n— El Consell Escolar i/o la Comissió de Menjador delegada determinarà, previ estudi comparat, nutritiu i econòmic de les diferents ofertes presentades en el centre, l'empresa encarregada de la confecció del menjar.\n— El Consell Escolar i/o la Comissió de Menjador delegada, aprovarà el Pla de Menjador i el pressupost detallat per a cada curs, abans del començament de l'activitat de Menjador.\n— La capacitat màxima del menjador serà estudiada per la Comissió del Menjador, curs a curs, tenint en compte les sol·licituds presentades i la millor organització possible perquè el servici es done en les millors condicions. Si haguera més sol·licituds de les que es poden admetre, s’estableixen els següents criteris prioritaris, aprovats pel Consell Escolar, per a l'admissió de les sol·licituds:\n1. Alumnes de primària beneficiaris de beca de transport i beca d’ajuda assistencial.\n2. Alumnes d’infantil beneficiaris de transport escolar i beca d’ajuda assistencial.\n3. Alumnes de primària que sol·liciten el servei de menjador complet.\n4. Alumnes d’infantil que sol·liciten el servei complet de menjador.\n5. La resta d’alumnes de primària segons possibilitats i necessitats reals a justificar.\n6. La resta d’alumnes d’infantil segons possibilitats i necessitats reals a justificar.\nEn tots els apartats anteriors es farà l’adscripció per ordre decreixent de cursos, tenint en compte els germans que estan matriculats en primària i, si fóra possible en infantil.\n— Tots/es els/les comensals hauran de sol·licitar-ho per escrit abans de l'inici del servici de menjador, adjuntant les dades de la domiciliació bancària.\n— En el cas que l'alumnat faça ús eventual del servici de menjador haurà de comprar un mínim de 5 bonos a consergeria.\n— Les quotes seran abonades, inexcusablement, la primera setmana lectiva del mes per mitjà de domiciliació bancària.\n— Si algun alumne es donara de baixa en el servici de menjador, deurà comunicar-ho al centre abans del dia 25 del mes anterior en que es produeix la baixa.\n— L'alumne que es retarde de manera sistemàtica i continuada en el pagament de la quota serà donat de baixa en este servici voluntari de menjador.\n— Els alumnes comensals becats pagaran una quota anual per la diferència entre l’ajuda concedida i la quota establida, en un sol rebut en el primer mes de funcionament del menjador.\n— L’impagament serà causa d’una suspensió immediata del servici.\n— Per a poder utilitzar el menjador escolar s'haurà d'estar al corrent en els pagaments d'anys anteriors.\n— Quan un alumne falte justificadament al menjador a partir de 3 dies consecutius se li deduirà l'import corresponent al menjar en l’últim mes del servici.\n— Les famílies els fills de les quals necessiten una adaptació del menú diari per motius de salut es dirigiran al centre per a justificar-ho documentalment i oportunament.\n— Quan un/una alumne/a, repetidament, no menge res del que se serveix, avisarem a la família i prendrem les mesures adients.\n— El personal del centre no té obligació de subministrar medicaments, en conseqüència les famílies han d'abstindre's de sol·licitar la seua administració en l'horari escolar. Quan les pautes d'administració coincidisquen necessàriament amb l'horari escolar se sol·licitarà per escrit, firmat pels pares, incloent informe mèdic indicant el producte, dosi, horari i forma d'administració, a l'encarregat o educadors. L'alumne/a haurà de portar la medicina.\n— Davant qualsevol incidència que poguera passar en l’horari del menjador, aplicarem les disposicions corresponents a les normes generals del Reglametn de Règim Interior.\n— La confirmació de plaça suposa l’acceptació de totes les condicions a dalt citades.\nEncara que el menjador escolar és un servici voluntari, no deixa de ser una activitat educativa i per tant l'alumnat haurà de respectar les mateixes normes que en les hores lectives (reflectides en este Reglament de Règim Interior).\nEn aquesta normativa de menjador escolar es reflecteixen les següents normes específiques:\nReferents al comportament en general:\n— Assistir puntualment a l'entrada del menjador. Per a això, res més eixir de classe es reuniran amb el/la seu/a monitor/a i seguiran les seues instruccions.\n— Acudir al menjador degudament endreçat/a, principalment les mans.\n— Acudir als lavabos, abandonant al menjador, només en els casos de vertadera necessitat.\n— Eixir del menjador de forma ordenada i adequada, sense entorpir el funcionament del mateix, segons les indicacions dels/les monitors/es.\n— Els alumnes realitzaran les activitats programades pels monitors en el pati o en les dependències assenyalades.\nReferents al comportament en la taula:\n— Seure correctament en la taula en el lloc assignat.\n— Demanar les coses amb educació i sense crits.\n— Utilitzar adequadament els coberts, evitant un ús inadequat (pot resultar perillós), sense donar colps ni fer sorolls.\n— No tirar al sòl ni als companys/es cap tipus de menjar ni objectes.\n— Procurar no vessar menjar ni líquids en la taula o en el sòl.\n— Col·locar la seua cadira i el parament propi en mode i lloc indicats.\n— Alçar la mà per a la reposició d’aigua, pa o aliments.\n— Llevar de la taula el parament que han utilitzat, a l’acabar de dinar i quan ho indique la monitora.\nReferents a les relacions amb els companys/es:\n— Respectar i valorar als/les companys com iguals, no discriminant-los per cap concepte.\n— No agredir, insultar ni humiliar els seus companys/es en el menjador.\n— Respectar totes les pertinences dels altres.\n— No pertorbar l'exercici de l'activitat del menjador.\n— Evitar els jocs violents que puguen ser perillosos per a si mateixos o per als altres.\nReferents a les relacions amb el personal de menjador (cuineres i monitors/es):\n— Tindre un tracte respectuós amb els responsables del menjador i el personal al servici del mateix, basant-se en les normes de convivència social.\n— Prestar-se al diàleg per a aclarir qüestions que es plantegen en la vida del menjador.\n— No absentar-se del menjador sense el consentiment del seu monitor/a.\n— Respectar l’ordre establert per les monitores i seguir les seues indicacions.\nReferents a les relacions amb el centre:\n— Respectar el Reglament de Règim Interior i les disposicions que emanen del mateix.\n— Parar atenció de les dependències, corredors, lavabos i pati perquè es mantinguen nets i ordenats.\n— Fer un bon ús de les instal·lacions, el mobiliari i els útils del menjador.\n— Participar, d'acord amb la seua edat, en l'organització del menjador.\n— No es pot abandonar el centre en les hores de menjador a no ser que els pares vinguen a arreplegar-los i signen el full de comunicació d’absència.


TORRE D'EN MORNAU\nLa Torre d’en Mornau és una gran explotació agrícola ubicada vora el nucli de Vilaüt, gairebé al límit de Castelló d’Empúries, en la zona humida dels Estanys de Pau. Encara que el mas i els demés edificis adjacents que la componen són força moderns (dels segles XIX i XX), sembla ser que els mornau que donaren nom a la finca vivien a Vilaüt des d’època medieval.\nEs tracta d’un cortal, una finca en la que predomina l’activitat ramadera. De les diverses edificacions que s’hi poden observar, destaca la torre quadrada de tres pisos, que té una galeria a l’última planta amb obertures de mig punt fetes de maó i una llanterna que decora el punt més alt de la coberta. La resta d’edificis son més senzills i funcionals: estables per allotjar els animals, magatzems per a les eines agrícoles i dues grans sitges per emmagatzemar gra amb merlets a la part superior.\nSituada al sud-oest del nucli urbà de la població, dins del Parc Natural dels Aiguamolls de l'Empordà, entre la zona dels Estanys de Pau i la Joncassa. S'hi accedeix per la carretera de Pau a Castelló d'Empúries.\nGran grup edificat format per diverses construccions adossades i aïllades, que conformen un conjunt de planta rectangular. El sector més destacat del conjunt és el sud-est. Es tracta de dos grans edificis de planta rectangular, amb coberta de quatre vents, distribuïts en planta baixa i pis. Les obertures de la planta baixa són rectangulars mentre que les del pis són d'arc de mig punt. Ambdós edificis estan adossats a una torre de planta quadrada situada a la cantonada sud-est. La torre, amb coberta de pavelló i coronada per una llanterna, presenta tres pisos d'alçada. Hi ha un portal d'arc de mig punt adovellat a la façana sud i tres finestres d'arc de mig punt de maó, a mode de galeria, al pis superior de cada façana.\nEn direcció sud hi ha un altre cos de planta rectangular adossat a l'anterior. Presenta coberta holandesa i al mur sud, centrat, hi ha un cos avançat a mode de tribuna o mirador amb tres finestrals actualment tapiats. Al mur oest hi ha un porxo davanter amb teulada a una vessant que presenta un gran arc rebaixat bastit amb maons disposats a plec de llibre.\nAl sector nord del conjunt hi ha un gran edifici aïllat de planta rectangular, distribuït en planta baixa i pis i amb coberta a dues vessants, que presenta totes les obertures d'arc rebaixat amb els brancals pintats de color blau. Al costat oest d'aquest hi ha dues grans sitges amb forma de torre, amb el coronament emmerletat.\nA la cantonada sud-oest de la finca hi ha un conjunt de cossos adossats que es correspondrien amb la zona d'habitatge de la finca. La resta són estables, corts, magatzems i pallisses.\nConjunt d'edificis que constitueixen el centre d'una gran explotació ramadera i agrícola que havia estat propietat de l'exèrcit i que més endavant fou venuda a particulars, els mateixos propietaris de Santa Maria de Penardell. Recentment ha passat a titularitat pública. Durant la postguerra l'exèrcit el va destinar a la cria de cavalls.\nLa restauració portada a terme a mitjans del segle XX fa ser dirigida per Pelai Martínez.\nEnllaç que parla de l'aclariment sobre el procés de venda parcial de la finca Torre Mornau dels Aiguamolls de l'Empordà publicat el 18 d'abril de 2012 a:\nLa reserva integral dels Estanys, que ocupa 28 hectàrees i forma part de la finca, es manté en propietat de l’Incasòl\nLes 90 hectàrees que s’han ofertat són bàsicament terrenys d’usos agrícoles els quals estan regulats pel pla especial del parc natural dels Aiguamolls i s’han d’ajustar a la seva normativa\nLa titularitat privada és perfectament compatible amb la gestió d’una finca dins d’un espai protegit, com passa en molts altres indrets de Catalunya\nL’Institut Català del Sòl (Incasòl) ha iniciat un procés de venda d’una part de la finca Torre d’en Mornau, situada entre els municipis de Pau, Castelló d’Empúries i Perelada, al parc natural dels Aiguamolls de l’Empordà. Es tracta d’uns terrenys de 118 hectàrees de les quals se n’han posat a la venda 90. Són terrenys molt plans dedicats bàsicament a camps de conreu herbacis de regadiu i a closes destinades a pastures, i inclou el conjunt edificat de Torre d’en Mornau, format per diverses edificacions i 4 masies disperses al llarg de la finca. Les 28 hectàrees restants de la finca continuen en propietat de l’Incasòl, perquè es troben incloses dins de la reserva integral dels Estanys.\nLa finca va ser adquirida per l’Incasòl l’any 2006 per 2,3 MEUR. Des de llavors, no s’ha dut a terme cap actuació de millora en aquest espai. Amb aquesta operació, a banda d’obtenir ingressos donada la difícil situació econòmica de l’Incasòl que arrossega un deute de 900 MEUR de l’anterior legislatura, es pretén aconseguir una millor gestió de la finca mantenint els usos previstos pel pla especial del parc, tot garantint la seva conservació des del punt de vista ambiental. Aquesta situació de titularitat privada dins d’un espai protegit es produeix en moltes altres finques arreu de Catalunya.\nAixí, en aquesta finca s’hi poden desenvolupar activitats compatibles amb els valors naturals, productius i paisatgístics de la zona de les Closes, seguint estrictament la normativa vigent al Parc Natural dels Aiguamolls de l’Empordà, que té una superfície de 4.730 hectàrees. La finca manté la protecció derivada del Pla d’Espais d’Interès Natural (PEIN), la Xarxa Natura 2000, i l'Inventari de Zones Humides de Catalunya.\nL’anunci per presentar ofertes per a la finca Torre d’en Mornau, mitjançant concurrència pública, es va publicar el 30 de març per un preu base de 2,5 MEUR. Finalitzat el termini de presentació d’ofertes, l’Incasòl ha rebut una única sol·licitud.\nPublicat per Llocs de Catalunya a 8:19


Sant Quirze s’il·lumina pel Dia Mundial per la Dislèxia | Diari Sant Quirze - News SQ\nInici » a-ultimesnoticies » Sant Quirze s’il·lumina pel Dia Mundial per la Dislèxia\nEl sortidor d’aigua del parc de les Morisques es tenyirà d’aquest color a partir de les 12 de la nit d’avui i durant tota la jornada de demà\nSALUT. Sant Quirze s’il·luminarà de blau amb motiu del Dia Mundial per la Dislèxia, demà 10 d’octubre. El sortidor d’aigua del parc de les Morisques es tenyirà d’aquest color a partir de les 12 de la nit d’avui i durant tota la jornada de demà, per visibilitzar aquest trastorn.\nSant Quirze se suma així als múltiples municipis que volen donar a conèixer la situació que viuen les persones amb dislèxia, un trastorn no massa conegut i motiu del 60% del fracàs escolar.\nLa dislèxia és un trastorn de l’aprenentatge de la lectoescriptura, de caràcter persistent i específic, que es dóna en infants que no presenten cap hàndicap físic, psíquic ni sociocultural, i que deriva en una alteració del neurodesenvolupament. Els infants dislèxics són nens i nenes intel·ligents que només presenten dificultats en tasques relacionades amb la lectura i l’escriptura. La dislèxia afecta entre un 5 i un 17% d’infants en edat escolar, i és més freqüent en nens que en nenes. El principal problema és que no és compatible amb el nostre sistema educatiu, doncs l’aprenentatge es realitza mitjançant el codi escrit i això dificulta al nen/a assimilar certs continguts.\nPer això, cal treballar per visibilitzar el trastorn i aconseguir que el sistema educatiu inclogui recursos perquè aquests infants comptin amb el suport d’aprenentatge necessari per facilitar la seva trajectòria educativa. La detecció precoç i les pautes per tractar-la són essencials per prevenir les seqüeles\nDia Mundial Dislexia Diari Sant Quirze News SQ Sant Quirze del Vallès\t2019-10-09


Aplicació d'hàbits saludables familiar\nHàbits saludables3 min read\nHome » Hàbits saludables\nAvui et presentem una aplicació d’hàbits saludables familiar i ideal tant per si teletreballes com si has decidit posar ordre al teu dia a dia. Pensada per a tota la família i en format de subscripció mensual, et presentem My Book.\nAquesta plataforma d’hàbits saludables permet afegir fins a 4 perfils (unitat familiar) i gaudir d’un conjunt de funcionalitats que va creixent:\nMenú setmanal saludable dinàmic personalizable: Cada setmana tindràs entre 18 menús a escollir creats per un equip de Dietistes-Nutricionistes que garantirà 100% que sigui saludable i saborós. Si de la nostra proposta hi hagués algun plat que no t’acabés d’agradar pots seleccionar alternatives a aquest plat sense trencar l’estructura. També compatible amb el robot de cuina més famós del mercat 😉\nLlista de la compra: Del menú obtindràs la llista de la compra d’ingredients amb el qual podràs omplir la resta de productes de la llar. A més, pots personalitzar la llista de la compra sobre la base dels dies que cuines o que no (per exemple: Si els teus fills es queden a menjar al migdia en el menjador podràs amb un clic treure aquest cuinat perquè la llista de la compra s’ajusti) i a més podràs acabar d’ajustar la compra sobre la base dels dies que fas la compra. És a dir, si compres una vegada a la setmana, cada dos dies…\nReceptes: Cada plat tindrà la possibilitat de poder veure la recepta per no perdre’t el pas a pas o comentari dietètic però també disposes d’una calculadora de comensals, possibles al·lergens, temps de cuinat, dificultat…i a més podràs valorar els plats en un rànquing i guardar-te aquells que més t’agradin a la teva carpeta de favorits.\nQuè tinc a la nevera!: Independentment al menú, ja perquè siguis un esperit lliure o bé no hagis fet la compra i tinguis la nevera semibuïda, pots utilitzar la funció “què tinc a la meva nevera”. Tan sol posar els ingredients que tens per cuinar i, opcionalment, aquells que no vulguis que apareguin et sortiran centenars de plats deliciosos. Batch cooking al poder!\nAgenda d’activitats: My Book no solament és un planificador de menús saludables si no que també realitzem activitats en viu. Webinars de nutrició, psicologia, tallers de cuina, activitat física…i inclosa amb la subscripció.\nMy Book TV: Si el que prefereixes és anar al teu ritme el teu és My Book TV. Un catàleg de vídeos, podcast, música…que podràs gaudir quan et vagi millor (al tren, metre, autobús, moments de descans o per si teletrabajas..)\nTractaments personalitzats: Si no solament t’interessa tenir uns bons hàbits saludables si no que t’agradaria aconseguir un objectiu (perdre pes o potser guanyar-ho, millorar un problema digestiu o del cicle de vida d’una persona, o potser t’interessa la nutrició esportiva… pots contractar els nostres serveis personalitzats amb l’equip de Menja sa.\nNoves funcionalitats en breu! El nostre interès és incrementar funcionalitats perquè My Book sigui el teu centre de salut.\nLa plataforma familiar d’hàbits saludables compta amb un model de subscripció mensual de baix cost i sense permanència. El preu és de 0,16€/dia o el que és el mateix 4,80€/mes tenint els 4 perfils inclosos. Opcionalment, si l’usuari decideix activar un pla personalitzat té un cost addicional i comptaria amb l’equip de Menja sa podent anar als centres més propers o ben realitzant els plans online a través de videoconferència amb una pestanya que conté My Book i que donat el cas s’habilitaria.\nFes-li un cop d’ull a l’aplicació d’hàbits saludables familiar i comença a cuidar-te de tu i dels teus!


Paraules d'homenatge del president de la Gen... - Govern.cat\nquery_builder 11 febrer 2004 09:08\nParaules d'homenatge del president de la Generalitat Pasqual Maragall, a Joan Raventós i Carner\nParlament de Catalunya, 11-2-2004\nParaules d’homenatge del president de la Generalitat, Pasqual Maragall, a Joan Reventós i Carner\nMolt Honorable senyor President, il•lustres senyores i senyors diputats, els hi parlo avui des d’aquesta tribuna per homenatjar, per honorar el record de la figura pública de Joan Reventós i Carner, encara amb el dolor ben viu d’haver perdut un amic, un company i un mestre.\nRaimon Obiols va explicar en el seu enterrament com la seva dèria de casar sentiments diferents, de casar sentiments a voltes oposats havia acabat sent no un defecte sinó un atot, un caràcter, un èxit, en definitiva d’aquesta persona tant singular.\nÉs justament aquesta dificultat de separar la qualitat personal de Joan Reventós de la seva trajectòria política i cívica el que fa més difícil, més emotiva i més entranyable la seva evocació.\nAmb Joan Reventós hem perdut, massa aviat, un d’aquells homes que ens van obrir camí en els temps difícils, que van assumir el deure de ser l’anella entre generacions que van decidir resistir, que van salvar la dignitat col•lectiva i que, finalment, en sortir del túnel, van esdevenir els nostres pares fundadors o germans grans.\nJoan Reventós pertanyia a la corrent dels homes i dones que, quan tot semblava perdut i quan recuperar les llibertats democràtiques i la dignitat nacional semblava una quimera van tenir tanmateix el coratge moral de fer el que s’havia de fer, de fer el que calia, empassant-se la por, obviant la comoditat de mirar cap a una altra banda, vencent el pessimisme amb una voluntat moguda per un noble idealisme, que ningú li pot discutir, que ningú li ha discutit. Ni el plany per la derrota, ni els retrets pels errors passats, ni la misèria moral de la postguerra, ni la repressió sistemàtica del franquisme, res va impedir a aquestes persones amb Joan Reventós al capdavant de complir amb el que consideraven el seu deure.\nSón, amb Reventós, els Pujol, els Benet, els Cañellas, els Cirici, els Gutiérrez Díaz, les Campmanys i, tants i tants, que de Catalunya estant van optar pel compromís nacional, per la fidelitat al país, per preservar i, també, renovar l’herència rebuda, per creure que malgrat tot Catalunya tenia un futur. I a fe que tenien raó.\nAquest compromís va adquirir en Joan Reventós un caràcter molt especial.\nVa ser un compromís vital vinculat a la consciència d’haver de prosseguir una trajectòria familiar de servei al país, protagonitzada pel seu avi Jaume Carner i pel seu pare Manuel Reventós. Jaume Carner que jo he de recordar ara que va ser el gran aliat d’Azaña en la discussió de l’Estatut de Catalunya representant a ERC en un govern espanyol. Ara s’ha de recordar perquè el present, de vegades, s’oblida de tot. Aquest compromís, repeteixo va adquirir en ell un caracter molt particular, ser un compromís vital vinculat a la consciència d’haver de prosseguir aquesta trajectòria familiar. I encara em deixo altres familiars com Josep Suñol i Garriga i altres. En Joan Reventós va saber honorar i engrandir aquest llegat familiar.\nPerò va anar més enllà en superar el determinisme de classe i fer l’opció personal pel socialisme democràtic. Com ens recordava en Raimon Obiols el dia del seu comiat, en Joan Reventós va ser un home que nascut per ser dels de dalt va prendre l’opció pels de baix.\nDes d’una plena consciència de la responsabilitat que suposava haver nascut en una família patrícia, Joan Reventós va saber ser fidel a Catalunya i a l’opció política socialista que va prendre de jove en un acte de llibertat personal contracorrent.\nAquell compromís primigeni de Joan Reventós es va projectar al llarg de la seva vida en acció política, cívica, intel•lectual ininterrompuda.\nAcció intel•lectual amb la seva contribució pionera al coneixement del món del cooperativisme i, sobre tot, amb la seva dedicació com a escriptor a conrear la memòria i, amb el pudor del seu altre nom, com a poeta.\nAcció cívica amb la seva participació constant en la resistència cultural durant el franquisme, des del Grup Torras i Bages a la seva dedicació editorial, a Ariel, com recordeu alguns molt bé.\nI sobre tot, l’acció política, tenaç, incansable, per Catalunya, per la democràcia, pel socialisme. Una acció política que en diverses etapes va anar assolint els objectius que es proposava.\nComençant per la unitat antifranquista, forjada pacientment durant anys, sargint ferides, ampliant espais de diàleg i de trobada, primer amb la Taula Rodona, més tard amb la Coordinadora de Forces Polítiques, fins arribar a l’Assemblea de Catalunya. La cultura unitària d’aleshores ha deixat un pòsit que és el que confereix a la política catalana d’avui un aire diferent, amb una llavor per l’ara i el demà.\nSeguint amb la unitat socialista. Joan Reventós, des del seu compromís polític inicial al Moviment Socialista de Catalunya, ha estat el pacient arquitecte de la creació de l’espai del socialisme democràtic a Catalunya, cercant i trobant l’entesa amb la gent del FOC –com el recentment traspassat Joan Ignasi Urenda-, de la Federació Catalana del PSOE –amb Josep Maria Triginer al capdavant, del Reagrupament Socialista i Democràtic –amb els continuadors de l’enyorat Josep Pallach-, i de tants i tants homes i dones que es van reconèixer en el lema de “Federació, Democràcia, Socialisme” que encapçalava l’òrgan del Moviment Socialista.\nEntre tots vam acabar trencant la maledicció històrica que havia impedit, als anys vint i trenta del segle passat, la cristal•lització al nostre país d’una de les forces polítiques que arreu d’Europa (ni tant sols durant la República va passar amb fortalesa suficient) han constituït un pilar de la normalitat política democràtica.\nLa unitat socialista que més enllà de l’interès de partit ha tingut un efecte positiu per al país en convertir-se en una de les garanties de la unitat civil de Catalunya.\nI el restabliment de la Generalitat, amb una actuació de Joan Reventós neta i eficaç, sense cercar ni voler protagonismes, servint la causa (més clara en ell que en ningú) del retorn del president Josep Tarradellas.\nI el servei a la causa de la democràcia a Espanya, amb els Pactes de la Moncloa, en el procés constituent, en les negociacions per entrar a Europa, en les gestions per aconseguir la col•laboració antiterrorista de França, quan va ser-ne ambaixador.\nEn tots aquests episodis hi trobem petjades de Joan Reventós, actuant sempre amb discreció, sense soroll, sense vanitat, sense afany personalista. Ben al contrari, amb l’esperit de servei de sempre i amb un sentit institucional exemplar.\nÉs el Joan Reventós que exerceix amb plenitud la seva vocació política després d’anys i anys de política clandestina: és el diputat de les primeres Corts democràtiques i constituents; és el conseller polític de la Generalitat provisional presidida per Josep Tarradellas (ell sí que hauria d’haver estat conseller en cap, segurament); és el candidat a les primeres eleccions al Parlament de Catalunya recuperat i diputat en diverses legislatures; és l’ambaixador d’Espanya a París en uns moments molt delicats de les negociacions amb la Comunitat Econòmica Europea; és el senador que presidirà la Comissió General de les Autonomies, primer i tímid embrió del que haurà de ser en el futur la reforma del Senat; i, finalment, és el digníssim president d’aquesta Cambra en la V legislatura, amb el que culminarà la seva trajectòria política i institucional.\nDe dalt a baix, del principi al final, trobem en Joan Reventós una actuació política sòlida, positiva, constructora de diàlegs i consensos. Jo he vist com patia Joan Reventós en les situacions difícils i com treballava incansable fins a propiciar l’acord, la sortida enraonada, la civil encaixada entre posicions divergents i l’he vist, aleshores, amb l’ acord assolit, com es transformava, alleujat i satisfet, amb una pau interior guanyada a pols.\nLa personalitat de Joan Reventós no s’acaba ni de lluny en la seva faceta política. Va ser un home capaç d’apassionar-se per moltes altres coses. Va ser un tenaç reconstructor del sindicalisme agrari, de Pep Jai i altres, fidel a les arrels pageses que equilibraven la seva condició de senyor de Barcelona. Va ser un apassionat amant del fet casteller, del que en feia una metàfora de la vida social i política en veure en “l’abraçada col•lectiva de la pinya com una forja de ciutadania integradora”.\nI per sobre de tot va ser amic dels seus amics, company dels seus companys, adversari noble dels seus adversaris, mestre, amb el seu exemple, mestre de tots nosaltres.\nUn mestre amb una lliçó essencial a preservar: la del perdedor que acaba guanyant. Amb aquesta paradoxa Raimon Obiols ha explicat millor que ningú altre la trajectòria de Joan Reventós que, malgrat no assolir el repte polític de ser el primer President de la Generalitat estatutària, va veure acomplerts els grans ideals que el van moure de ben jove al compromís cívic i polític.\nJoan Reventós va entendre la política com a servei, no com una plataforma. D’aquí la importància que donava a l’imperatiu moral del compromís polític. D’aquí també la seva disponibilitat personal a assumir les responsabilitats que calguessin en cada moment i la seva concepció de la política com una carrera de relleus, que sempre va predicar i, sobretot, practicar amb una rara elegància.\nJoan Reventós ha honorat Catalunya amb la seva vida de servei al país, amb el seu compromís, amb el seu patriotisme compartit, amb la seva eficàcia política , amb el seu sentit del deure, amb la seva fe en el diàleg i la tolerància.\nÉs just, doncs, que li retem l’homenatge merescut.\nNosaltres, tots junts avui i aquí m’agradaria poder dir que ens comprometem a defensar les idees que ens mouen, cadascú les seves, a no sospitar interessos inconfessables darrera de cada idea diferent, a casar justícia i pàtria, terra i diàleg, present i ideal, rivalitat i respecte. Tot això.\nPerquè altrament Joan Reventós no faria aquell somriure que li disparava les celles amunt i descobria uns ulls clars com la seva ànima quan això passava. Honor i glòria doncs a Joan Reventós i Carner.\nLa Generalitat de Catalunya crearà, si així ho decideixen el Govern i el Parlament, una distinció de màxima vàlua, no estrictament cultural, per honorar aquells personatges, vius o difunts, que reuneixen en la seva trajectòria allò que la nostra generació consideri finalment decisiu en la definició de la ciutadania catalana. Honor i glòria a Joan Reventós i Carner.


MÉS per Llucmajor força a l’equip de govern municipal a rectificar sobre la justificació de les despeses a grups municipals. – MÉS per Llucmajor\n31 Desembre, 2019 31 Desembre, 2019\nEn una de les primeres mesures d’aquest mandat, l’equip de govern de l’ajuntament de Llucmajor va aprovar l’eliminació del control, que existia fins llavors, sobre les subvencions que reben els grups polítics municipals.\nAquest fet va rebre la critica per part dels partits de l’oposició i de gran part de la societat llucmajorera. L’eliminació de la justificació de despeses suposava un retrocés inacceptable en el control i la transparència de l’Ajuntament i creava un greuge comparatiu amb les subvencions atorgades a associacions social, culturals i esportives del municipi que presenten una justificació exhaustiva de les despeses realitzades.\nDurant aquests mesos no hem defallit per aconseguir una rectificació d’aquesta mesura i ho hem aconseguit al darrer ple de l’any on mitjançant una proposta presentada per Més per Llucmajor hem aconseguit la rectificació de tots els partits del consistori. Recuperam el seny i les bones pràctiques en transparència i aconseguim que els membres de l’equip de govern reconeguin l’error que suposava la modificació anterior.\nDes de Més per Llucmajor no renunciam a l’objectiu d’aconseguir un municipi modern, participatiu i transparent del qual tot ens hem de sentir orgullosos i durant el 2020 continuarem fent feina per aconseguir-ho. El temps ens ha donat la raó.\nTANCAMENT D’UNA ETAPA


Colau vol posar fre als ‘botellons’ i concentracions de patinadors davant del Macba Colau vol posar fre als ‘botellons’ i concentracions de patinadors davant del Macba – Tot Barcelona | Notícies i Informació d'actualitat a Barcelona\nL'Ajuntament vol reduir la presència de patinadors a la plaça dels Àngels / ACN\nACN / Redacció 25/03/2021 3:51 pm\nL’Ajuntament de Barcelona vol “reequilibrar” els usos que actualment es fan d’alguns espais, com ara la plaça dels Àngels, la de la Gardunya o el parc de les Tres Xemeneies. És una de les línies d’actuació previstes al Pla de Barris del Raval 2021-2024. Segons ha explicat en roda de premsa el regidor de Ciutat Vella, Jordi Rabassa, hi ha una demanda veïnal per repensar la plaça dels Àngels i es farà un procés participatiu per decidir què s’hi fa per posar fre als ‘botellons’ i concentracions de patinadors davant del Macba. Des del govern municipal, però, tenen clar que ha de ser un espai on els veïns puguin “passar-hi l’estona”.\n“El que hi ha d’haver és un equilibri d’usos, i no que uns passin per damunt dels altres”, ha dit referint-se a l’ús de l’espai del davant del Macba per part dels patinadors.En tot cas, Rabassa ha assegurat que els patinadors formen part de la plaça i per tant hauran de ser “un interlocutor més” en el procés de decisió per transformar l’espai. El pla del Raval també preveu intervencions arquitectòniques amb previ procés de participació a la plaça de la Gardunya i Fleming. Tot i que en aquesta plaça s’hi va fer una actuació important el 2015, Rabassa assegura que el fet que ara hi visquin veïns ha generat una demanda perquè estigui pensada per a la vida comunitària. Ara bé, la idea és fer-hi “microurbanisme” i no una gran intervenció.\nUna altra actuació destacada que es preveu amb el nou pla per al Raval és fomentar l’autoorganització juvenil i en aquest sentit, es preveu l’habilitació a l’edifici de Can Seixanta per dotar el barri d’un espai jove. A més, les vuit escoles del Raval tindran educadors socials i gestors emocionals.\nPla del Barris del Poble-sec\nD’altra banda, aquest dijous també s’ha presentat el Pla de Barris del Poble-sec. Entre les intervencions previstes en l’espai públic destaca la pacificació parcial del carrer de Piquer -amb la retirada d’una fila lateral d’aparcament- i un projecte de millora urbana que prioritza tres espais: els Jardins de les Hortes de Sant Bertran, els Jardins de Walter Benjamin i els Jardins de les Tres Xemeneies.\nEn línies generals es vol ampliar els espais de trobada i fomentar-ne el joc i els usos diversos. El regidor de Sants-Montjuïc, Marc Serra, ha explicat que l’objectiu és potenciar-hi els usos “volguts”. Una manera, ha dit com a exemple, és la d’obrir una guingueta al parc de les Tres Xemeneies o ampliar-hi l’espai de joc infantil i el de petanca. D’altra banda, l’aposta per espais comunitaris i de relació és un dels vectors del Pla de Barris del Poble-sec. Un exemple és la possible ubicació a la plaça Margarita Xirgu d’un espai de criança compartida infantil. Als plans d’actuació als districtes de Ciutat Vella i Sants-Montjuïc s’hi destinaran un total de 22,6 milions d’euros.\nAjuntament de Barcelona Barri de Poble-sec Barri del Raval\nRicard 25/03/2021 6:06 pm\nÉs tradicional la dimissió de l'autoritat que fan habitualment els ajuntaments catalans. Un exemple claríssim es el cas que ens ocupa. Efectivament, els consistoris elaboren unes ordenances precioses que mai no apliquen. En aquest cas s'obvia l'ordenança que prohibeix el patinatge fora dels llocs expressament habilitats per fer-ho. Per tant tots els incívics fan el que volen. La novetat és que avui en dia ho reprimeixen amb... les normes anticovid. Aquesta covardia dels ajuntaments arriba a tal punt que aquí només fan pagar als que tenim cotxe, la maltractada classe mitjana. Multes, multes i més multes pels amos de cotxes. Mentre els amos de gossos, patinadors, fumadors, repartidors, camionetes diverses, distribuïdors de propaganda il-legal en cotxes i bústies o venedors ambulants sense llicència fan el que els dóna la gana, totalment impunes. I tot seguirà igual mentre els turismes financem amb les multes que ens posen la renúncia municipal a exercir l'autoritat a la que estan obligats.\nCatalà 25/03/2021 7:35 pm\nA veure si teniu pebrots de fer-ho, mestressa.


La desfilada de la milícia la Coronela per la Diada divideix Sant Jaume | Catalunya | EL PAÍS Catalunya\nLa desfilada de la milícia la Coronela per la Diada divideix Sant Jaume\nL'equip d'Ada Colau ha vetat que l'entitat que recrea aquest exèrcit surti de l'Ajuntament, però el president Puigdemont els ha ofert el Palau de la Generalitat\nBarcelona 5 AGO 2016 - 10:28\tCEST\nUna desfilada de la Coronela. LA CORONELA\nLa Coronela no sortirà aquest 11 de setembre des de l'Ajuntament de Barcelona per anar a retre homenatge al monument a Rafael de Casanova. L'associació, que recrea els vestits i les desfilades de la milícia que va defensar Barcelona durant el setge borbònic del 1714, no podrà començar els seus actes des del Saló de Cent per primer cop des de fa cinc anys. El govern d'Ada Colau els ha denegat el permís, al·legant que "la Diada és la jornada commemorativa civil més important de Barcelona i de la nació" i que "atesa la solemnitat" d'un dia tan important, "no s'adiu (....) amb una desfilada d'època".\nEl veto de l'equip d'Ada Colau ha provocat les crítiques del president del grup municipal d'ERC a l'Ajuntament de Barcelona, Alfred Bosch, que acusa el govern de "menysprear gent desinteressada que recrea la memòria". Per contrarestar la negativa de l'Ajuntament de Barcelona, el president de la Generalitat, Carles Puigdemont, ha convocat la Coronela, així com els Miquelets de Catalunya, al Palau de la Generalitat aquest 11 de setembre, de manera que sí que podran sortir d'un edifici institucional de la plaça de Sant Jaume, segons informa el diari La Vanguardia. El president de l'associació, Nicolàs Martín, ha explicat a EL PAÍS que "és tot un orgull" l'oferta de Puigdemont i ha avançat que l'han acceptada. "No entenem el no de Colau, no costava res", ha lamentat. Martín també ha explicat que quan Ada Colau va ser nomenada alcaldessa de Barcelona li van oferir el càrrec de coronel de l'associació i ha lamentat que encara no han rebut cap resposta. "Els que estaven abans al govern [en referència a Convergència] eren molt més propers", ha recordat el president, després d'insistir que l'entitat no depèn de cap partit i que entre els que la formen hi ha gent de diferents ideologies.\nEl màxim que han aconseguit de l'Ajuntament de Barcelona és que els citi per parlar el dia 14 de setembre, tres dies després de la Diada.


Fes la compra online de material esportiu sense haver de sortir de casa. Amb scubastore ja és possible! És la teva botiga online especialitzada en material de submarinisme. Volem que gaudeixis del teu temps lliure d’una manera única, per això t’oferim una gran varietat de Samarretes de la marca Kruskis. Dóna un cop d’ull a tots els productes de submarinisme que t’oferim en catàleg, com per exemple Kruskis Breathless Emotions. Dissenyat per donar-te el màxim confort i seguretat mentre estàs practicant el teu esport favorit o les teves activitats diàries.


La ciutat educa? | Actualidad | EL PAÍS Catalunya\nLes zones d’infants han passat de construccions abstractes a altres del tipus Hänsel i Gretel\nBarcelona 4 NOV 2015 - 19:17\tCET\nCastell de colorets amb tobogan. CARLES RIBAS\nEls primers, els relatius a la seguretat, són els responsables dels paviments de cautxú o de les tanques que envolten aquests llocs de joc, tot separant-los de la resta dels espais que els contenen, massa semblants als pipicans que es fan perquè s’hi esplaïn els gossos. Aquests corralets sobreprotegits criden l’atenció en pensar en els que Hannie i Aldo van Eyck van dissenyar per a Amsterdam fa més de 50 anys, sense tanques ni proteccions, confiant que el trànsit i els infants pactarien una manera adequada de relacionar-se. A la vista d’aquells espais, ¿com hem de considerar els actuals? ¿Com un fracàs de la integració i la tolerància actuals? ¿No hi ha altre remei que construir-los així? ¿El temps transcorregut ens ha fet millors? ¿No resulta un excés de protecció que els paviments dels jocs siguin de cautxú? Aquesta sobreprotecció pot acabar fent que posem baranes als ports...\nEs pot jugar amb coses molt simples, dibuixant a terra, arrossegant una caixa de cartró, passant per un tub de claveguera..., és la imaginació la que funciona. ¿Funciona amb aquests castellets ridículs de colorets amb tobogan incorporat? No tinc gens clar que l’espai públic, la ciutat, no pugui oferir uns elements de joc diferents dels que es poden comprar en qualsevol multinacional de la joguina, amb el seu disseny infantil, en el pitjor sentit de la paraula. ¿Les tanques dels corralets han de tenir aquest estil ofensiu? Ens adonem del retard que suposa des de l’època de Pippi Långstrump. Recordo que fa uns anys Fernando Amat explicava amb cert orgull que a la seva botiga, Vinçon, no hi havia jocs de llit per a nens amb donalds, mickeys i plutos. En el seu lloc hi havia llençols de la mida adequada i prou. Si alguns pares s’estimen idiotitzar amb jocs i llençols per a nens els seus fills, la ciutat podria discrepar de fer-ho amb els seus ciutadans menuts i oferir uns jocs i una estètica més elaborada i més intel·ligent. Si acceptem que la ciutat ha d’educar, podria ser mitjançant coses així? Des d’aquest punt de vista, els jocs apareguts al nou passeig de Sant Joan semblen haver començat a caminar en una altra direcció, malgrat utilitzar elements normatius diferents de l’habitual imaginari dibuixat.


El Parlament rebutja les propostes de C's i PP de respectar la Constitució i contra la secessió\nPublicat 24/02/2016 12:57CET\nEls textos no prosperen pel vot en contra de JxSí, SíQueEsPot i la CUP\nLa Comissió d'Assumptes Institucionals del Parlament ha rebutjat aquest dimecres les resolucions del PP i C's que es posicionaven contra el procés sobiranista i demanaven al Govern respecte a l'ordenament constitucional i a l'estat de dret.\nEl text de C's recollia que el Parlament ha de vetllar pel respecte a l'ordenament constitucional i que no es pot utilitzar la Cambra catalana "com a plataforma per a la ruptura de l'ordre democràtic ni per impulsar iniciatives fora del marc legal vigent".\nLa proposta del PP, que també ha estat rebutjada, instava el Govern a "garantir l'estabilitat política i respectar l'estat de dret com a millor eina per no entorpir la recuperació de la capacitat econòmica dels ciutadans i garantir les cobertures socials".\nEls textos han rebut la negativa en tots els seus punts de JxSí, la CUP i SíQueEsPot; PP i C's s'han donat suport mútuament en les iniciatives, mentre que el PSC ha avalat parcialment alguns punts i s'ha abstingut en la resta.\nJoan García (C's) ha dit que el seu partit volia visualitzar que "hi ha una majoria social de catalans que no està a favor dels postulats separatistes de JxSí i la CUP", i ha reclamat que tots els espanyols han de ser iguals davant de la llei.\nEnric Millo (PP) ha defensat les reformes empreses pel Govern espanyol en l'última legislatura, i ha demanat a l'executiu català que "aparqui el procés de separació" perquè el PP ho veu com una garantia perquè Catalunya es recuperi definitivament de la crisi.\nEl socialista Ferran Pedret ha lamentat que aquests dos partits i també els independentistes portin de manera recurrent a la Cambra propostes d'aquest tipus que aporten poc, i considera que la secessió "és una qüestió política de fons que no està ben resolta en cap democràcia desenvolupada".\nEl líder de SíQueEsPot al Parlament, Lluís Rabell, ha retret al PP i C's que no serveix de res invocar constantment la Constitució per resoldre el problema entre Catalunya i la resta d'Espanya, i ha defensat que la solució passa per un referèndum: "Donar la paraula a la ciutadania."\nAnna Gabriel (CUP) ha qualificat de "torticera" la iniciativa de C's i de mentida la de PP, i, en el cas dels populars, ha afegit, a més, que era una oda al capitalisme que el seu grup en cap cas podia avalar.\nMés enllà del procés sobiranista, la moció del PP incloïa mesures econòmiques com presentar una llei d'afany emprenedor; incrementar els recursos destinats a la investigació i estimular la col·laboració públicoprivada entre el Servei d'Ocupació de Catalunya i entitats privades.\nAnna Caula (JxSí) ha demanat al PP no donar lliçons d'estabilitat quan a l'Estat hi ha un Govern central en funcions des de fa dos mesos i cap pacte possible d'investidura a la vista; i Marta Pascal (JxSí) ha defensat que existeix un "mandat" ciutadà per avançar cap a la independència.


M' agrada cuinar: ENFILATS DE POP AMB PATATA CONFITADA I PEBRE VERMELL DE LA VERA\nENFILATS DE POP AMB PATATA CONFITADA I PEBRE VERMELL DE LA VERA\nEs un aperitiu fàcil de preparar, sobretot si ja disposem del pop cuit. Si el voleu coure a casa podeu clicar aquí i veureu com fer-ho. El pop a la gallega té molt èxit a casa meva i aquesta és una altra manera de servir-lo.\nAquesta recepta és del llibre " Tastets. 122 propostes per fer un bon aperitiu" del Pep Nogué i Puigvert. És un llibre que a mi m' agrada molt, amb moltes idees interesants i originals. No hi ha fotografies; la presentació corre a càrrec de la nostra imaginació.\n400 grs. de pop cuit\n2 o 3 patates\n1 cullerada de pebre vermell dolç de La Vera\nPeleu les patates i talleu-ne daus . Poseu-los en un tupí o cassoleta coberts d' oli i confiteu-los a foc lent fins que siguin tous. Deixeu-los refredar en el mateix oli. Talleu les potes del pop a rodelles.\nPunxeu un dau de patata i una rodella de pop.\nBarregeu el pebre vermell amb una part de l' oli de coure les patates, i amaniu els enfilats.\nEspolseu sal gruixuda per damunt.\nPublicat per ANNAFS a 18:19\nQuan dius que passi per Olvan?...M'ho cruspia tot en un ras-ras!A reveure!\n4 de juliol de 2010, a les 20:28\nM' agrada aquesta manera de servir el pop amb una broqueta, qué bo deu ser.\n4 de juliol de 2010, a les 21:39\nAi, aquest llibre, també el vaig treure un dia de la biblio!! és molt xulo. Escolta aquests enfilades no tenen desperdici tant pel seu sabor com la seva presentació. Molts petons, guapa.\n4 de juliol de 2010, a les 22:13\nAquest llibre ha de ser molt bo, la recepta que has preparat deliciosa...petonets\n4 de juliol de 2010, a les 22:46\nJo també el tinc aquest llibre i hi ha tantes coses, que quan me'l miro, no sé per on començar!.\n4 de juliol de 2010, a les 23:04\nDius que aquest llibre no té fotos? doncs s'hi podria posar la teva, t'ha quedat molt saborós!\n4 de juliol de 2010, a les 23:58\nHola Anna,molt original la presentació, prenc nota. Ptons\n5 de juliol de 2010, a les 2:00\nA casa no tenim gens costum de menjar pop, i això que és molt sa i molt bo. A veure si m'animo amb aquestes broquetes tan xules!\n5 de juliol de 2010, a les 9:55\nm'encanta el pop! amb aquesta presentació no l'havi vist mai i és molt temptador.\n6 de juliol de 2010, a les 9:46\nDeliciós i molt vistós !!!\nEns agrada molt el pop !!.\n6 de juliol de 2010, a les 15:01\nBo, bo, bo, i encara diré més bo! I el toc de l pebre de la Vera, m'encanta!\n8 de juliol de 2010, a les 14:07\nDonçs quan vulguis pots venir, estàs convidada!\nSí es bo, i la patata confitada li dona un toc diferent.\nEs un llibre per treure'n moltes idees, la veritat.\nSón uns enfilats que van molt bé per fer un aperitiu una mica diferent...\na mi també em pasa. hi ha tentes idees i totes em semblen tan bones, que es difícil decidir-se.\nVisc a la cuina,\nEs per variar una mica, i presentar-lo dieferent...\nEl pop, o agrada molt o no agrada gens, aixó va com va.\nUn altre dia potser faré els enfilats amb unes broquetes més petites, aquestes eren llargues.\nJoan i Sara,\nCom dic, la patata confitada és diferent de gust que bullida. A mi m' agrada més.\nEl pebre vermell de La Vera crec que és el millor!\n11 de juliol de 2010, a les 17:26


La conselleria d'Igualtat encén la polèmica per fer servir el mot inventat per referir-se a persones no binàries\nLa consellera Tània Verge compareixent al Parlament. Parlament / ACN\nA falta de concretar els eixos de la legislatura i de dotar-se amb pressupost propi, la conselleria d'Igualtat i Feminismes ja ha recollit la seva primera polèmica per una aposta clara amb l'ús del llenguatge inclusiu. La consellera Tània Verge s'ha adreçat a “totis”, no a tothom ni a tots i totes, altres fórmules inclusives. En el seu parlament, Verge es dirigia a un auditori LGTBIQ+ dins dels actes de la setmana de l'Orgull i va voler integrar aquelles persones no binàries, és a dir, que no se senten identificades amb la categoria home-dona. En paral·lel, el compte oficial del departament ha parlat de “totis” i ha fet servir “les persones” per evitar l'ús del genèric masculí, que en cercles feministes es considera discriminatori.\nÉs una conselleria nova, que tot just comença a vestir-se i ja té la seva primera polèmica: ¿una institució pública pot estirar la llengua tant com vulgui i fins i tot utilitzar paraules inventades, que no és que contradiguin la normativa lingüística vigent, sinó que no existeixen? De fet, la de totis no és la primera patacada del departament nou de trinca, que ja va ser qüestionat quan se'n va anunciar la creació perquè en algun sector no es veia justificada la seva necessitat.\nAl departament, aquesta polèmica l'ha agafat amb els preparatius de la primera compareixença al Parlament de Verge per exposar l'estructura i els objectius de la conselleria, però ja tenien la seva argumentació carregada. “Hem vingut per sacsejar-ho tot, des d'un posicionament transinclusiu”, defensa una portaveu de la conselleria, que anuncia que es “combinarà” la fórmula inclusiva en funció de factors com el públic a qui es dirigeix. “És lògic que davant de LGTBIQ+ es fes servir el totis perquè fem servir un llenguatge no binari on hi ha un col·lectiu no binari”, insisteix.\nEn l'agenda del Govern\nLa Generalitat fa temps que treballa, com tantes altres institucions, amb un llenguatge inclusiu i no discriminatori i impulsa les guies pràctiques. El nou Govern de Pere Aragonès ha posat les polítiques d'igualtat com una de les seves línies d'acció, i el llenguatge, per a Igualtat, n'és una. Des de la direcció general de Política Lingüística, que, entre altres competències, analitza i coordina l'ús de la llengua en l'administració, asseguren que està “en l'agenda veure com es tracta l'ús del llenguatge inclusiu”, tenint en compte, afirma una portaveu del departament de Cultura, que "hi ha demanda social”.\nTot i que el totis no és normatiu, des de l'Institut d'Estudis Catalans tampoc no volen entrar en la polèmica: la seva postura se cenyeix a “no anar més enllà del que diu la gramàtica”, sense entrar en més consideracions, assenyala Ramon Sistach, de la Secció Filològica, que recorda, però, que l'administració està obligada al compliment de les normes que dicta l'acadèmia. Sistach discrepa que es consideri com a discriminatori el genèric “mal anomenat masculí”, ja que apunta que “no està marcat pel gènere ni té res a veure amb el mascle”.\nLa consellera d'Igualtat: "Hem vingut a sacsejar la Generalitat"\nA Carme Junyent, professora de la UB, la polèmica li sembla improductiva si l'objectiu és canviar l'ideari col·lectiu perquè “mai” els canvis es poden fer des del poder. "No es poden fer revolucions des de les institucions, la llengua la canvia la gent”, afirma aquesta lingüista, que ha coordinat un llibre amb 70 lingüistes dones en què reflexiona sobre els usos de la llengua i que passat l'estiu publicarà l'Editorial Eumo. Creu que tampoc funcionen canvis de la morfologia, com el del totis, perquè obliguen a fer canvis en els desdoblaments. “Una cosa és el lèxic i una altra la gramàtica, que no controla ningú i no se n'ha sortit mai ningú de fer-ne canvis”, conclou.\nEn canvi, Bel Olid, mare de la terminació -is per fugir de la cotilla del binarisme, rep l'ús per part d'una institució del totis amb alegria i dona "tot el suport a la cap de comunicació de la conselleria", una veterana activista del feminisme. "És meravellós que passi això, s'han de buscar solucions i aquesta de l'-is n'és una", subratlla l'escriptora.\nÉs la mateixa línia que defensa un altre escriptor, Sebastià Portell, que confia que s'obri "un debat" sobre el tipus de llenguatge no discriminatori que es pot fer servir i indica que el sol fet que hi hagi una polèmica i crítiques contra la consellera és un exemple "de fins a quin punt és necessària una reflexió". En contra del criteri de la filòloga Junyent, que sosté que la llengua "no canvia el món", aquest escriptor mallorquí argumenta que el llenguatge "és la manera com s'anomena i es veu el món".\nFa uns anys, al lehendakari Ibarretxe se li van tirar a sobre per referir-se a "les basques i els bascos" en un desdoblament feixuc que no ha quallat però que ja no grinyola, com va passar quan les diputades de la CUP van posar en circulació el genèric femení. La consellera Verge ho ha dit al Parlament: "No volem ser la barrufeta del feminisme perquè només n'hi havia una, de barrufeta", sinó que, com diuen al departament, actuacions així volen "obrir el ventall" cap a la pluralitat.\nbinarisme llenguatge feminismes


La col·legiació val molt i costa poc. Alta de col·legiació i quota mensual gratuïtes fins a finals de l'any 2020. ¡COL·LEGIA’T!\nMotius per a col·legiar-te - Alta de col·legiació i quota mensual gratuïtes fins a finals de l'any 2020 - Pertànyer al major col·lectiu de professionals de l’enginyeria a Balears. - Assessoria jurídica exclusiva per a col·legiats/des. - Assegurança de responsabilitat civil professional. - Avantatges i descomptes. - Accés a informació.\nLa col·legiació permet augmentar el nombre de col·legiats/des i la força de la corporació perquè quantes més persones representa major influència té en la societat i davant les Administracions Públiques. La col·legiació és un valor afegit per al teu treball i professió.\nLa quota d'incorporació al col·legi ascendeix únicament a 60,00.-€ (que fins a finals de l'any 2020 i com a mesura excepcional serà gratuïta).\nLa quota col·legial mensual ascendeix a la quantitat de 14,00.-€/mes (que fins a finals de l'any 2020 i com a mesura excepcional serà gratuïta), amb la qual es fa front a la pràctica totalitat dels serveis més endavant exposats, excepte aquells pels quals la legislació estableix el cobrament d'un preu com poden ser els visats, fitxes tècniques de vehicles, assegurances i determinada formació.


Els agents van trobar en el seu maleter dos botelles d'aigua buides amb olor a gasolina i un encenedor\nAlgunes de les palmeres afectades pels incendis | Guàrdia Civil de València\nEn la nit del passat diumenge, 1 de setembre, entre les 00.00 hores i les 04.00 hores, es van produir de manera escalonada nou incendis continuats en les localitats d'Alfarp, Catadau i Llombai, en la comarca de la Ribera (València). Estos incendis van afectar a parcel·les agrícoles en els marges del riu Magre, a on van arribar a cremar-se fins a 53 palmeres i 50 arbres fruiters, a més d'afectar el pas a nivell que travessa el riu i zones de domini públic com la zona enjardinada de les rotondes de la carretera CV-50 causant importants danys materials.\nEfectius de la guàrdia civil de Llombai, després d'acudir a la zona, van identificar, en els voltants del lloc, a una persona que conduïa un turisme amb actitud sospitosa. Després de donar-li l'alt, els agents van observar com tenia les mans extremadament brutes amb olor a gasolina. Quan els agents van registrar el cotxe, van observar en el maleter dos botelles d'aigua, d'un litre cadascuna, buides amb una forta olor a gasolina en el seu interior i un encenedor. La Guàrdia civil de Llombai va procedir a la detenció del conductor del vehicle, un home de 40 anys i nacionalitat espanyola, com a presumpte autor dels nou incendis.\nEl presumpte autor tenia un mitjà de transport per a poder desplaçar-se ràpidament per la zona, pel que utilitzava el seu cotxe particular. Una volta en el lloc que havia seleccionat prèviament per a incendiar, aparcava el vehicle en els voltants i iniciava l'incendi utilitzant per a això la gasolina com a precursor. Posteriorment fugia del lloc cap a un altre punt en el qual tornava a fer la mateixa operació.\nLa ràpida intervenció dels agents de la guàrdia civil de Llombai va evitar un número major d'incendis en la zona provocats per esta persona. Les diligències han passat a la disposició del Jutjat d'Instrucció i Primera Instància número 1 de Picassent.\nHome ferit greu en patir cremades de 3r grau en el 75% del cos en un incendi en Castelló.


L'Estatut caduc i la clàusula fantasma · Tribuna.cat\nDimecres, 15 de de desembre del 2010 | 15:52\nL'Estatut caduc i la clàusula fantasma\nPaís Valencià, PPCV, PP, Enric Morera, Solidaritat I Ciutadania, Rafael Blasco, PSPV-PSOE, José Luis Rodríguez Zapatero, Clàusula Camps, Corts Valencianes, Comunitat Valenciana, PSOE, Serafín Castellano, Parlament De Catalunya, Estatut D'autonomia\nEmbolica que fa fort. El PPCV s'ha entestat a reformar (o això fa veure) l'Estatut d'autonomia del País Valencià, aquell que ja va ser reformat el 2006 gràcies al pacte exprés entre populars i socialistes, que van treure endavant aleshores la primera de les reformes estatutàries aprovades sota el govern de José Luis Rodríguez Zapatero. Una "segona transició", en deien, que van inaugurar els valencians (els mateixos que, a la primera, van ser dels últims a arribar-hi) amb un estatut menor, que molts no van entendre sinó com la millor ofrena a una Espanya que tremolava pel text que podia enviar el Parlament de Catalunya.\nAl remat, doncs, la nova carta magna valenciana no va satisfir les expectatives creades, i la decepció ha estat més gran segons que ha transcorregut el temps. No debades, ara el PP afirma que vol retocar-lo, i no per afegir-hi una cometa o un punt i a banda, sinó per introduir-hi un canvi de volada: un article sencer, copiat del text andalús i ben semblant al català, que garantesca que l'estat invertirà en infraestructures al País Valencià, durant els propers set anys, una quantitat proporcional al pes que hi té, al conjunt de la demografia espanyola.\nLes reunions han començat, per bé que són poc publicitades i no semblen contenir un veritable desig de reforma. Les duen a terme, per part del PP, el portaveu a les Corts i conseller de Solidaritat i Ciutadania, Rafael Blasco, i el titular d'Administracions Públiques, Serafín Castellano, que fou un dels dos membres del seu partit a la ponència redactora de la reforma del 2006. Ahir dimarts, 14 de desembre, van reunir-se amb els portaveus de Compromís (Bloc-Iniciativa-Verds), Enric Morera, i d'Esquerra Unida, Marga Sanz.\nEls desitjos reformistes se cenyeixen a aquest aspecte i menystenen la utilitat de l'anomenada "clàusula Camps", una solució que el president valencià va idear a darrera hora per tal de desencallar les negociacions amb el PSPV-PSOE, que volia un text més agosarat. La virtualitat de la mateixa és escassa, com ara es demostra, encara que la literalitat de la clàusula en qüestió va fer pensar (els benpensants) que era una mena de xec en blanc per demanar qualsevol avanç aconseguit per una altra autonomia. La famosa "clàusula Camps", estructurada en tres paràgrafs i presentat com a disposició addicional, diu exactament així:\n1. Qualsevol modificació de la legislació de l'Estat que, amb caràcter general i en l'àmbit nacional, implique una ampliació de les competències de les Comunitats Autònomes serà d'aplicació a la Comunitat Valenciana, considerant-se ampliades en aqueixos mateixos termes les seues competències.\n2. La Comunitat Valenciana vetlarà per que el nivell d'autogovern establit en el present Estatut siga actualitzat en termes d'igualtat amb les altres Comunitats Autònomes.\n3. A aquest efecte, qualsevol ampliació de les competències de les Comunitats Autònomes que no estiguen assumides en el present Estatut o no li hagen estat atribuïdes, transferides o delegades a la Comunitat Valenciana amb anterioritat obligarà, si escau, a les institucions d'autogovern legitimades a promoure les corresponents iniciatives per a aquesta actualització.\nUn brindis al sol que no ha tingut cap efecte encara, i que no en tindrà. Destacats constitucionalistes ja ho havien previst, però és ara, que la seua inviabilitat és més manifesta que mai. Paral·lelament, els socialistes es neguen a pactar una reforma estatutària amb el PP. Primer, perquè diuen que Camps no va de cara, sinó que actua de farol per tal de posar contra les cordes Zapatero mateix. A parer seu, el greuge comparatiu amb Andalusia existeix per culpa, precisament, de la poca ambició mostrada pel PP durant el procés negociador del 2005 i del 2006. Ángel Luna ha dit que tan sols acceptarà de seure per parlar-ne si Camps fa una declaració d'intencions inequívoca al respecte. De moment, el PP valencià garanteix que Mariano Rajoy els dóna suport, tot mirant de forçar el PSOE. I el PSOE, que no s'ho pren seriosament, espera que el president s'adrece a ells i els ho confirme.\nDe qualsevol manera, es tracta d'un escenari molt poc probable. Primer, perquè hi ha unes eleccions a la cantonada, el 22 de maig, que obliguen a dissoldre les Corts valencianes el març vinent. Segon, perquè caldria que el nou text fora validat per les dues cambres espanyoles (Congrés i Senat), i novament ratificat a València: quatre aprovacions en només tres mesos i escaig, nogensmenys. I, per si encara no n'hi havia prou, en última instància ha de ser votat favorablement en referèndum, un procés que no existia en l'anterior versió estatutària però que ara sí que hi és. En cas que el procés fora per la via d'urgència, podria donar-se la circumstància que el mateix dia de les eleccions, els valencians es pronunciaren també en referèndum. Una utopia impossible, a hores d'ara. I la "clàusula Camps", al calaix... De mort. Soterrada i ben soterrada.


Atid - Història\nSou aquí: / Història\nLa Comunitat Jueva Atid de Catalunya va ser creada el 1992.\nAmb l'increment de la població jueva als anys 90, un grup de famílies i de joves adults, molts d'ells immigrants, van decidir crear una comunitat jueva no-ortodoxa, amb la finalitat d'oferir una educació jueva seriosa tant a joves com a adults i estendre la presència jueva a la resta de la societat.\nAquesta congregació va ser anomenada Atid (futur en hebreu). El 1997 Atid es va traslladar a la seva primera localització. I per això es va llogar un petit espai en un local de planta baixa a Barcelona, on s'impartien els serveis religiosos i altres activitats.\nLa nostra comunitat va continuar creixent fins tenir una mica més de 80 membres, i va ser llavors quan es va portar el primer Sefer Torà des d'Argentina.\nEl 2009 la sinagoga es va traslladar a una altra localització, una casa de dues plantes al barri de Pedralbes de Barcelona gràcies a l'esforç dels membres, perquè més de 100 famílies i més de 300 persones poguessin participar en els serveis i en les moltes altres activitats.\nEl 2014 Atid es va traslladar novament a un lloc més cèntric de la ciutat, al barri de Sarrià Sant Gervasi per poder ampliar les nostres instal·lacions a les més de 120 famílies que conformen avui la nostra congregació. I és on estem avui.\nRabins que han col·laborat amb ATID:\nRabí Roberto Feldman\nRabí Edgard Noff\nRabí Rubén Sternschein\nRabí Ariel Edery\nRabí Gabriel Mazer\nRabí Roly Zylberstein\nEstudiant rabínic Tamara Schagas\nEstudiant rabínic Haïm Casas\nRabí Stephen Berkowitz


Justícia i Pau - Teixim Xarxes amb les comunitats musulmanes durant el Ramadà\nTeixim Xarxes amb les comunitats musulmanes durant el Ramadà\nAmb la voluntat d'apropar-nos a les comunitats musulmanes presents a Catalunya, diversos membres de Justícia i Pau hem compartit l'iftar, l'àpat que trenca el dejuni durant el mes del Ramadà, amb diferents comunitats de persones de religió musulmana.\nCatalunya és un territori molt ric quant a diversitat religiosa. D’uns anys ençà la presència de col·lectius de persones de fe musulmana s’ha fet més palesa, gràcies als processos migratoris de principis de segle. Actualment hi ha unes 450.000 persones musulmanes i més de 250 oratoris al conjunt del territori català, segons dades de la Generalitat de Catalunya.\nPer les persones musulmanes, un dels cinc pilars de la seva fe és el Ramadà. Aquest periode es correspon en realitat al novè mes lunar del seu calendari i per tant la data varia d’un any per l’altre. El Ramadà commemora la revelació de l’Alcorà i es tracta d’un mes festiu i familiar, en el qual es potencia la solidaritat i la caritat. Les persones musulmanes durant aquest mes practiquen el dejuni d’aigua, menjar i relacions sexuals durant les hores de llum, sempre i quan la seva salut els ho permeti.\nAmb la posta de sol es realitza una crida a l’oració, seguida del trencament del dejuni. El primer àpat, conegut com a iftar, varia gastronòmicament segons el país, però hi ha dos elements que es repeteixen: tradicionalment inclou dàtils i es tracta d’un àpat en comú, en el que les persones es reuneixen i comparteixen el menjar.\nDes de Justícia i Pau veiem amb preocupació els casos de desconeixement, rebuig i fins i tot islamofòbia d’alguns sectors de la societat cap a les persones de religió musulmana. Per aquest motiu des de fa uns anys duem a terme el projecte “Teixim Xarxes” que entre d’altres cerca donar a conèixer la realitat de les persones musulmanes que viuen a Catalunya, ajudar a crear una opinió pública favorable i crear llaços entre les diverses entitats del país i aquests col·lectius. Tot plegat, per afavorir actituds de pau i respecte.\nDurant aquest mes del Ramadà que conclourà el proper diumenge 25, diversos membres de Justícia i Pau hem volgut compartir la celebració de l’iftar amb comunitats musulmanes amigues. A continuació us oferim un breu recull fotogràfic.\n14 de juny. L'Hospitalet de Llobregat\n16 de juny. L'Hospitalet de Llobregat\n17 de juny. Badalona\n19 de juny. Terrassa\n20 de juny. Badalona\n22 de juny. Barcelona


Inici > Solucions i serveis > solucions i serveis d'aplicacions\nDes de Seidor implantem projectes d'Analytics a totes les dimensions possibles, en temps real a HANA, integrem solucions BI de SAP sobre plataformes SAP ERP i SAP CRM on HANA. Duem a terme una analítica avançada, segmentació i clustering de clients i productes, recomanació (best next option), anàlisi d'associació, predicció de demanda, reducció d'estocs, manteniment preventiu, anàlisi d'influenciadors, efectivitat de promocions i venda creuada.\nFem una gestió de dades i informació: extracció, transformació, qualitat, enriquiment i emmagatzematge, inclosos l'streaming i gestió de la dada per a plataformes i projectes de l'internet de les coses. Duem a terme l'explotació de dades: quadres de comandament, publicació avançada d'informació, anàlisi self-service, data Discovery, reporting incrustat en aplicacions i reporting integrat en aplicacions de mobilitat. Fem una anàlisi de sentiment a xarxes socials i planifiquem vendes, balanços, comptes de resultats i predicció de demanda, consolidant els grups empresarials, nacionals o multinacionals.\nActualitzem les plataformes de BI complexes:\nMigració de versions per a totes les solucions d'aplicacions, especialment SAP BIW i SAP BusinessObjects\nMigració d'altres solucions de BI (QV, Cognos, Mstrategy) a solucions SAP; equip multidisciplinari\nElimina les tasques manuals d'escàs valor afegit i explota tot el potencial de la teva informació financera\nProcessa grans volums de dades aprofitant l'escalabilitat i avantatges de costos de la tecnologia in-memory\nbases de dades i plataformes\nDefinició de models analítics en tot tipus de bases de dades, relacionals i multidimensionals. Integració amb plataformes de BigData com Hadoop\ngestió de dades i informació\nProjectes d'extracció, transformació i càrrega d'informació amb gestió de la qualitat de la dada i anàlisi de texts. Homogeneïtzació de fonts amb mestres heterogenis. Anàlisi de texts de xarxes socials.\nIntegració de dades mestres i variables de diferents sistemes transaccionals. Projectes de migració de dades entre l’ERP antic i el nou, optimitzant el temps de migració i reduint la manipulació.\nAnalytics en temps real sobre HANA\nStreaming per a plataformes i projectes de Internet of Things\nMigració de plataformes complexes\nOptimització i tunning de plataformes complexes\nAplicació de millors pràctiques i acompanyament en la gestió i evolució de plataformes de BI\nOptimització de plataformes complexes de BI\nGestió, manteniment preventiu, correctiu, evolutiu i perfectiu de les solucions i desplegaments realitzats amb les solucions anteriors\nDefinició de l'estratègia d'Analytics\nActualització de la plataforma BI\nImmersió en projectes d'analítica avançada i l’internet de les coses\nSAP HCP incluyendo Streaming, Analtyics i Predictive services


Vinaròs, la fiscalia traslladarà al jutjat el cas de la desaparició de documents de l’Arxiu Municipal | Canal56 Notícies\nInicio Cultura Vinaròs, la fiscalia traslladarà al jutjat el cas de la desaparició de documents de l’Arxiu Municipal\nAlcalde de Vinaròs Enric Pla\nVinaròs, la fiscalia traslladarà al jutjat el cas de la desaparició de documents de l’Arxiu Municipal\non: 06/07/2018 En: Cultura, Vinaròs\nFiscalia ha traslladat al jutjat el cas de la desaparició de documents de l’Arxiu Municipal de Vinaròs perquè s’investiguen les causes i es busquen responsabilitats. Recordem que l’Ajuntament va iniciar un procediment d’investigació al 2012 després de comprovar que faltaven alguns documents del fons municipal, com per exemple, pergamins i vitel·les datades del segle XIV, així com obres pictòriques de Gabriel Puig Roda. El regidor de Cultura i Tradicions de l’Ajuntament de Vinaròs, Marc Albella, ha destacat que tot es va iniciar al 2007 quan es van realitzar obres de reforma a l’edifici del Pirulí, que fins llavors guardava l’Arxiu Municipal, aleshores tots els documents es van traslladar a diferents dependències municipals per garantir la seva conservació.\nAlbella insistia que fins i tot presumptament alguns dels documents es troben en cases de subhastes per ser venuts al millor postor. Per la seva banda, l’alcalde de Vinaròs, Enric Pla, ha destacat que l’anterior legislatura va fer les investigacions corresponents i amb el canvi de govern s’ha tornat a reactivar el cas traslladant la denuncia a la fiscalia. Després d’investigar les proves s’ha decidit portar l’expedient al tribunal per presumptes delictes de furt d’objectes històrics, culturals i artístics a més de receptació i malversació.\nPla remarcava que amb el trasllat de l’expedient al jutjat començaran els investigacions per esclarir tot els fets i buscar els possibles responsables de la desaparició dels documents de l’Arxiu Municipal, amb l’objectiu de recuperar-los de nou. D’altra banda, Albella detallava que l’actual arxiu es troba a la Biblioteca Municipal preservant tots els documents en òptimes condicions i amb total seguretat per evitar noves desaparicions.\nEl cas d’espoli que ha partit l’Arxiu Municipal de Vinaròs, amb la desaparició de documents històrics, culturals i artístics ha arribat fins al jutjat, que ara iniciarà les investigacions per esclarir tots els fets per recuperar els arxius i buscar els possibles responsables.\nPeníscola dona a conèixer la portada i contraportada de llibre de les Festes Patronals\nLa Diputació garantirà durant l’estiu l’abastiment d’aigua als pobles de l’interior


Mercat de l'Olla i la Caldera a Caldes de Montbui - Socpetit.cat\nMercat de l’Olla i la Caldera a Caldes de Montbui\nEls dies 15 i 16 de març el centre històric de Caldes de Montbui acull les parades i activitats del Mercat de l’olla i la caldera, una cita amb la gastronomia romana i l’aigua termal.\nEl Mercat és una homenatge a la gastronomia més propera i a l’esforç per la qualitat dels productors catalans. Tot plegat sota l’ambient festiu i familiar d’una fira que ofereix parades de productes gastronòmics i productes artesans i activitats i taller familiars.\nA tot plegat s’afegeix una singularitat calderina: l’olla gegant amb 1.600 litres de capacitat on es cuinarà aigua termal amb herbes aromàtiques de l’època romana.\nDurant el mercat també podreu assaborir altres grans plats de la cuina de comarca a través de les activitats anomenades "tastaolletes", aquest any també dedicats a l’època romana.\nHo podreu assaborir tot plegat i alhora passejar per les 160 parades que s’instal·laran al centre històric i gaudir del conjunt de tallers i activitats per a tots els públics que oferirà el mercat. Aquí trobareu una demostració d’artesania i oficis antics: artesans de la trementina (remeis medicinals casolans), artesans de la terrissa, del ferro, de la llauneria, de la cistelleria i de la cuina. I parades d’artesania diversa: culleres de boix, olles i cassoles d’aram, estris de cuina, vidre, ceràmica, fusta, pintura, bijuteria, minerals, sabons…\nEn el recorregut, podreu afegir una parada en qualsevol dels restaurants calderins que participen en les Jornades gastronòmiques (del 15 de març a l’6 d’abril) i gaudir de la gastronomia de cullera més típica de la zona, enguany inspirada en l’època romana.\nMés informació a Caldes de Montbui www.caldesdemontbui.cat


El Tatano 163 – Cavall Fort\nEl Tatano 163\n1 Portada: Àfrica Fanlo\n2 El pitijoc\n4 La Neus: Un càntir per a fer passar la calor\n8 Juguem! Festa a la lluna!\n10 Tot són… Tot són peus\n12 El taller: Una capseta dormilega\n14 El conte: Un pícnic atrafegat\n18 La natura: El riu\n24 Les coses: El flotador\n25 Rut i Piu: El castell de sorra\n28 En Jan de l’Os a cavall d’un ruc\nUn càntir per a fer passar la calor\nLa Neus vol aprendre a beure a galet per a fer passar la calor. Se’n sortirà?\nUn pícnic atrafegat\nVols escoltar el conte d’Anna Baquero? Te’l llegim en veu alta, amb música i efectes sonors!\nT’agrada l’art? Pren nota d’aquests quatre llibres que et recomana Glòria Gorchs!\nGaleria de càntirs\nEls tataners en saben molt, de dibuixar càntirs! Ara sí que ja no passarem set! Els voleu veure tots?


Salgado recorda que el PP va rebutjar les ajudes a la banca l'any 2008 - Diari de Girona\nSalgado recorda que el PP va rebutjar les ajudes a la banca l'any 2008\nLa vicepresidenta econòmica amb Zapatero assegura que el Govern «va fer el correcte» durant la crisi\nLa que va ser vicepresidenta econòmica del segon Govern de José Luis Rodríguez Zapatero, Elena Salgado, va defensar que durant la crisi econòmica «va fer el correcte», optant per «un enfocament gradual», i va recordat que va ser el propi PP el que va proposar al Congrés rebutjar ajudes «indiscriminades» al sector financer, proposta avalada majoritàriament a la Cambra.\nDurant la seva compareixença davant la comissió que investiga al Congrés la crisi financera, el rescat bancari i la fallida de les caixes d'estalvis, Salgado va asseverar que «l'estratègia seguida va ser l'adequada» i que la reestructuració del sector es va fer juntament amb el Banc d'Espanya, «comptant amb les entitats». «Crec que es va fer el correcte i el procediment va ser correcte», va insistir.\nPreguntada pel diputat popular Miguel Ángel Paniagua per la raó per la qual Espanya no va va adoptar mesures abans al sector financer, i si emprar abans un major nivell de recursos podria haver evitat l'empitjorament de la situació, Salgado va argumentar que, en arribar al Ministeri d'Economia, l'abril de 2009, «encara hi havia temps».\nPer part seva, el president de la Comissió Nacional del Mercat de Valors (CNMV), Sebastián Albella, va defensar que va ser «correcte» no suspendre la cotització ni l'operativa a curt sobre accions del Popular en les setmanes prèvies a la seva resolució. Albella va posar en valor que el mercat compta amb «els seus propis mecanismes».


Saber més respecte al cognom Abchir és saber més sobre aquelles persones que amb tota probabilitat comparteixen uns orígens i avantpassats comuns. Aquest és el motiu pel qual és freqüent que el cognom Abchir sigui més abundant en uns certs països del món en concret que en uns altres. En aquesta pàgina és possible conèixer quins són els països del planeta en els quals existeix una major quantitat de persones amb el cognom Abchir.\nEl cognom Abchir en el món\nLa globalització és un fenomen que ha fet que els cognoms es difonguin molt més lluny de de el país en què es va originar, de manera que podem trobar cognoms asiàtics a Europa o cognoms americans a Oceania. De la mateixa manera ocorre en el cas de Abchir, que com es pot comprovar, és possible assegurar que és un cognom representat orgullosament en gairebé tothom. D'igual manera existeix països en els quals certament el nombre de persones amb el cognom Abchir és major a la de la resta de països.\nEl mapa del cognom Abchir\nL'oportunitat d'informar-se en un mapamundi sobre quins països posseeixen una major quantitat de Abchir en el món, és de gran ajuda. Col·locant-nos sobre el mapamundi, damunt d'un país concret, som capaços de veure la xifra exacta de persones que porten el cognom Abchir, per a aconseguir així la informació precisa de tots els Abchir que pots trobar en l'actualitat en aquest país. Tot això ens ajuda també a comprendre no solament d'on és oriünd el cognom Abchir, sinó també d'en quina manera s'han desplaçat i s'han traslladat les gents els orígens de les quals formen part de la família amb el cognom Abchir. De la mateixa manera, podem veure en quins països s'han arrelat i desenvolupat, motiu pel qual si Abchir és el nostre cognom, resulta atractiu saber a quins altres llocs del globus és possible que migrés alguna vegada un avantpassat nostre.\nPaïsos amb més Abchir del món\nSi ho mires atentament, en aquesta web et presentem tot allò que és important perquè puguis tenir la informació real de quins països tenen un major número de Abchir en tot el planeta. D'igual manera, és possible veure'ls de forma molt gràfica en el nostre mapa, en què els països en els quals resideixen una quantitat major de persones amb el cognom Abchir poden veure's pintats en un to més fort. D'aquesta manera, i amb un simple cop de vista, pots localitzar sense dificultat quins són els països en els quals Abchir és un cognom més freqüent, i en quins països Abchir és un cognom insòlit o inexistent.\nNom de Famille Abchir


Evangeli de mateu (1) - Librerías Calamo\nEvangeli de mateu (1).\nDesprés dÆhaver comentat els evangelis de Mateu i de Lluc, Francesc Riera presenta ara el seu comentari sobre lÆevangeli de Mateu. Aquest primer volum tracta els capítols referits a la vida pública de Jesús, des del baptisme en el Jordà, i finalitza just abans de lÆentrada a Jerusalem. Partint de la comunitat dÆAntioquia, on va ser redactat aquest evangeli, Riera fa un paral·lel amb el nostre món dÆavui: -La pluralitat que comporta la globalització del món obliga a repensar la fe en Jesús des de perspectives gens etnocèntriques, gens llatines ni occidentals. Un repte anàleg al dÆAntioquia on convivien tantes cultures i religions, i que fou lliure, carismàtica, oberta a la universalitat... Una Antioquia amb seriosos problemes de comunió i amb una gran capacitat de pacte. Els seus homes i dones sants i savis, i els seus rabins, saberen mirar, a poc a poc, el rostre i la llibertat del Jesús històric dels anys 30. I ens conviden a mirar-lo també a nosaltres al cap de vint segles!- Pensant tant en els qui llegiran el llibre individualment com en els grups que el puguin treballar, cada capítol inclou unes pistes per a la pregària personal i per al diàleg.


noviembre, 2012 « Distrito Fallas\nSalvador Peiró, premi Periodista Gil Sumbiela\nEl conegut i incansable locutor d’Onda Cero Salvador Peiró ha sigut mereixedor del premi Periodista Gil Sumbiela, que atorga la Falla Periodista Gil Sumbiela-Assutzena. Esta distinció la reben aquells professionals de la comunicació que en el seu treball més promocionen les Falles. ¡Enhorabona!\nIndústria, de viatge pels temps (en cotxe)\nCom si de Regreso al futuro es tractara, la Falla Indústria-Sants Just i Pastor planteja viatjar fins l’Edat Mitjana, si és possible en cotxe. Almenys en els seus monuments, ja que la falla gran es desenrotlla en eixa època història, i en la infantil el protagonista és un automòbil. Ens aclarirem a continuació.\nPublicada 29 noviembre 2012\nGayano visita el taller, i Mestalla ¿què plantarà?\nI mentre l’Agrupació de Falles de Mestalla-Benimaclet es prepara per a presentar els seus projectes de falla este diumenge, la Falla Gayano Lluch-Doctor Marco Merenciano ha fet una volteta pel taller de Sergio Musoles per a vore com va la seua falla gran. L’artista plantarà per primera vegada en eixa comissió, i ho fa per la porta gran, en secció primera B.\nDiputada Campoamor, indumentària i xurros\nSegur que a més d’una diputada li agraden els xurros (en el bon sentit de la paraula), pero en la Falla Sant Vicent de Paül-Diputada Clara Campoamor a més els agrada la indumentària valenciana. Tant, que en la seua setmana cultural que s’inaugura hui no falta ni una cosa ni altra. Atent al programa, que hi ha per a tots els gustos.\nUns d’excursió amb colesterol, i altres de pallassos\nL’activitat fallera és molt variada: mentres unes comissions recorden als pallassos de la tele amb una innocent festa (la Falla Molinell-Alboraia), altres (El Clero, per a més detalls) se’n van a Requena a omplir la panxa d’embotit i vi. La qüestió és passar-ho bé i posar la punta del nas roja (amb la disfressa de pallasso en el primer cas, i pegant-li al vi en el segon).\nProjectes amb música, els de Quatre Carreres\nAltre lot de presentacions de projectes de falla el tenim el 2 de desembre, el qual correspon a l’Agrupació de Falles de Quatre Carreres. En ell hi haurà esbossos, com és habitual, però també un concert de música festiva i l’estrena mundial i fins i tot interplanetària de l’himne d’esta agrupació. Un pla on, a més de vore coses, se senten unes altres.\nAixò diu la famosa frase (encara que Groucho Marx afegiria: “i darrere d’ella, la seua dona”). Però sí és veritat que dels artistes fallers es coneix molt el treball, però poc altres aspectes que són els que veuen les seues parelles. Per este motiu, la Falla Plaça de Jesús ha organitzat una xarrada este divendres on sabrem el punt de vista de la dones dones dels artistes. Ara bé, sense […]


La màgia dels llibres: LA MORT, UNA LLIÇÓ DE VIDA?\nTenia moltes ganes de llegir aquesta obra de la Maria Vilanova, el primer que vaig llegir d’ella va ser «Entre dos fills» on la temàtica de la mort ja era present. La delicadesa i la cura amb què l'autora tractava aleshores el tema, em feia pensar que aquesta vegada no seriosa diferent. I no, no ho és pel que fa a les formes; però si pel que fa al fons. Aquí ens parla en primeríssima persona de com ella ha sentit i gestionat la mort de molts d'éssers estimats en un període massa curt de temps. Com s'ha enfrontat al dolor, a l'absència, a haver d'explicar als que sobreviuen quin ha estat el destí dels éssers estimats.\nLa Maria Vilanova es despulla emocionalment davant del lector. Explica les seves vivències, el seu dolor; aquest no poder més, però haver de seguir endavant ... Aquest haver de lluitar contra corrent. Parla del que hipòcrites que podem ser davant de tercers, de com amaguem els nostres sentiments, el no voler fer més llàstima de la qual ja donem ... Comparteixo amb ella aquest sentiment, aquesta manera d'enfocar el dolor, d'amagar-ho, de tragar-nos-el i quedar-te'l només per a nosaltres.\nL’autora comparteix amb el lector trossos del seu diari personal, reflexions, poemes llegits en els diferents funerals i cartes als diaris. Aconseguint d'aquesta manera un llibre intimista, proper i que ens pot ajudar —amb mi ho ha fet i molt— a fer-nos entendre que no som els únics que reaccionem de tal o qual manera davant de la mort d'un ésser estimat. Que les nostres reaccions són normals, que el dol no té una data de caducitat, que cadascú el gestiona com pot, el deixen, o com vol...\nCrec que «La mort, una lliçó de vida?» és una petita joia que hauríem de llegir tan quan ens hem enfrontat a la mort, perquè sabem que haurem de lluitar amb ella —perquè per sort o per desgràcia hi ha vegades que la mort no ens agafa de sorpresa, que l'esperem ... —. Com quan se'ns presenta sense previ avís i se'n porta a qui estimem.\nUna petita obra en format, poc més de cent pàgines, però una gran obra en contingut. Que recomano encara que no hàgim tingut cap experiència dolorosa.\nVaig deixar de marcar pàgines i subratllar frases en el moment en què em vaig adonar que estava marcant tot el llibre. No hi ha un apartat, un paràgraf, una frase, ni tan sols una paraula que estigui fora de lloc, que no ens arribi i ens deixi empremta.\nLes frases que remarco del llibre: la primera està treta del diari personal de l’autora i la segona són paraules pronunciades pel seu oncle en un dels enterraments. Amb les dues en sento completament identificada.\n«No hi ha cap mort que ens deixi indiferents. Però no totes les morts són iguals: vincles de parentiu o amistat, relacions de tantes classes [...] fan que la mort d’algunes persones ens colpegin més.»\njomateixa 18 de gener de 2017 a les 18:09\nEn parles molt bé, així que l'hauré d'anotar :D\nBotika 18 de gener de 2017 a les 20:42\nVaig llegir d'aquesta autora "Petites històries al replà de l'escala". Sens dubte, la Maria escriu molt i molt bé, però la temàtica de la mort ara mateix no em ve gaire de gust de llegir-la, potser més endavant.\nMaría Sánchez 17 de febrer de 2017 a les 22:36\nSuscribo totalmente tu análisis del libro. Acabo de leerlo y creo que es un libro muy recomendable para aprender algo más acerca de la muerte. Lo más valioso no es un libro teórico. No lo ha escrito un especialista, es un testimonio absolutamente real, alguien que sabe muy bien de que está hablando.\nM.Mercè 17 de gener de 2018 a les 15:12\nEn prenc bona nota, Bruixeta. Un petonàs.


Cocarrois de verdura » Bojos per la cuina\n« Conill amb cafè\nUs agraden els cocarrois? Si és així, en aquest mateix bloc trobareu la recepta dels de ceba que fan per Manacor, aquí….. Però avui volem suggerir-vos els de verdura. Hi hem posat espinacs, grells i coliflor, però hi podeu mesclar bledes, també. Això va a gustos.\nAquesta vegada incloem un vídeo perquè els que no n’heu fet encara vegeu una part del procés: des del moment que hem estirat la pasta fins que el cocarroi és tancat i a punt de coure.\nIngredients per a 10-12 cocarrois:\n100 g de saïm pomat\n70 g de suc de taronja\n450 g de farina fluixa (aproximadament)\nNetejau la verdura i posau-la a degotar dins un colador una estona. Eliminau els tronquets dels espinacs i tallucau-los. Desfeu-vos de les fulles de la coliflor i separau-ne els brotets. Han de ser regulars i petitons; això us facilitarà la tasca de farcir els cocarrois. Mesclau els brots de coliflor amb els espinacs. Incorporau-hi els grells tallats a rodanxes primes (aprofitau també les parts verdes tendres, no només la part blanca) i les panses.\nTrempau la verdura amb sal, pebre bord dolç i oli d’oliva verge. Remenau-la amb les mans per assegurar-vos que prengui bé el gust. Deixau reposar la verdura mentre preparau la pasta.\nPer fer la pasta, posau el saïm, l’oli, l’aigua, el suc de taronja i el vermell d’ou dins un bol i remenau tots els ingredients. Afegiu-hi la farina, no tota de cop, sinó per tandes, fins que vegeu que la pasta és homogènia i fàcil de treballar. Per comprovar-ho, agafau un tros de pasta, estirau-lo amb l’aprimador i provau de doblegar-lo. Ha de poder fer-se amb facilitat i la pasta no s’ha d’aferrar gens a les mans. Feis una bolla amb la pasta, tapau-la amb un pedaç i deixau-la reposar ¾ d’hora.\nPassat el temps de repòs, dividiu la pasta en 10 trossos. Folrau dues llaunes amb paper sulfuritzat.\nPer fer cada cocarroi, preniu un tros de pasta, estirau-lo amb l’aprimador procurant donar-li forma arrodonida. Abocau en el centre dues cullerades ben plenes de verdura. Intentau que la verdura no s’escampi per les voreres, perquè si els extrems s’impregnen d’oli llavors és difícil tancar els cocarrois. Tancau el cocarroi agafant els dos extrems i premeu amb els dits on acaba el farciment. Tallau el tros de pasta que sobra amb les tisores i guardau-lo. Aprimau un poc les voreres amb els dits i tancau el cocarroi com mostra el vídeo. Col·locau-lo damunt la llauna.\nAprofitau la pasta que us ha sobrat dels retalls per fer algun cocarroi més.\nQuan en tengueu una llauna quasi plena, enceneu el forn a 190º.\nEn ser plena la primera llauna i el forn calent, enfornau-la i coeu els cocarrois durant 40-50 minuts, o fins que tenguin color i siguin daurats de la part de baix.\nEn ser cuita la primera llaunada, enfornau la segona durant un període una mica més curt.\n27/3/2012 | Categoria: Receptes | 53 comentaris - Deixa el teu!


El proper dissabte 31 de gener el Moviment de Centre d’Esplai Cristians Catalans (MCECC) farà la seua assemblea general a la casa Artur Martorell de Segur de Calafell, i en allà es presentaran el tancament econòmic del 2014 i el pressupost del 2015.\nAquest pressupost, que se pot descarregar lliurement de la web, deixa entreveure algunes partides i desviacions poc clares, i que cal que la direcció pugui aclarir.\nCom en són els 180.000 € que van integres a la Fundació Pere Tarrés, cosa que suposa el 20,27% del pressupost. Mentre que només 32.000 €, el 3,3% del pressupost, es destinen a ajudes directes als centres. En altres paraules, per cada 1 € que rep cada esplai des del Moviment, el mateix MCECC en dóna 1.190 € a la Fundació Pere Tarrés. I això només de forma directa.\nClar que la Fundació ofereix serveis al Moviment, però el MCECC també fa sostenible el pressupost de la Fundació. Com els 73.500 € en lloguers d’espais que la Fundació ingressarà directament i que, si el MCECC no hi tingués aquest lligam, potser no ingressaria.\nO els costos de les publicacions, que són de 125.539,43 €. Si només entren 44.000 € en subscripcions (4.000 € menys que el pressupostat el 2014), com s’acaben de cobrir els 81.500 € que falten per arribar als 125.539 €? Si a cap lloc de la revista es fa referència al MCECC i si és una revista de la Fundació, perquè ha de passar pel pressupost del Moviment? D’això se’n diu «ser cornuts i pagar el beure».\nQuan el pressupost sigui més clar i el veritable objectiu del MCECC siguin els esplais i no les fundacions, aleshores sí que molts esplais ens plantejarem l’adhesió al Moviment. Mentrestant, ens quedem com estem.\n(Esplai El Trop)


Ràdio Balaguer - La Paeria de Balaguer fa una valoració molt positiva de la trobada d'aquest dimarts del paer en cap amb els balaguerins mitjançant la xarxa Instagram. Aquest tipus de trobades es repetiran periòdicament.\nLa Paeria de Balaguer fa una valoració molt positiva de la trobada d'aquest dimarts del paer en cap amb els balaguerins mitjançant la xarxa Instagram. Aquest tipus de trobades es repetiran periòdicament.\nAquest dimarts el paer en cap de Balaguer, Jordi Ignasi Vidal, va fer una trobada amb els ciutadans mitjançant la xarxa Instagram.\nAmb el títol, ‘Com afronta Balaguer la desescalada?’ els balaguerins van poder formular en directe aquelles qüestions que els preocupen en el dia a dia, tan pel que fa al període de confinament com de cara al futur més immediat.\nEntre altres preguntes, Vidal va respondre a dubtes sobre la previsió de reobertura dels cementiris, que va fixar amb el canvi a la fase 1, o el retorn del mercat a la normalitat, del que va explicar que s'està a l'espera de les recomanacions de Salut sobre distàncies entre parades per repartir l'espai.\nTambé es va parlar sobre la reobertura de les piscines. Vidal va explicar que està previst obrir-les, però s'està a l'espera de les normes del Departament de Salut, ja que les que ha passat el Ministeri són impossibles de complir, en tractar-se de mesures com: desinfectar 2 cops al dia tot l'espai, distanciar la gent 2 metres dins l'aigua i prohibir esquitxar, entre altres. També s'estudia com racionalitzar l'estada limitant per hores el temps d'ús per cada persona.\nHi va haver també preguntes sobre neteja urbana i en totes elles el paer va fer una crida al civisme. Va explicar, a més, que no s'estan netejant els carrers a màquina perquè la maquinària de què es disposa, amb els raspalls, no és apropiada per evitar aixecar pols de terra, que pot estar contaminada.\nTambé la mobilitat va tenir el seu espai en preguntar per l'ampliació de zones exclusives per a vianants. En aquest sentit, la resposta va ser que des de la Paeria s'entén la postura però Vidal va explicar que a Balaguer no hi ha carrers amples per reduir carrils i s'estudia l'equilibri i implicacions que tindria per un carrer deixar-lo completament per a vianants.\nAixí doncs, de moment es treballa més en la línia de fer passos elevats o posar reductors de velocitat, més que no pas fer-los exclusius per vianants. També s'estudia fer zones lliures de cotxes només el cap de setmana.\nEls excrements dels gossos o la implantació de camins escolars a la zona de l'eixample van ser altres temes tractats.\nDes de la Paeria de Balaguer es fa una valoració molt positiva de la trobada, tant per les preguntes realitzades, que donen una visió d’algunes de les qüestions que preocupen als ciutadans, com per la participació en aquesta que hi va haver. De fet, la Paeria ja es planteja mantenir aquestes trobades de forma periòdica.


Riudoms decideix!: PROTOCOLS I DOCUMENTS ORGANITZATIUS PER A DUR A TERME LES CONSULTES (DOCUMENTS EN FORMAT PDF)\nPROTOCOLS I DOCUMENTS ORGANITZATIUS PER A DUR A TERME LES CONSULTES (DOCUMENTS EN FORMAT PDF)\nProtocol Organitzatiu de la Consulta sobre la Independència\nProtocol Organitzatiu per portar a terme la Consulta sobre la Independència als municipis que ho desitgin.\nReglament Electoral de la Consulta sobre la Independència\nReglament Electoral per organitzar la jornada electoral de la Consulta sobre la Independència i la campanya de vot anticipat.\nActa de vot anticipat\nActa de vot anticipat per portar el registre de totes les persones que han exercit aquesta modalitat de vot.\nRegistre-llistat de votants de la jornada electoral\nRegistre-llistat de votants per controlar les persones que ja han exercit el seu dret a vot durant la jornada electoral.\nActa final de la votació de la jornada electoral\nActa final de la votació de la jornada electoral per entregar a la Comissió Electoral Local i on s´especificarà el resultat de la Consulta per cadascuna de les meses.\nEl joc sobre l´autodeterminació\nEl "joc sobre l´autodeterminació" és un exercici didàctic adreçat als alumnes dels centres educatius de secundària per comprendre i difondre què és el dret de decidir i a l´autodeterminació. Amb aquesta activitat que es pot organitzar en horari de tutoria, de l´assignatura de ciutadania o en horari no lectiu volem incentivar la participació dels joves en la Consulta sobre la Independència.\nDocument didàctic per explicar als centres educatius de secundària què és el dret de decidir i el dret a l´autodeterminació.\nEines per a la Campanya de participació i per aconseguir finançament\nAquest document és una guia útil per organitzar una bona campanya de participació amb l´objectiu de mobilitzar la ciutadania a votar en la Consulta sobre la Independència. A més, us proposem una sèrie de vies per finançar les despeses que ens ocasionarà la campanya.\nEines per coordinar i organitzar els voluntaris\nAquest document proposa una distribució òptima dels voluntaris locals per organitzar amb garanties la Consulta sobre la Independència. A més, detalla les tasques que, com a mínim, cadascuna de les àrees de responsabilitat han de portar a terme.\nEines per organitzar la logística i les comandes de material\nAquest document detalla tots els elements físics que necessiteu per portar a terme la consulta. També s´exposa com a partir de mitjans de novembre podreu fer les comandes de material que necessiteu al web www.referendumindependencia.cat.\nEines de Comunicació i Premsa\nAquest document detalla els objectius que ha de tenir tota campanya de comunicació i els canals que podeu utilitzar per tal de comunicar als mitjans i a la ciutadania en general les vostres activitats.\nActa del Consell Plenari de la Coordinadora per la Consulta sobre la Independència\nActa dels acords presos en la reunió del Consell Plenari de la Coordinadora per la Consulta sobre la Independència que es va reunir el dissabte 24 d´octubre a Arenys de Munt. Entre d´altres acords, es van aprovar els objectius de la Consulta sobre la independència.\n24 Octubre Arenys de Munt - Programa d´activitats\nPrograma d´activitats del Consell Plenari de la Consulta sobre la Independència, on estan convidades i convocades totes les Comissions Organitzadores Locals, a celebrar el dia 24 d´octubre de 16:00 a 20:00h a la Sala Municipal (Ajuntament) d´Arenys de Munt.\nAcord de la societat civil per crear una estructura organitzativa de la Consulta sobre la Independència.\nNota de premsa - Barcelona 17 de setembre de 2009\nEn aquest document hi trobareu els acords a què van arribar les diferents entitats i plataformes cíviques que integren la coordinadora per la consulta sobre la independència el passat 17/09/2009 a Barcelona.