Quina diferència hi ha entre els procediments i les funcions emmagatzemades a MySQL? 2020\nQuina diferència hi ha entre els procediments i les funcions emmagatzemades a MySQL?\nUNA FUNCIÓ sempre retorna un valor mitjançant la sentència de devolució. - Escenaris pràctics, quan s'espera que es retorni un valor, que al seu torn ajudi a la computació en resta de codi\nPROCEDIMENT pot retornar un o més valors mitjançant paràmetres o pot no tornar-ne cap.\nEls paràmetres IN, OUT, INOUT són diferents. IN serà l’entrada al procediment. OUT serà la sortida del procediment i això ajuda a obtenir la sortida del procediment. INOUT normalment un mateix paràmetre es comporta tant com a entrada com a sortida.\n2. Les funcions s’utilitzen normalment per a càlculs en què com a procediments s’utilitzen normalment per executar la lògica empresarial.\n3. Una Funció només retorna un valor. El procediment pot retornar diversos valors (màxim 1024).\n4. El procediment emmagatzemat sempre retorna un valor enter de zero per defecte. Mentre que els tipus de retorn de funcions podrien ser escalars o valors de taula o taula. Això es deu a les funcions destinades principalment a la computació\n5. Els procediments emmagatzemats tenen un pla d’execució precompilat, on les funcions no ho són. - A causa del pla precompilat, per a rutines, es prefereix molt el procediment emmagatzemat.\n6. Una funció pot trucar-se directament per una instrucció SQL com select_nom_funció de dual, mentre que els procediments no es poden.\n7. El procediment emmagatzemat té la seguretat i redueix el trànsit de xarxa i, a més, podem trucar al procediment emmagatzemat en qualsevol núm. d'aplicacions alhora.\n8. Una funció es pot utilitzar a les consultes SQL mentre que un procediment no es pot utilitzar a les consultes SQL. Això causa una diferència important de la funció b / w i els procediments.\nEspero que us ajudi !!!\nNo dubteu en mantenir-vos en contacte a través de tltpriya2003@gmail.com (mailto: tltpriya2003@gmail.com) o Happyprogramguidingfrompriyaraj (Happyprogramguidingfrompriyaraj)\nEls procediments emmagatzemats són objectes de compilació prèvia que es compilen per primera vegada i es guarda el format compilat que s'executa sempre que es truca. Però la funció es compila i s’executa cada vegada que s’anomena. Els procediments emmagatzemats s’utilitzen com a scripts i les funcions s’utilitzen com a mètodes Procediments emmagatzemats no poden retornar una variable de taula on com a funció pot fer-ho, podeu utilitzar procediments emmagatzemats per alterar els paràmetres de l’entorn del servidor on com utilitzant funcions que no podeu.\nPer obtenir més detalls, visiteu: Una revisió més àmplia sobre la funció i el procediment emmagatzemat a SQL Server\nTant les funcions com els procediments emmagatzemats són una seqüència d’instruccions SQL emmagatzemades a la base de dades per a un accés futur.\nProcediments emmagatzemats: no es pot anomenar un procediment a partir de les instruccions DML. Les proves s’analitzen i es compilen. Els processos s’utilitzen principalment per processar les tasques.Procedure no retorna value.procedure pot retornar més d’un valor mitjançant el paràmetre OUT. Es guarden en compilats. format a la base de dades en què es compilen com s'executen funcions i s'executa el temps d'execució. S'utilitza un procediment per executar lògica comercial.\nFuncions: les operacions DML realitzen funcions. Les funcions sempre retornen un valor únic a la persona que truca. Les funcions s’utilitzen principalment per calcular valors.Una funció s’utilitza per calcular un valor. El tipus de devolució pot ser escalar o taula o valors de taula.\nLlegiu més diferència aquí


Un govern que continua proposant augmentar recaptació, però que ho fa des d'una òptica conservadora | Terrassa en Comú\nUn govern que continua proposant augmentar recaptació, però que ho fa des d'una òptica conservadora\nAvui en roda de premsa hem presentat el nostre posicionament respecte a la proposta d'Ordenances Fiscals (OOFF) que ha presentat l'equip de govern (PSC+CiU) per tal que siguin aprovades inicialment en el Ple extraordinari del pròxim dia 28 d'octubre.\nEn primer lloc, cal tenir present que després d'haver viscut ja un any complert d'aplicació d'OOFF que es van aprovar anys passat estem en disposició de valorar la proposta d'OOFF no només des del seu contingut sinó també des de la valoració de l'ús i aplicació que ha fet l'equip de govern d'aquestes. Durant aquest període hem pogut constatar quelcom que ja vàrem advertir durant el debat de les OOFF d'aquest any. Per tal de millorar el funcionament d'aquest Ajuntament no és suficient amb la justificació que s'han d'incrementar els impostos. És imprescindible millorar l'eficiència i la gestió política dels recursos. La solució als greus problemes que han generat governs anteriors del PSC (deute acumulat, sentències judicials, etc.) a la ciutat no se solucionen únicament recaptant més, i segurament en alguns casos és necessari però no és suficient, i el que cal és que hi hagi un projecte que justifiqui la recaptació i la despesa. I efectivament, tot i haver incrementat la recaptació l'any anterior, és molt difícil identificar millores sensibles en la gestió municipal, fins i tot podem trobar que en alguns casos s'ha empitjorat.\nPer tant, malgrat que ara fa un any atorguéssim un vot de confiança a la proposta que ens van presentar el govern, un any després podem afirmar que no s'ha guanyat la nostra confiança, ans al contrari. Mantenim els nostres seriosos dubtes respecte la capacitat de l'actual govern del PSC i CiU per tirar endavant la ciutat. La sensació és de descontrol i desorganització és cada cop més generalitzada i la manca de criteri polític és permanent. S'ha constatat, tal com havíem advertit, que no existeix projecte polític en aquest govern. Ja especificarem en el de bat de pressupostos, però del conjunt de propostes que va fer TeC als pressupostos 2016 i que el govern va acceptar no s'ha avançat pràcticament res en cap d'elles.\nRespecte a la proposta d'OOFF per a l'any 2017, als dubtes inicials expressats anteriorment hem afegit que no podem compartir i acceptar la proposta que se'ns ha presentat. Una vegada més es tracta d'una proposta que pretén augmentar la recaptació de manera simple i general. Sense cap criteri polític, a partir d'un increment genèric (0,5%, i un 5% específic per la taxa de residus), com si l'únic objectiu fos quadrar números. Sense cap voluntat, i aquesta ens sembla molt greu, d'incrementar el criteri de progressivitat dels impostos i taxes municipals, per tant la voluntat d'avançar en criteris de justícia social a la ciutat, precisament en uns moments que sembla més necessari que mai. La proposta que ens presenten és d'absurda continuïtat.\nPer tant, ens trobem en una situació que per nosaltres és encara més complicada que l'any anterior. Un govern que continua proposant augmentar recaptació, però que ho fa des d'una òptica conservadora, és a dir, sense criteris per tal d'afavorir que aquells que més tenen puguin aportar més. I a més a més havent certificat la seva incapacitat per liderar políticament un canvi en la gestió i funcionament de l'Ajuntament.\nPer tots aquests motius és evident que no ens agrada la proposta, que no ens podem identificar amb ella, i que per tant no podem donar suport. Tanmateix, no hem volgut deixar l'oportunitat de treballar i proposarem esmenes amb l'objectiu d'introduir correccions en els greus defectes que observem. Amb l'objectiu també de poder incorporar a la discussió i per tant amb la voluntat d'incidir en els pressupostos per l'any vinent. La discussió de les ordenances, els ingressos, és indissociable del pressupost, el destí dels ingressos.\nPer tant, les següents esmenes que no s'han d'interpretar des d'una voluntat de corresponsabilitzar-se, ja que no ens agrada la concepció de la proposta, sinó des d'una lògica pal·liativa i amb l'objectiu fonamental d'aplicar criteris de progressivitat.\nRespecte a el nou quadre bonificacions considerem adequat el nou indicador i mètode d'escalat, ja que incrementa en nombre de llars beneficiàries, però en canvi no s'ha corregit el fet que penalitzi als perfils amb menys recursos. Per tal de garantir i potenciar la progressivitat de les bonificacions i evitar que s'impacti negativament sobre els perfils més necessitats cal ajustar els percentatges de bonificació de cada tram, tant pel quadre general com pel corresponent a la taxa de residus.\nCongelar taxes dels serveis bàsics:\n- Taxes d'utilització d'instal•lacions esportives municipals, equipaments culturals, edificis municipals, horts urbans. Tanmateix hem proposat que s'estudi la possibilitat de rebaixar taxa d'instal•lacions esportives i piscines d'acord amb l'increment de recaptació que es pugui produir.\n- Servei Baumann servei joventut.\n- Serveis socials: Servei d'Ajut a Domicili, Servei de menjar a domicili i Servei de teleassistència.\nAplicar bonificacions als següents serveis que fins ara eren exclosos:\n- Ampliació horària de les escoles bressol.\n- Serveis complementaris de les escoles bressol.\nPer tal de trencar amb l'absurd increment lineal proposem incrementar un 5% el tipus de gravamen d'usos diferenciat corresponent al 10% dels immobles de més valor.\nAvancem que en els pressupostos proposarem dues línies de subvencions destinades a afavorir dos tipus d'activitat que considerem estratègiques a la ciutat: activitats de tipus cultural i la creació o cessió d'habitatge destinat a lloguer social o en règim cooperatiu.\nRespecte a la proposta de nova classificació de carrers en 5 categories. Valorem molt positivament la voluntat i l'exercici de posar criteri objectivable a una classificació que havia arrossegat modificacions i alteracions, que provocava que alguns casos concrets hi ha hagués carrers per sota de la categoria que els hi corresponia. En canvi no considerem adequat que el fet d'augmentar en una nova 5a categoria signifiqui rebaixar l'índex mínim que existia en aquests moments, i per tant rebaixar l'impost a algunes activitats. Per tant proposem, o bé mantenir 4 categories, o bé 5 categories però mantenint en la 5a categoria l'índex menor que existeix actualment. Recordem que l'IAE el paguen les activitats amb un volum de negocis superior a 1 milió euros.\nAPROFITAMENT SÒL VIA PÚBLICA:\nProposem incrementar un 10% les taxes per instal•lació d'elements o suports publicitaris i per caixers de bancs situats en façana al carrer.\nL'augment del 5% proposat pel govern es correspon exactament a l'augment de despesa que existirà pel transport a l'abocador. Això no obstant, com que la preocupació fonamental que mantenim és per l'eficiència i el criteri de la gestió del servei demanarem el compromís de l'equip de govern d'aprovar el Pla de Prevenció i Gestió de Residus que està redactat ja fa més d'un any i inexplicablement no s'ha volgut aprovar.


Notícies - Plàcid Garcia-Planas acosta a Sant Cugat una altra visió sobre les guerres\nPlàcid Garcia-Planas acosta a Sant Cugat una altra visió sobre les guerres\nEl periodista, en una imatge d'arxiu / Foto: IEC CC BY 3.0\nel 31/gen/19 Martí González Cultura PDF\nEl Museu del Monestir acull aquest dijous a dos quarts de set de la tarda la xerrada del periodista i escriptor Plàcid Garcia-Planas 'Jazz al despatx de Hitler. Les paradoxes de la història', basada en el seu llibre homònim. El reporter de la secció internacional de 'La Vanguardia' presentarà paradoxes de la història, amb curiositats i anècdotes que expliquen l'atrocitat de les guerres actuals. També és director del Memorial Democràtic.\nEl llibre explica fets com que els soldats afganesos gravaven el combat amb els seus mòbils, com suïcides de Cisjordània s'immolen amb samarretes del Barça i el Madrid i que just al lloc on van penjar Mussolini és ara un McDonald's.\nPlàcid Garcia-Planas ha cobert les guerres de Iugoslàvia, les del Golf, i conflictes del Líban, Israel i Palestina i Afganistan, entre d'altres. Per l'obra 'Jazz al despatx de Hitler', el reporter ha guanyat el Premi Godó de Periodisme d'Investigació i Reportatge.


El propòsit d'aquesta assignatura és donar als alumnes les eines adequades per a la gestió de l'empresa cultural, amb especial incidència a l'àrea econòmica. A aquest efecte, s'elabora, s'executa i es liquida pressupostos i s'estudia els conceptes més importants relacionats amb comptes de resultats, balanços i altres aspectes de la vida econòmica de les empreses. Paral·lelament, s'estudia les eines i la legislació més destacada amb que ha de tractar un gestor cultural: tributació, subvencions, contractació, etc.\nCreació d'Empresa Cultural (3 ECTS)\nEn aquesta assignatura es desenvolupen en l'alumne les habilitats i competències que ha de tenir un emprenedor cultural, aplicant coneixements adquirits en altres matèries per a la creació d'empreses culturals. La creació d'una empresa requereix una rigorosa anàlisi de l'entorn, la identificació del públic, la definició del producte que l'empresa va a oferir, la correcta organització interna i l'elaboració de plans estratègics de comunicació i màrqueting. Es tracta d'aprendre a realitzar un autèntic "pla d'empresa", que és essencial per a la consolidació i el posicionament en un sector cultural.\nGestió de la Indústria Audiovisual (3 ECTS)\nL'objectiu de l'assignatura és analitzar la naturalesa dels productes audiovisuals de contingut cultural, les dinàmiques de les companyies i la nova cultura visual digital que sorgeix de l'evolució de la xarxa, mòbils, realitat virtual, etc. Ofereix a l'alumne una base conceptual sobre la indústria audiovisual tradicional, a més d'una reflexió sobre l'evolució que estan tenint els mitjans.\nGestió de les Arts Escèniques (3 ECTS)\nL'objectiu és formar professionals polivalents, capaços de planificar, gestionar i avaluar polítiques públiques i privades en el sector de les arts escèniques i musicals. L'assignatura pretén introduir a l'alumnat en el coneixement específic de la metodologia i en la dimensió aplicada de la gestió cultural relacionada amb el món de les arts escèniques i en l'organització d'espectacles musicals i programacions de cicles i temporades de concerts.\nVa acabar els seus estudis de direcció artística i dramatúrgia a l’ESAD Institut del Teatre de Barcelona el 2003. Va ser assistent de producció als Tallers de l’ESAD de Barcelona (Institut del Teatre) el 2001; assistent de producció a la companyia catalana de dansa Metros, dirigida per Ramon Oller entre el 2001 i el 2002; coordinador de producció d’Espai Lliure, un dels dos emplaçaments del Teatre Lliure de Barcelona el 2002. Entre el 2004 i el 2008 es va encarregar de la direcció artística de les activitats teatrals de la Universitat de Girona. Des del 2008 s’encarrega de la direcció artística de la companyia teatral Dimitri Ialta. Entre el 2003 i l’octubre del 2010 ha estat cap de Programació, encarregat d’assistència en programació, producció i suport a la promoció internacional del festival Fira de Teatre al Carrer de Tàrrega (Espanya). Des de l’octubre de 2010 és el director artístic de la Fira.\nProductor de televisió. Llicenciat en Estudis d’Història de l’Art i Comunicació a la Freie Universität de Berlín (Alemanya) i a Edimburg University (Gran Bretanya). Col·laborador en periòdics i revistes de media art i cinema. Ha estat project manager i comissari en el Museum for Cinematography (Potsdam, Alemanya); commissioning editor en el departament de cinema de la television channel 3sat (Alemanya/Àustria/Suïssa); lector/desenvolupament de guió (ficció/senar-ficció) per a productores de Berlín i Hamburg. És productor/autor de documentals des de 2005 per a productores de Berlín, Hamburg i Barcelona per a cadenes com a ART, 3sat, ARD, ZDF, RAI, YLE, Tv3.\nProductor, guionista i director de cinema, teatre i òpera. Ha ocupat el lloc de vicepresident de l’Associació de Cineastes Polonesos, durant el 1974 i el 1981, i ha presidit la FERA (Federació Europea de Realitzadors Audiovisuals). Des del 1979 dirigeix TOR Film Studio de Varsòvia, productora de grans títols. Durant els últims anys, a la seva dedicació al cinema hi ha sumat la feina com a professor, des del 1992, a la Universitat de Silesia (Katowice, Polònia); ha estat articulista al setmanal polonès “Polityka” i membre de la Comissió Pontifícia de la Cultura al Vaticà.


Programes de Doctorat i Comitè de Graduació | BSC-CNS\nProgrames de Doctorat i Comitè de Graduació\nEl BSC-CNS ofereix l’oportunitat d’estudiar un doctorat en temes relacionats amb la Computació d’Altes Prestacions i la seva aplicació a les Ciències de la Vida, Ciències de la Terra i Ciències Físiques en un reconegut Centre d’Excel·lència Severo Ochoa.\nAl BSC-CNS, els alumnes gaudiran d’un entorn únic per estudiar el doctorat, ja que aquest és un dels principals centres de supercomputació d’Europa i seu del Centre de Tecnologia IBM-BSC per Supercomputació, l’Intel-BSC Exascale Lab i el Centre de Recerca BSC-Microsoft. A més, el BSC-CNS és també un proveïdor clau de formació en Computació d’Altes Prestacions com a Centre de Formació Avançada (PATC) de PRACE i Centre d’Excel·lència CUDA (CCOE) i manté una estreta relació amb la Universitat Politècnica de Catalunya - BarcelonaTech.\nUn dels principals avantatges d’unir-se al BSC-CNS per cursar estudis de doctorat és el seu programa de tutoria, que és un esforç de col·laboració que té com a objectiu introduir als seus beneficiaris a les xarxes professionals relacionades amb la matèria per desenvolupar les seves capacitats laborals i facilitar la seva capacitat per prendre decisions informades sobre el seu desenvolupament professional.\nEls alumnes de doctorat també poden participar en el Simposi Internacional de Doctorat anual del BSC-CNS, que ofereix formació especialitzada i constitueix un fòrum en el qual els estudiants de doctorat i els investigadors postdoctorals poden presentar els resultats i les conclusions dels seus treballs de recerca mitjançant xerrades, sessions i debats.\nA continuació, presentem alguns dels programes que estan actualment afiliats (sense estatut d’associat) al BSC:\nPrograma de Doctorat d’Arquitectura de Computadors (UPC)\nPrograma de Doctorat de Biomedicina (UB)\nProgrames de Doctorat d’Ingenieria Ambiental (UPC)\nEl Programa de Doctorat del BSC\nEl Programa de Doctorat del BSC especifica el què els estudiants de doctorat han d’acomplir per tal de completar amb èxit els estudis de doctorat. Això inclou participació en formacions específiques per a estudiants de doctorat, presentacions en conferencies, publicació d’articles, mobilitat i altres requeriments integrals als estudis de doctorat.\nDins del Programa de Doctorat del BSC s’ha dissenyat un Programa de Formació específic per al desenvolupament dels doctorands i la seva carrera professional en cada any els seus estudis. Aquest programa proporciona els mecanismes de suport necessaris per a que els doctorands al BSC optimitzin el temps i els recursos i garantir tesis excel·lents i el desenvolupament personal i professional com a investigadors de primer nivell. S’espera que cada estudiant adquireixi un coneixement bàsic sòlid en un ample ventall de temes.\nPer obtenir més informació sobre el Programa de Doctorat del BSC i el Programa de Formació per a doctorands podeu contactar el departament d’ Education & Training al BSC: education [at] bsc [dot] es.\nOportunitats de doctorat\nEl BSC ofereix oportunitats per a aquelles persones que acaben estudis de doctorat en les àrees de Supercomputació, Computació d’Altes Prestacions o la seva aplicació en Ciències de la Vida, Ciències de la Terra i Enginyeria. Oferim beques de doctorat i postdoctorat en col·laboració amb la Fundació La Caixa, CONACYT, els programes Marie Curie i Juan de la Cierva i diversos projectes de recerca i xarxes.\nComitè de Graduació\nSupervisió general del programa de doctorat al BSC i de les polítiques dels estudiants de doctorat, assegurant la qualitat del programa de doctorat i dels seus estudiants.\nComitè de Graduació al BSC\nComitè fixe composat per:\n2 responsables de grup - Xavier Martorell Bofill, David Torrents Arenales\nDirectora de Education & Training - Maria-Ribera Sancho Samso\nRepresentant de recursos humans - Anaïs Delastre\nComitè de Graduació estarà en el procés de establir regulacions i procediments interns.\nS’afegiran membres addicionals un cop s’hagin aprovat aquests procediments.\nPrincipals responsabilitats del Comitè de Graduació\nProposar, revisar, analitzar, finalitzar i aprovar els processos i les polítiques del centre relacionat amb el programa de doctorat i els seus estudiants.\nAconsellar en l’admissió de candidats de PhD a entrar al BSC.\nAvaluar els progressos i el rendiment acadèmic dels estudiants de PHD en les revisions anuals i donar-los una avaluació als estudiants.\nAutorització de preavaluació de la presentació de la tesis del doctorand.\nDecidir en la continuació de l’estudiant de PhD.\nAutoritzar la sol·licitud d’extensió.\nPromocionar iniciatives i esdeveniments relacionats amb el programa de PhD.\nPromocionar les bones pràctiques en el programa educacional.\nFer reunions freqüents per debatre i resoldre dubtes relacionats amb el programa i els estudiants de PhD.\nDecidir en excepcions.\nDesprés d’haver-se establert el Comitè de Graduació, se’ls hi assignarà més responsabilitats.\nPer contactar al Comitè de Graduació, si us plau escriviu-los a graduate [dot] committee [at] bsc [dot] es (subject: PhD) .


El passat dijous, dia 21 vam poder celebrar el Nadal amb el Cardenal Omella, el bisbe Agustí i els bisbes auxiliars de Barcelona Sergi i Toni, juntament amb els formadors del seminari. Es va iniciar la celebració amb una Eucaristia, seguit d’un sopar, en acabar vam cantar nadales i recitar poemes. Es va viure un […]\nINSTITUCIÓ D’ACÒLITS AL SEMINARI CONCILIAR DE BARCELONA\n“L’autoritat no és poder […] Aquest servei que hem d’exercir amb la nostra vida, l’hem d’exercir amb saviesa“. Acompanyats d’aquest consell de l’arquebisbe Omella, els sis seminaristes citats el 13 de novembre al Seminari Conciliar de Barcelona, van ser instituïts acòlits. Els joves, provinents de les diòcesis de Sant Feliu de Llobregat i Barcelona, van rebre aquest ministeri […]\nINAUGURACIÓ OFICIAL DEL CURS 2017/18 DEL SEMINARI\nEl Seminari inaugura el curs 2017-18 amb amb vuit noves incorporacions a les aules de Barcelona i Sant Feliu. El Seminari Conciliar de Barcelona ha obert, aquest 13 de setembre, el curs 2017-18 amb diverses noves incorporacions. Entre aquestes, els dos bisbes auxiliars, Mons. Antoni Vadell i Mons. Sergi Gordo– recentment ordenats- i els vuit nous seminaristes, un de Sant Feliu i […]\nUna vegada més, els seminaristes de la diòcesi de Barcelona i Sant Feliu ens vam reunir a la Cerdanya, concretament a la residència Immaculada de Tartera. L’entorn va col·laborar que l’ambient de la convivència fes propici el recolliment durant el dia de recés i poder gaudir de la natura fent una excursió l’endemà tots plegats.És […]\nExercicis espirituals per a seminaristes d’etapa pastoral\nDel 27 d’agost a l’1 de setembre han tingut lloc a la Casa Mare de Déu de Montserrat, de Caldes de Montbui, una tanda d’exercicis espirituals, predicats per Mn. Víctor Cardona, prevere de la diòcesi de Tortosa, adreçada als seminaristes de tot Catalunya que es troben a l’etapa pastoral. Un cop acabats els estudis de […]\nMinisteris de lectorat i acolitat\nOnze seminaristes de Sant Feliu i Barcelona fan els primers passos vers el presbiterat en una celebració amb l’arquebisbe Omella i tots els amics i familiars. “No he vingut a ser servit, sinó a servir”. Amb aquestes paraules de Jesús l’arquebisbe de Barcelona, Mons. Joan Josep Omella explicava la missió a què estan cridats els […]\nXXIVª trobada d’escolans de Barcelona i Sant Feliu\nEl Seminari Conciliar de Barcelona va organitzar, el passat dissabte, 6 de maig, amb el professorat i els seminaristes, la XXIVª Trobada anual d’Escolans amb un centenar de joves de Barcelona i Sant Feliu. Escales amunt, escales avall, aquest va ser part de l’exercici que van fer els escolans de Barcelona i Sant Feliu que […]\nVisita de Mons. Patron Wong\nEl dimarts 2 de maig, al Seminari Conciliar de Barcelona, el Secretari de la Sagrada Congregació per al Clergat, Mons. Jorge Carlos Patrón Won, amb la presència dels Bisbes de Barcelona, Urgell, Terrassa, Tortosa i Auxiliars de Terrassa i de Barcelona, i dels Rectors dels Seminaris de Catalunya (Barcelona, Terrassa i Interdiocesà) i dels seminaristes […]\nEl 19 de març és el dia de Sant Josep i dia dels Seminaristes. En aquesta data tan assenyalada i tercer diumenge de Quaresma, l’Església de Barcelona ha celebrat l’ordenació de quatre joves diaques nous: el Josep Roca, el Pere Alavedra, l’Alberto Moreno-Palancas i l’Iñaki Marro. L’acte ha tingut lloc a la basílica de la […]\nLa Delegació de Joventut i el Seminari Conciliar de Barcelona van organitzar aquest dissabte passat, 18 de març, la Vetlla de Pregària per les Vocacions, organitzada en el marc del Dia del Seminari que té lloc per Sant Josep. El bisbe auxiliar de Barcelona Mons. Sebastià va presidir la trobada, on no van faltar els […]\nORDENACIONS DIACONALS I SACERDOTALS L’Església de Barcelona ja compta amb set nous ministres: ci...\nEUCARISTIA EN SUFRAGI DELS FAMILIARS DIFUNTS El divendres 3 de novembre tindrà lloc al Seminari Conciliar...\nVetlla de pregària per les vocacions El passat dissabte, 21 de març, la capella del Seminari Conc...


Alarma pels robatoris a un bloc de pisos de la Seu i els marcadors apareguts en altres immobles - Altaveu el diari digital d'Andorra\nAlarma pels robatoris a un bloc de pisos de la Seu i els marcadors apareguts en altres immobles\nEls fets han coincidit amb el temps amb els furts detectats a un edifici de Santa Coloma i des de la policia andorrana no es descarta que puguin estar relacionats\n30/12/2021 (20:06 CET)\nUn dels marcadors trobats al bloc de la Seu. Mossos d'Esquadra\nAlarma a la Seu d’Urgell pels robatoris constatats en dos pisos de la població. A banda els Mossos d’Esquadra han volgut alertar de la presència de marcadors a altres habitatges de la localitat. És a dir, avisos que permeten als lladres controlar si els immobles estan o no ocupats. L’advertència del cos d’ordre català arriba just uns dies després que es constatés un fet similar a domicilis del país. Fonts de la policia no descarta que pugui haver-hi alguna relació.\nEls Mossos han llançat l’avís aquest dijous a través d’un comunicat. En ell, s’indica que el cos va rebre la denúncia pels robatoris amb força soferts en un bloc de pisos del carrer Guillem de Plandolit. Els agents es van desplaçar al lloc dels fets i van realitzar una inspecció ocular. Això els va permetre localitzar en la part superior de les portes les restes d’uns fils de pegament. Continuant la revisió en van trobar més a altres portes.\nAquests marcadors uneixen la porta amb el marc. Serveixen als lladres per controlar si hi ha algú vivint. Per exemple, també es van localitzar al país en l’onada de furts viscuda el passat agost. Des del cos d’ordre català s’indica que generalment apliquen el pegament, o algun material similar, en totes les portes d’un edifici i retornen l’endemà. Si el marcador està intacte, indicant que no hi hauria ningú a l’interior, seleccionen el pis i forcen la porta.\nDes dels Mossos s’ha volgut demanar a la població de la Seu que estigui alerta. I, sobretot, que si detecten més d’aquests marcadors, avisin. Al mateix temps, s’ha ampliat la recerca per la zona per intentar trobar-ne més.\nLa policia investiga almenys un robatori en un habitatge de l’avinguda Santa Coloma\nL’avís arriba pocs dies després que la policia andorrana rebés la denúncia per uns furts comesos a dos piso de Santa Coloma. En aquests casos, el que es van emportar els lladres van ser diners, rellotges i joies. Fonts de la policia andorrana han posat en relleu que, per ara, no s’ha rebut cap més avís sentit. Sobre si els delictes comesos al Principat i a la Seu poden tenir alguna relació, s’ha explicat que no es pot pas descartar.


La Lleganya: Slán leat, Dublin!\nSlán leat, Dublin!\nAdéu a Dublin. Adéu a l'Amlin. Adéu a la temporada. Divendres passat, Jerome Porical va barrar el pas amb les seves puntades al retorn a la capital d'Irlanda deu anys després. Ni aconsseguir més assajos ni tenir el públic de la teva banda és garantia quan no s'acaba de concretar tot i dominar, quan no s'aconsegueixen punts perquè el teu xutador no té el dia, quan la melé té més de fase de pèrdua que de fase de conquesta ...\nTrist comiat el protagonitzat divendres pels Arlequins: crucificats per Porical, autor de vint dels vint-i-cinc punts aconseguits pels de París, amb una eficàcia de set sobre vuit. Gran primera part dels Catalans, que se n'anaren al descans amb un estret marge a favor; i és que tot i avançar-se l'Stade als vuit minuts gràcies a una puntada de Porical (qui si no?), dos assajos, de la mà de Guirado i Hook, i una penalitat transformada també pel gal·lès, van permetre els catalans encarar el segon temps amb un 13 a 9 favorable. Però amb Tuilagi a la banqueta, substituit per Guiry, per una lesió al genoll dret.\nA la represa, Hook va passar l'ovalada entre la hac, però un assaig de David Lyons a la banda dreta de l'atac va igualar el matx quan restava més de mitja hora. Una nova penalitat transformada per Hook tornava a donar un marge necessari als locals, però el patiment entre l'afició era un fet: intercanvi de puntades, imprecisions dels àrbitres de toche (fins a dues vegades va haver de demanar l'ajut del de video, per donar validesa a les penalitats xutades pel gal·lès). Els nervis s'anaven ensenyorint també, d'un equip i d'un estadi que van veure com, a quatre minuts del xiulet final, Porical aconseguia passar la pilota entre pals i avançar, per segona i definitiva vegada, els de les samarretes llampants. Els canvis introduïts per Delpoux en els darrers instants de poc serviren i, tot i una primera part ben jugada pels Catalans, París es va endur el passi a la final de Dublin, gràcies a un joc pràctic i fred. Excessivament racional, potser. En definitiva, una mena de síntesi d'una temporada que no passarà precisament a la història del rugbi del país, i un mal comiat per jugadors de la talla de Tuilagi, Sid, Melé o Planté, que van disputar divendres el darrer matx a Perpinyà.\nL'eliminació i la setena posició a la lliga domèstica afegien, divendres, una preocupació més als aficionats i la directiva del Club Català: sense Heineken Cup, i els ingressos que se'n deriven, podria la USAP seguir formar part de l'èlit ovalada de l'Hexàgon? Per gràcia de les combinacions de semifinals, però, Clarmont i Toló han arribat a la final de la màxima europea a disputar a l'Aviva Stadium; cosa que vol dir que, per al Top14, s'obre una nova plaça per a la HCup que ocuparan els Catalans ... sempre i quan l'Stade Français no s'embutxaqui l'Amlin. Més d'un, a Perpinyà i davant dels balanços de comptabilitat, deu tenir els dits més que creuats.\nEn aquest darrer partit de la temporada a casa, presència nombrosa de sucatalans: a banda de representants de la Penya, de la Penya Usapista 550 de València (herois!) i de la Penya Avant, també van assistir a l'Aimat Giralt dos nous adeptes de la religió ovalada, secció de la Lorena: els senyors Eric i Daniel. A tots ells, que van disfrutar de l'ambient i del primer temps, i que com la resta d'assistents van patir la derrota, una salutació especial!\nPer veure el primer lliurament de les fotografies de l'Ivan Font,\npremeu SOBRE AQUEST ENLLAÇ


POLÍTICA - 05/12/2019 19:37 / Redacció\nLa presidenta de la Comunidad de Madrid, Isabel Díaz Ayuso, ha valorat la Cumbre del Clima que s'ha celebrat a Madrid i que ha aplegat a una gran quantitat de dirigents polítics d'arreu del món i diferents personalitats del món de l'activisme relacionat amb la protecció del medi ambient.\nDíaz Ayuso explica que la Cumbre del Clima està a Madrid "porque gobiernan los liberales" i afegir que a Barcelona seria impossible, amb la presència d'Ada Colau i els independentistes a la Generalitat. S'oblida, però, que qui ho va gestionar i qui ho va fer possible va ser el president del Gobierno, que de liberal no en té res.\nUns comentaris fatxendes típics de la dreta madrilenya, que sempre vol destacar per sobre de Barcelona i Catalunya. Per exemple, a la capital catalana se celebra el congrés de mòbils i no es fa a Madrid.\nParaules clau: CLIMA


Wikiloc | Barruera, Catalunya (España)中的Tossal de les Roies de Cardet, Cap de Gelada i Pic de les Pales del Port.路线- GPS track\n健行 (在Spain的最佳健行路线 → Catalonia → Barruera )\nTossal de les Roies de Cardet, Cap de Gelada i Pic de les Pales del Port.\n3,626 381 5290\n邻近 Barruera, Catalunya (España)\nSortida llarga però bonica i fàcil, amb molt bones vistes i circular.\nSom al poble de Barruera, a la Vall de Boí, i comencem a caminar al centre del poble, al inici del carrer major.\nSeguim carrer major amunt fins que sortim del poble, continuem pel camí que segueix el recorregut de la cursa Cara Amon, km vertical que arriba fins el Tossal de les Roies de Cardet.\nPugem fins trobar una pista en cimentada, aquesta pista surt al km 12 de la L-550 però és d’us exclusiu del veïns i té una tanca sobre el quilòmetre del seu recorregut.\nSeguirem amunt i anirem agafant varis camins que tallen la pista, fins arribar a l’ermita de Sant Salvador.\nPer seguir amunt, primer hem de recular uns metres, per agafar un senderó que puja, però que es perd de seguida.\nPugem per prats herbats, cada vegada la pujada és més forta i recte, trobem un sender que puja pel mig del barranc, per un lloc anomenat El Pedregall, el nom ja ho diu tot.\nUna vegada arribats al que sembla un coll, el camí va girant a la dreta, per continuar pujant pel Serrat de les Roies fins arribar a la piràmide somital la qual superem entre blocs de pedres, i arribem al Tossal de les Roies de 2.445 m., segona cota de la serralada, però el nostre 100 Cim.\nUna vegada al cim continuem pel fil de la cresta i baixem a un petit coll, el Portell de Roies, i pugem suaument, primer pel costat esquerra tal com pugem i després pel darrera, al Cap de Gelada de 2.449 m., cim culminant d’aquesta serralada.\nContinuem davallant suaument pel llom, passem pels plans de Gelada, i pugem tranquil·lament al Pic de les Pales del Port de 2.217 m.\nAra toca baixar directament al coll que tenim sota nostre, és el Port de Gelada.\nEn aquest punt podríem baixar per la dreta en direcció a la cabana de la Llastra i seguir la pista fins a l’ermita de Sant Salvador, per davallar pel camí de pujada fins a Barruera.\nEl que nosaltres fem és davallar a la dreta, però pel costat esquerra, agafant el camí que va de Senet a Erill La Vall que està marcat amb color groc, salvant els barrancs Canal de l’Esquerra, Canal del Mig i Canal de la Dreta, per arribar a la collada de Basco on trobem una tanca que travessem i comencem una llarga, però bonica, davallada fins a Erill La Vall.\nUna vegada entrem al poble, de seguida girem a la dreta per anar a buscar l’antic camí entre Erill La Vall i Barruera, molt ben marcat i que transcorre sempre al costat del riu La Noguera de Tor.\nInici al Carrer Major de Barruera\nPista, girem a l’esquerra\nTallem a l’esquerra\nSeguim a l’esquerra per la pista\nTanca que barra el pas als cotxes\nDeixem la pista, seguim a la dreta\nSeguim recte, però podem girar a l'esquerra i pujar a la pista\nSeguim a la dreta i amunt\nCim, Tossal de les Roies de Cardet\nPortell de Roies\nCap de la Gelada\nCavalls al Pic de les Pales del Port\nPort de Gelada, girem a la dreta\nArribant a la Collada de Basco, turó El Faro al fons\nPas de tanca, Collada de Basco\nArribant a Erill La Vall\nSortint d’Erill la Vall\nPasem per sota la carretera\nEl Pla d’Erill


Deambulants (TIR), Fira de Teatre al Carrer de Tàrrega – kurtibolos.com\nEl ball de l’hora, Olot, Festes del Tura’07\n6 i 7.9.07\nDesprés de 4 setmanes de residència a Tàrrega es va estrenar TIR, com a espectacle inaugural de la Fira de Teatre al Carrer de Tàrrega. Jo vaig anar-hi la darrera setmana: muntatge del so i de les llums, assajos, convivència al “campament base”, alguna que altra festeta, visites d’amigues i amics…\nFotos de Pau Moya\nFotos de Roser Puigdevall\nNotícies i crítica\nUna mica de tot, de bones, de dolentes, de neutres.\nEl Punt (7.9.07)\nNotícia i vídeo TV3 (7.9.07)\nEl País (8.9.07)\nEl Periódico (6.9.07)\nEl Periódico , entrevista (6.9.07)\nI per Tàrrega vam passar – kurtibolos.com ha dit:\n28/09/2017 a les 23:32\n[…] a Tàrrega de bolo, a la Fira de Teatre. El 2007 hi vam fer l’espectacle inaugural amb Els Deambulants. Quins records mirant les […]\nRespon a I per Tàrrega vam passar – kurtibolos.com Cancel·la les respostes


El Clan de Magatotis\nEl Clan de MagatotisAgatha Black\nCapítol 19: Pràctiques\nHola! Mira, que al final m'he inspirat i he fet tot el capítol en una tarda... el que pot fer una mica de música, eh? Vinga doncs, us deixo amb el capi!\nQuan va arribar la lluna plena d'aquell març, el Clan de Magatotis va córrer amb ganes cap a ca l'Alfred, tots ansiosos de poder parlar amb el James i el Sirius de nou; els Rondadors eren els seus ídols!\nQuan van arribar van passar rere el quadre del Vitruvi, que estava molt contents de veure'ls a tots de nou. Un cop dins la sala, van encendre unes quantes veles de les que hi havia portat el James i es van asseure pels coixins que tenien a terra.\n—És un pena —va dir el James— que només hi pugui parlar un; quan et treus l'anell els deixes de veure...\n—Mmm... ja, jo hem pensat —va fer l'Alice, assenyalant la Geena—. I ens sembla que ja ho tenim arreglat.\nEls dos nois se les van quedar mirant, sorpresos.\n—És que ho vam decidir tot molt ràpid —es va excusar la Geena—. I ahir ens vam escapar a Hogsmeade un momentet i vam comprar això...\nEs va treure de la butxaca interior de la túnica tres cadenes amb un medalló daurat cada una.\n—És un penjoll? —va preguntar el James.\n—Més o menys —va explicar la Geena, i va agafar un dels medallons i el va obrir—. Són d'aquells que es poden obrir per posar fotos o cabells o coses d'aquestes que es feien abans.\n—I amb això què fem? —va preguntar el Frank, que no li veia ni cap ni peus.\n—Veuràs —va començar l'Alice—, hem pensat que, si la pedra de l'anell està trencada però funciona de totes maneres... no passarà res si la trenquem una mica més... Un moment, un moment —va afegir ràpidament quan va veure que el James posava un ulls com plats de l'espant que li produïa la idea de trencar l'anell—. Quan dic una mica... és només una mica. Un trosset minúscul. Bé, tres trossets minúsculs. Estic segura que no li passarà res. És a dir, quan es va partir, segur que va perdre un munt de pols. Ara no en vindrà d'una miqueta més, no?\n—Suposo que no... —va fer el James, que s'havia tranquil·litzat una mica—. Però com en separarem només una miqueta de pols?\nLa Geena va treure una llima de les ungles.\n—Ja veig —va fer el James—. Heu pensat en tot, no tinc cap queixa...\nI es van posar mans a l'obra immediatament. El James va llimar una miqueta de la pedra dins de cada medalló i després els van tancar i se'ls van penjar del coll, un el Frank, un l'Alice i un la Geena.\n—Va proveu de cridar-los —els va animar el James.\n—Cridem a tots els rondadors, aquest cop? —va proposar l'Alice, i tots van estar-hi d'acord.\nPerò per molt que els van cridar, cap dels tres no va aconseguir que apareguessin. L'anell del James, per sort, encara funcionava, i quan els va cridar quatre figures es van materialitzar en l'aire: el James, el Sirius, un noi que s'assemblava molt al Teddy que de seguida van reconèixer com el Remus Llopin i, per últim, un home menut i poca cosa, que recordava vagament a un rosegador, el Cuapelada. Els quatre membres del Clan de Magatotis de seguida van comprendre que, tot i que els collars que havien fet no contenien suficient quantitat de pedra com per invocar els morts, sí que permetia veure els que invocava la pedra original, perquè tots quatre van ser capaços de veure els quatre rondadors.\n—Un moment, un moment —va tallar el silenci el Sirius—. Em nego rotundament a compartir habitació amb aquesta rata traïdora —va dir assenyalant el Cuapelada—. Vaig estar a Azkaban dotze anys per culpa seva. O se'n va ell o me'n vaig jo.\nEl Cuapelada va començar a somiquejar.\n—Ves-te'n —li va dir el James al Cuapelada, mentre es tocava l'anell—. La base els rondadors, com la del Clan de Magatotis, era l'amistat, la lleialtat i la confiança. Tu no ets un rondador, ets un traïdor. I no ets benvingut.\nLa figura del Cuapelada es va esvair en l'aire.\n—Gràcies —va dir el Sirius.\n—Ei, estic encantat de conèixer-vos nois! —va dir el Llopin, mentre mirava al seu voltant—. Em porta molts records aquest lloc, m'agradaria poder tornar a Hogwarts…\n—I a nosaltres —va fer el Frank, de mal humor.\nTots van callar. Ja tornava a sortir el tema de l'expulsió.\n—Què vols dir? —li va preguntar el Llopin.\n—Que segurament ens expulsaran de l'escola a final de curs —va explicar el James, mirant-se els peus.\n—Què dius, ara! —va exclamar el seu avi.\n—I no només això… —va afegir l'Alice amb dolor—. És molt probable que ens expulsin del món màgic. Quan hàgim tingut la vista oral vindran i ens partiran la vareta a tots tres i… —va haver de parar per evitar posar-se a plorar.\n—Però encara heu de fer la vista oral, no? —va insistir el Sirius.\n—Sí, però no hi ha res a fer —va explicar el James—, perquè som culpables del que se'ns acusa… per molta veritat que expliquem no ens exculparan.\nEls tres rondadores es van mirar els nois amb llàstima. Ells quatre els van explicar tot el que havia passat quan havia mort la mare de la Geena i els rondadors es van escoltar atentament. Quan van acabar, el James i el Sirius es van mirar.\n—Un cop ens van estar a punt d'expulsar, a nosaltres dos—va explicar el Sirius, assenyalant l'esperit del James—. Ens en vam sortir de ben poc. No és exactament el mateix que vosaltres però...\n—Com us en vau sortir? —va voler saber el Frank.\n—Per les nostres notes, bàsicament —va contestar el James avi—. Modèstia a part, però érem els millors de l'escola. El Dumbledore només ho va haver de demanar al tribunal, era una pena que uns alumnes amb unes notes tan excel·lents i amb tantes capacitats fossin expulsats de Hogwarts...\n—Sí, —va afirmar el Sirius, amb un somriure malenconiós—, total que l'expulsió es va convertir en uns quants càstigs i una oferta per entrar a treballar a la Conselleria quan acabéssim l'escola.\n—Doncs ja ens podem donar per morts —va dir l'Alice, estirant-se a terra de panxa enlaire—. No és que siguem uns ineptes, però tampoc som precisament uns genis...\n—Home, potser amb una mica de pràctica... —va suggerir el Sirius.\n—De tota manera... —el va tallar el Frank, emmurriat— encara que tinguéssim unes notes boníssimes hem trencat moltes lleis i som menors d'edat, no crec que ens ho perdonin tot només perquè tinguem uns quants excel·lents...\nEs van quedar en silenci, que va trencar el Sirius.\n—Doncs jo crec que val la pena intentar-ho.\n—Estic amb ell —va contestar l'avi James.\n—Home, no hi teniu res a perdre... —va dir la Geena.\n—I molt a guanyar —va acabar el Llopin.\nEl James, el Frank i l'Alice es van mirar.\n—Home vist així... —va fer l'Alice.\n—Espereu un moment —va dir el Frank, que no ho veia gens clar—. Què preteneu? No es pot treure bones notes així com així! No som genis, recordeu?\n—A veure, a veure —va començar el Sirius, que semblava que s'engrescava sol—. Quantes nits veniu aquí? Quatre o cinc cada mes, no? Això son moltes hores. I encara falten uns mesos fins la vista oral.\n—Però... no podem fer sols, necessitarem algú que ens ensenyi...\n—Home —va fer l'avi James—, d'això... nosaltres en sabem una mica de màgia, i tal...\nTots es van mirar, callats i el James va trencar el silenci.\n—Ho faríeu? Ens faríeu de professors particulars? Ens ajudaríeu a saber-nos-ho tot de memòria? Ens entrenaríeu fins que fóssim els millors de l'escola?\n—És clar que sí! —va contestar el seu avi—. Ets el meu nét, home! I sou els nostres seguidors! I estic segura que a la teva àvia també li agradaria participar-hi.\n—Això és un sí? —va fer el Sirius—. Au va, serà molt divertit, i ens ho passarem molt bé! Us ho imagineu? —va dir tot emocionat, mirant el Remus i el James—. Practicar encanteris, repassar matèries... serà com tornar a ser a Hogwarts! Què hi dieu, eh? —va preguntar als quatre nois.\n—Què hem de dir? —va exclamar el James—. Que sí, òbviament!\n—I quan comencem? —va preguntar el Remus.\n—Ara mateix —va començar la Geena, pràctica—. Començarem muntant uns horaris per saber què farem cada dia a les classes particulars. A partir d'ara, els deures i treballs els farem a la tarda i al cap de setmana, res de deixar-nos la feina per quan vinguem aquí. A partir d'ara les nits seran per entrenar-nos i millorar.\nI a partir de llavors va començar la bogeria. Durant els cinc dies que van seguir aquella nit van portar la vida més cansada però emocionant que havien tingut mai. Els matins anaven a classe, aprofitaven l'hora del pati i la de dinar per avançar tanta feina com podien, anaven a biblioteca i buscaven llibres que els poguessin ajudar a millorar a classes. A la tarda, continuaven fent feina i estudiant, després anaven a fer l'entrenament que quidditch i descansaven la ment i alliberaven anergia. Quan s'havien dutxat corrien a sopar i després directes a ca l'Alfred, on els rondadors i la Lily, que s'havia unit al grup de seguida que li ho havien demanat, es posaven a donar classes particular als nois, que responien meravellosament bé.\nEn només aquelles cinc nits van arribar a fer tot el que havien fet durant el curs, i els rondadors els van posar feina per repassar fins que no es tornessin a trobar al cap d'un mes. Estudiaven tant per aconseguir tenir alguna ínfima opció a no ser expulsats de l'escola, que ja ni tan sols es preocupaven de preparar bromes pels d'Slytherin, ja que ara la seva prioritat era seguir a l'escola l'any següent.\nFins i tot un dia a l'hora d'esmorzar la McGonagall va anar a parlar amb ells perquè no es podia creure tanta maduresa per part seva. Es van sorprendre de veure que feia tantes ulleres i semblava tan cansada com ells quatre, que portaven cinc nits sense dormir.\n—Sí, em sembla que tinc al·lèrgia a alguna cosa... —els va dir la directora, quan li van preguntar si es trobava bé—, pels matins em desperto fatal... no sé si és l'edat o la primavera. Però en fi, només venia a felicitar-los pel seu comportament dels últims dies. La majoria dels professors m'han dit que estan molt contents de la seva participació encertada en totes les classes. Si no m'equivoco, ja han aconseguit cent punts per Gryffindor. I l'Agatha m'ha comentat que els seus treballs sobre els homes llop són senzillament perfectes.\n—És el que té aconseguir informació de primera mà —va comentar el James a sotaveu quan la directora va marxar, recordant la llarga entrevista que li havien fet al Remus un parell de nits abans.\n—A mi ja em surten bé tots els sortilegis de Transfiguració i d'Encanteris que hem fet fins ara, i mira que no en sabia gaire —va exclamar l'Alice.\n—I jo atenció que començo a saber preparar unes pocions fantàstiques —va dir el Frank tot pompós—. La Lily em va ensenyar uns quants trucs l'altre dia.\n—Doncs jo m'hi he posat molt amb el tema d'Història de la Màgia. El Remus en sap un munt i saber tot això m'està ajudant molt amb el tema de la profecia, també, crec que estic descobrint coses que poden ser interessants.\n—De debò? —va preguntar el James.\n—Sí, ara m'estic llegint Hogwarts, la història, i crec que tenies raó amb la teva teoria sobre els fundadors... crec que la relíquia que he de protegir la van crear ells... ara he de descobrir què i on és.\n—Ja saps que t'ajudarem amb tot el que calgui, eh? —va dir el Frank—. No ens deixis al marge...\n—No, no, és clar que no. Quan hagi acabat de llegir el llibre aquest us explicaré tot el que sé i a veure quines idees teniu.\nFins i tot el Roure estava encantats amb ells i amb els seus entrenaments de quidditch que els havia imposat de dues hores diàries. La veritat és que els entrenaments extra, com les classes extra a ca l'Alfred, els feien agafar cada vegada més força, velocitat, agilitat i precisió, i estaven tots quatre tan encantats amb el que estaven aconseguint que ni tan sols es preocupaven de les hores de son que perdrien una vegada al mes i del cansament que això els provocava.\nFins que no arribés la propera lluna plena, el Clan de Magatotis aprofitava per practicar tot el que els havien ensenyat els rondadors i la Lily a tot hora, durant el pati, el dinar (per disgust dels de primer, que es trobaven transfigurats, encantats i/o paralitzats dia sí dia també, ja que havien de practicar amb algú) i feien uns avanços extraordinaris.\nEs van trobar que no només havien tret un excel·lent en el treball dels homes llop de Defensa Contra les Forces del Mal, sinó també en els treballs d'Història de la Màgia, de Transfiguració i de Botànica. Fins i tot van treure un Notable al treball de Pocions, i segons posava, els havia baixat punts per alguna falta ortogràfica i alguna coma mal posada i, ah, sí, per "posar més informació de l'estrictament necessària".\n—No val la pena queixar-se —va dir el Frank mentre eren a la sala comuna, estudiant, per variar.\n—Jo mai havia tret un Notable a Pocions —va dir l'Alice, que es preparava la classe de Botànica per l'endemà.\n—Ni tu ni ningú de Gryffindor, és tot un rècord amb el McNair —va contestar el James, que practicava a convertir la senyora Norris (que l'havien ben enxampat i el Filch deuria esta buscant-la com un desesperat) en una copa d'aigua—. Mireu, ja em surt! I aquest no hi havia de fer-lo bé! Feraberto!\nLa senyora Norris es va convertir en una preciosa copa plena d'aigua, amb el vidre d'un lleuger to grisós molt maco. La Geena i el Frank es desarmaven mútuament uns metres enllà, desarmat de pas a tothom que passava a tres metres a la rodona, però ningú no els deia res per por que els convertissin en escarabats, cosa que podien fer perfectament des que el Sirius els n'havia ensenyat.\n—Com és que us hi heu posat tant en els estudis des de fa uns dies? —va preguntar l'Albus un dimecres al matí, mentre esmorzaven al Gran Saló i el James no parava de convertir-li el suc de carabassa en vi i un altre cop en suc.\n—Esperem que no ens expulsin de Hogwarts si demostrem ser alumnes exemplars —va contestar el James.\n—Una mica tard, no? —va preguntar la Rose amb sorna.\n—No, què va —va riure el Frank, i al moment el cabell de la Rose va passar a ser de color verd pujat.\n—Ehhhh! Eh, què m'has fet? —va començar a xisclar la Rose—. Torna a deixar-lo com estava, va!\n—No, si no cal —va saltar l'Scorpius Malfoy, que passava pel seu costat—. Ara està millor en la seva naturalesa d'arbust...\nSegons després, on hi havia hagut el Malfoy hi havia un escarabat piloter. I uns segons després tornava a haver-hi el Malfoy acompanyat de la McGonagall.\n—Ja deia jo que tanta concentració havia de sortir per alguna banda —es va queixar la directora—. Ahir el Filch em va dir que s'havia trobat una copa d'aigua al seu despatx amb una targeta on hi posava Mèu, Mèu. Imagino que no hi tenen res a veure oi?\n—Res de res —va contestar el James amb un somriure encantador.\n—Ja, és clar —va fer la McGonagall—. En fi, d'aquí a dues setmanes serà Setmana Santa. M'imagino que tots quatre tornaran a casa, no?\n—D'aquí a dues setmanes? —va fer la Geena— Així Setmana Santa cau en lluna plena?\n—Doncs... sí, crec que sí —va contestar la McGonagall—. Per què?\n—Ens quedem —va dir el Frank—. Tots quatre.\n—Ah sí? —es va estranyar la McGonagall—. Per què?\n—Per estudiar —va contestar el James.\nLa McGonagall se'l va mirar amb els ulls com plats, últimament no entenia gens als seus alumnes de segon, però semblava que realment s'estaven posant molt seriosament en els estudis. O sigui que només es va encongir d'espatlles i va apuntar el seu nom a la llista.\n—Com que no vens a casa? —li va demanar l'Albus al James—. La Lily s'enfadarà i el papa i la mama també.\n—Els dius que estic estudiant i ja està —li va contestar el James, encongint-se d'espatlles—. Per això no em poden dir res. Explica'ls que ho faig per intentar que no m'expulsin i ja està, ho entendran.\n—La Lily s'enfadarà igual.\n—Ja li escriuré una carta i li ho explicaré —va dir el James.\n—Creus que els papes li hauran explicat això de... de... de la vista oral? —va preguntar l'Albus al cap d'una estona.\n—Això espero pel seu bé —va contestar el James.\nLa Setmana Santa va arribar i el Clan de Magatotis van ser els únics de Gryffindor que es quedaven a l'escola, cosa que era una gran notícia, perquè volia dir que podien estar allà tot el sant dia fent pràctiques amb els rondadors tant de dia com de nit a ca l'Alfred.\nPreparaven pocions i practicaven encanteris i transfiguracions. El Remus i el Sirius els feien classe d'història cinquanta vegades millor que el professor Binns, perquè al menys ells sabien entonar i posar-li emoció a les guerres dels gòblins. Practicaven encanteris defensius i desarmadors, mentre el James avi, que era un expert duelista, els corregia les empunyadures i els moviments de les varetes, i repetien els sortilegis una vegada i una altra fins que els sortien perfectes.\nLa Geena, que no tenia tanta urgència com ells per ser els millors del curs perquè ella no tenia cap vista oral, d'en tant en tant es dedicava a llegir Hogwarts, la història, i feia preguntes d'en tant en tant als rondadors per saber si sabien coses que la poguessin ajudar a resoldre el misteri del seu secret familiar.\nAviat van descobrir, però, quins eren els forts de cadascú. El James era un màquina en encanteris, cada vegada trigava menys a enganxar els sortilegis, i normalment els feia bé a la primera. L'Alice tenia molta traça amb les transformacions. El Frank tenia bona mà per les pocions, perquè havia heretat el talent del seu pare per la botànica, que s'havia de controlar bé, però també en tenia a l'hora de mesclar les plantes i preparar pocions, cosa que no havia heretat d'ell precisament. La Geena, més per força de la costum de llegir llibres de l'antiguitat que per una altra cosa, era una experta en història de la màgia. Però el que se'ls donava bé de veritat a tots era Defensa Contra les Forces del Mal. De fet, era l'assignatura que els agradava més i a la que dedicaven més estona, tant a les classes de l'Agatha, que sempre eren interessants, com a les classes particulars amb els rondadors.\n—Ei, Forcat (li deien així per distingir entre ell i el nét) —va dir l'Alice l'última nit de lluna plena, just abans que arribés la resta de l'escola—. Em sembla que aquest encanteri paralitzador no em surt gaire bé...\n—Prova d'agafar la vareta una mica més cap a la punta —li va aconsellar el Forcat—. Així els moviments et sortiran més ampul·losos. Prova-ho amb aquella mosca.\nL'Alice ho va provar. Va apuntar el vol de la mosca i va dir.\nI al vol, la mosca es va alentir fins que va quedar completament quieta a l'aire.\n—Visca! Ja em surt! —va exclamar l'Alice.\n—Alice! Alice! —va exclamar la Geena que era en un racó llegint, amb l'ou violeta de l'Alice al costat, ja que des que es va morir el Voldemort no havia anat enlloc sense el seu ou—. Alice, em sembla que l'ou és a punt de trencar-se, mira com vibra!\nTots, morts i vius, van córrer cap allà a veure-ho. Era cert, l'ou vibrava amb intensitat, i la brillantor del color violeta metal·litzat de la closca contrastava amb les taquetes negres que tenia. L'Alice es va posar al davant de tot per veure-ho bé.\nAl cap d'un parell de minuts es va fer una esquerda a l'ou. Poc segons després es va obrir i en va sortir una criatura d'uns trenta centímetres de llarg, semblant a una serp petita i peluda a ratlles de color violeta i negre amb un cap d'unes proporcions molt grosses pel seu cos i uns ulls immensos, negres i brillants. Del centre del cos en sortia el que semblaven unes aletes de mosquit, transparents i fràgils.\n—Això no és...? —va començar a preguntar l'Alice.\n—És una libèl·lula enorme! —va xisclar la Lily—. Que xula!\n—Home, la veritat és que fa una mica de fàstig, no? —va dir el Frank amb una rialla.\n—Això ho dius ara —va dir el Remus—. Perquè acaba de sortir de l'ou i està bruta i desguerxada, però ja veuràs d'aquí uns dies...\n—Però no és molt grossa? —va preguntar l'Alice, que se la mirava amb la boca oberta.\n—No, perquè no és una libèl·lula normal —va contestar el Remus, que semblava que sabia perfectament què era—. Alguns mags grecs en tenen. Em sembla que els anomenen kardings. Són un encreuament entre les libèl·lules i els cavalls alats. Tenen l'aspecte físic de les libèl·lules però el tamany i l'esperit dels cavalls. Quan dic esperit vull dir que es deixen muntar, com els cavalls, són genials, cavalcadors dels cels.\nL'Alice el va agafar i el va acariciar.\n—És molt suau! —va exclamar mentre el karding es deixava amanyagar—. Creieu que és mascle o femella?\n—No tenen sexe —va explicar el Remus—. Són encreuaments de races, i s'han d'encreuar perquè en neixi un. No es reprodueixen.\n—Ah... —va fer l'Alice—. I com li dic?\n—Voldemort, no, siusplau —va suplicar el Frank.\n—No, li posaré un nom grec, ja que és grec... a veure... Geena, hi havia algun déu que pogués volar?\n—Sí, Hermes, que tenia les sabatilles alades —va dir la noia—. Però no eren seves, les va robar al seu germà Apol·lo, el déu del sol.\n—Doncs es dirà Apol·lo, què us sembla? —va proposar l'Alice.\nTots es van mirar, no gaire convençuts.\n—Que no vull saber com convenceràs l'Andrea O'Brien perquè te'l deixi tenir a l'habitació —va contestar el Frank.\nApa, i fins aquí! Esperoque us hagi agradat! Continua el dimarts! Haureu de tenir una mica de paciència amb mi aquests dies perquè he d'estudiar per l'examen de recuperació de Literatura anglesa del setembre, o sigui que no s'r si podré seguir les dates estrictament. Faré el que pugui, per això. Promès.\nPetons de brie i melmelada de maduixa!


Llagostera Ràdio - El TSJC manté les restriccions a bars i restaurants tot i la petició de les patronals\nEl TSJC manté les restriccions a bars i restaurants tot i la petició de les patronals\nArticle Anterior Llagostera ha destinat 50.000€ en ajudes a empreses locals i autònoms\nSegüent Article Interior diu que hi va haver "violència gratuïta" contra agents i assegura que es van sobrepassar "límits"\nEl Tribunal Superior de Justícia de Catalunya ha denegat les mesures cautelars sol·licitades pel sector de l’hostaleria i la restauració contra les restriccions per la covid-19.\nEn dues interlocutòries, amb dos vots particulars, manté el tancament dels salons de joc, bingos i casinos, i les limitacions d’horaris i aforaments a bars i restaurants.\nEl recurs el van presentar diverses organitzacions com la Fecasarm, la Federació d’Hostaleria de Lleida o el Gremi Català de Bingos, entre altres, contra el decret del 6 de febrer passat que prorrogava les mesures imposades de fa setmanes.\nEls empresaris demanaven relaxar les restriccions d’horaris i aforament mantenint determinades mesures higièniques, al·legant que no hi ha justificació científica ni dades sanitàries que justifiquin unes limitacions que consideren desproporcionades.\nDe fet, al·legaven que les restriccions actuals ja han colpejat molt fort el sector, alguns establiments del quals no podran reobrir mai més, i afecten més de 200.000 llocs de treball.\nLa Generalitat es va oposar a la petició de cautelars i el tribunal considera que els recurrents no van aportar dades que desmentissin els informes sanitaris del Govern.\nA més, considera que actualment hi ha riscos afegits com la nova variant britànica o les eleccions al Parlament, que poden incrementar el número de casos. Per això, els magistrats considerarien “imprudent” relaxar les mesures restrictives. Els danys econòmics causats per les mesures, diu el tribunal, es poden recuperar posteriorment.\ntsjc\thostaleria\tnotícia nacional\trestauració


Aprèn a crear noves experiències turístiques (2a ed.)\nreadora de Co-emprèn, empresa formada per persones emprenedores, que amb creativitat, experiència, contactes i passió, faciliten la co-innovació i la creació de noves iniciatives empresarials innovadores i col·laboratives.\nExperiència professional a la Fundació Cp’ac , formant i assessorant emprenedors i a la Cecot va dur a terme diferents funcions de Direcció d’Àrea, d’Atenció al Soci, Qualitat, Cooperació Internacional i Emprenedoria i Creixement Empresarial. Ha creat, dirigit, coordinat, gestionat serveis d’informació, assessorament, comercials, clubs de professionals, processos de qualitat, serveis i projectes innovadors d’ emprenedoria, creixement empresarial i de cooperació internacional.\nHa treballat projectes en relació amb la Innovació i la cooperació empresarial com l’estratègiaCO, l´Innoalia´t, el projecte de Co-creativitat i Co-innovació d’ Aracoop, l´INCOANOIA I i II, els projectes de suport a noves iniciatives empresarials d’ Oleoturisme i d’impulsar models de negoci vinculats al sector de la pedra de les Garrigues i duu a terme habitualment projectes i sessions de formació, assessorament i gestió de projectes per entitats públiques, privades, empreses i emprenedors. Està certificada en la metodologia Advanced Creative Solving Problem i Lego® Serious Play®.\nAporta la seva expertesa en fomentar la creativitat, la innovació, l‘avaluació dels models de negoci, de manera col·laborativa, així com a adoptar una actitud positiva davant dels reptes.\nEntendre l’enfocament de la creació de productes i serveis posant al client i/o usuari en el centre del disseny.\nSaber generar idees conjuntament amb el client a través de l’observació i l’empatia, i prototipar conceptes de forma ràpida.\nCas específic de l’oferta de cada participant.\nCom testejar per validar la millor experiència.\nCompartim les solucions proposades.


“Amb Internet, han aparegut molts mitjans i tots creuen ser professionals” Joan Vehils (II) | El quadern del periodista\n← “Per ser un bon periodista cal ser independent” Joan Vehils (I)\n“Els mitjans de comunicació no reflecteixen la realitat, la distorsionen” Alicia Oliver →\nAmb Internet han aparegut molts mitjans i tots creuen ser professionals. Els veritables periodistes són aquells que tenen uns mínims coneixements i transmeten una informació rellevant a la societat. Actualment, tothom es considera periodista i, per tant, es desprestigia la professió.\nCreus que el periodisme esportiu té la capacitat suficient per pressionar als clubs i a les institucions esportives?\nSí perquè els diaris esportius són molt llegits cada dia i, per tant, creen opinió. Els dirigents o els esportistes s’interessen pel que transmetem a la gent perquè els hi afecta. D’aquesta manera, sí som un referent pels esportistes i les institucions.\nQuè puja més les vendes, una victòria del Barça o una derrota del Madrid?\nEn primer lloc, una victòria del Barça i després, segurament, una derrota del Madrid. El tercer punt en discòrdia és la polèmica entre directives. Però, realment, a la gent li agrada guanyar sempre.\nI la rivalitat Barça – Madrid repercuteix al periodisme esportiu català?\nAquesta rivalitat fa que la gent del carrer tingui més ganes de saber què passa i es transforma en més compres de diaris. Existeix el risc que la gent es cansi de que només hi hagi dos equips però, de moment, la repercussió, en referència a les vendes, és positiva.\nCreus que hi ha un cert nivell de fanatisme?\nSegurament sí, però és el que la gent demana. Nosaltres, per exemple, no amaguem que som un diari del Barça. Però no per això deixem d’escriure crítiques si considerem que les coses es fan malament. No ens ocultem i som plenament conscients que cap merengue comprarà l’SPORT.\nMolta gent defineix el periodisme esportiu com a premsa groga. Què penses?\nL’esport no és política, per tant, es pot vendre de formes diferents i, per aquest motiu, pot portar a comparacions amb la premsa groga o del cor. L’SPORT, per exemple, ha fet una portada del Piqué i la Shakira perquè ja s’havia pactat l’anunci amb l’entrenador. Nosaltres hem estat el mitjà. Al final, la gent també vol saber què passa amb els seus ídols.\nQuin consell li donaria al estudiants de periodisme?\nEl periodista ha de tenir vocació. Aquell que no té ganes d’estar informat de tot el que passa al món, mai gaudirà de la professió. A més, has de tenir ganes de moure’t. No pots voler ser periodista, anar a una taula i esperar a que et diguin què has de fer. Després el mitjà et deixarà o no, però les ganes d’anar a buscar els esdeveniments no es poden perdre mai.\nOne response to ““Amb Internet, han aparegut molts mitjans i tots creuen ser professionals” Joan Vehils (II)”


Hotel Alga a Calella de Palafrugell - 2022 - Visita Costa Brava\nBusca allotjament a Hotel Alga\nHotel familiar situat a 200 metres de la platja de Calella de Palafrugell. El servei de restaurant et permetrà disfrutar d'exquisits plats de cuina internacional. La carta del restaurant de l'Hotel Alga disposa d'una àmplia selecció de plats, carns, paelles, peix i marisc, tots productes de qualitat.\nUna bona elaboració dels plats i extensa selecció de vins el converteixen en una molt bona opció per sopar. Del mateix grup hoteler cal destacar Hotel Peninsular en Girona.


La Petita Llibreria: 05/29/13\nInferno, la seva darrera novel·la ha superat les meves expectatives i pugna entre les seves millors obres per destacar, si el “Codi da Vinci” us va agradar no us podeu deixar escapar la seva última genialitat, una obra que fins i tot fa una picada d’ullet a “Cinquanta ombres de Grey”, això no m’ho esperava, on ens mostra el sentit de l’humor i de la ocasió de l’autor.\nS’ha d’arribar al fons del llibre per arribar al nostre destí, de la mateixa manera que per arribar al Paradís de Dante s’haurà d’arribar fins al fons de l’Infern.\nUn últim apunt volia fer sobre l’edició de l’Editorial Empúries que m’ha agradat molt, si obriu la novel·la per la portada i la desplegueu és com l’inici de la historia, veureu un dibuix de Florència i de Dante, i quan ho feu de la contraportada us trobareu amb tres pistes sobre l’evolució del final de la història, dos destins i una escultura. Un detall que li dona al llibre en si una transcendència absoluta. Us oferim les seves primeres planes.\nEn aquesta novel·la el lector que cerca, troba


el de juny 11, 2021\nBon dia famílies!! Aquesta setmana l'equip verd ha fet d'encarregats!\nEl dilluns vam fer psicomotricitat. Vam poder jugar amb els "zancos". Caminàvem com si fossin gegants!\nEl dilluns l'equip 2 va anar a l'hort a recollir les pastanagues! Han crescut molt des que les vam plantar.\nEl dimarts ens va visitar la lletra U. Vam fer el traç d'aquesta lletra i vam pensar paraules que comencessin amb la lletra U com: unicorn, ungla, ull, ulleres, univers... Després vam fer una feineta.\nEl dimarts també vam jugar a racons.\nEl dimecres ens va visitar la darrera lletra de la nostra capsa dels sons: W. Aquesta lletra és un poc difícil. Hi ha molt poques paraules que la tinguin. Però vam sortir: Windsurf, waterpolo i wally\nTambé vam jugar a racons.\nAquest dimecres ha estat el darrer dia que el programa amb bona fruita ens ha enviat fruita. Ens han portat albercocs.\nEl dimecres a la sessió d'art vam acabar la nostra portada per les feinetes d'aquest trimestre. Després de tenir el fons de la mar preparat, vam dibuixar animal que viuen a la mar! Ens vam sortir uns pops, unes estrelles de mar, una cavallets de mars, uns taurons, peixos pallasso...\nEl dimecres també ens vam endur a casa les pastanagues que van recollir de l'hort.\nEl dijous va ser la darrera sessió que vam contar el conte de Gràcies! Vam construir les cases de tots els personatges i després vam dibuixar als nostres veïns que són els amic i amigues de la classe dels cavalls. Per acabar, vam mirar contes tots junts!\nEl divendres vam treballar les nostres pors! Primer vam contar el conte de " El MONSTRE DE LA POR". Després vam dibuixar i escriure les nostres pors a un paper i finalment li van donar de menjar al monstre menja pors! D'aquesta manera ja no tornarem a tenir por mai més!\nEsper que us hagi agradat! Bon cap de setmana!


26 coses que ens han sorprès d'Equador - WeTravel.cat\nHome Curiositats\t26 coses que ens han sorprès d’Equador\nescrit per WeTravel 27/11/2016\nEquador ens ha sorprès molt positivament. Coneixíem poc d’aquest país i hem descobert moltes coses que ens han deixat amb la boca oberta. Aquí les 26 coses que més ens han sorprès del país de la meitat del món!\nUn país servicial i socialment divers\n1. La gent és molt amable i es preocupa per ajudar-te quan et veu perdut pel carrer o en un lloc aparentment perillós.\n2. La vida al centre de Quito s’acaba a les 7 quan totes les botigues tanquen i sembla un poble fantasma. Excepte la Ronda de dijous a diumenge, que s’omple de quiteños.\n3. A diferència de Quito, Cuenca és una ciutat molt europea i amb molta vida nocturna.\n4. La Sanitat és gratuïta per a tothom i molt eficient.\n5. Per entrar a Equador, no es necessita visat des de cap país i no es considera a ningú immigrant il·legal. Es calcula que hi entren 50.000 immigrants a l’any. És la primera destinació preferida per tots els sudamericans.\n6. 7.000.000 de persones d’Equador encara parlen kichwa i també és llengua oficial, però es calcula que al país s’hi parlen fins a 17 llengües indígenes diferents.\nAmor-odi cap a Correa\n7. Sembla que quan va sortir elegit per primer cop era estimat i molts admeten que ha significat un gran canvi pel país, però ara hi ha molta gent que ja en comença a estar cansada.\n8. Està molt més avançat del que pensàvem. Per exemple, les carreteres han sigut renovades i es troben en molt bones condicions.\n9. Des de fa pocs anys, ha establert un sistema d’impostos que fins llavors no existia i que fa anar de corcoll a tothom, perquè han passat de no pagar res a pagar el 12% d’IVA. Ara ho volen pujar al 14%.\nEl mal del dòlar\n10. La moneda oficial des del 2000 és el dòlar després d’una gran crisi que va devaluar moltíssim la seva moneda (el sucre).\n11. Altres països, com Cambodja recentment, també han incorporat el dòlar com a moneda pròpia en detriment de la seva. La Reserva Federal d’Estats Units e s’enriqueix a costa d’això perquè per cada dòlar utilitzat en aquests països cal pagar-li un percentatge.\n12. Però les remeses i els dòlars dels turistes són molt benvinguts eprquè estan exempts de pagar a la Reserva Federal dels Estats Units.\n13. Són grans productors de petroli i la benzina (i el transport) són molt barats.\n14. Però des de la crisi del petroli, el país està en crisi i hi ha una incongruència al govern que protegeix el medi ambient (per exemple a Galàpagos) però alhora perfora l’Amazonia per extreure petroli.\nUna història marcada pels inques i pels espanyols\n15. Els Quitucaras (abans dels inques) són l’única cultura que adora al sol i no necessita construir temples ni escultures per mesuar el sol. És l’unic lloc que es troba a la linia equatorial i, a més té muntanyes, que serveixen de medidor.\n16. Els inques volien arribar a Quito per estar més aprop del sol, pero ho van fer només 60 anys abans de la conquista dels espanyols i no van tenir temps de construir-hi res.\n17. Quito va ser la primera ciutat a reclamar la llibertat d’Espanya.\n18. Equador, Venezuela i Colòmbia comparteixen els mateixos colors a la bandera perquè fins a 1830 van ser un mateix país (Gran Colòmbia).\n19. Jamil Mahuad va ser president del 1998 al 2000 i és el principal culpable de la devaluació del sucre, possiblement perquè tenia interessos amb Estats Units. Durant aquest perídoes van tancara una vintena de bancs i, finalment, les forces armades li van donar l’esquena quan la població i índigenes d’arreu del país van ocupar el centre de Quito reclamant una solució a la pèrdua del seu poder executiu. Expliquen que Mahuad se’n va anar per la porta del darrera enduent-se una gran quantitat de diners públics del Banc Central. Ara viu a Estat Units on té asil polític.\nLa importància de ser a la línia equatorial\n20. A Equador es concentra el 60% de la biodiversitat mundial.\n21. A Equador no hi ha estacions com a tal perquè es troba la línia equatorial. En un mateix dia pot fer sol, ploure i fer molt fred.\n22. Quito significa lloc (to) del mig (quitzato).\n23. El 21 de març i el 21 de setembre, equinocci de tardor i primavera, a Quito no hi ha ombra durant 3 minuts perquè es troba just a la línia equatorial.\n24. A Equador hi ha fins 4.000 espècies diferents d’orquídies, més de 22.000 plantes diferents, 3.500 vertebrats, 320 de mamífers o més 100 colibris.\n25. El Barcelona Sporting Club és un dels equips més famosos del país i va copiar l’escut al Barça. Va ser fundat a casa d’un català i el seu primer president honorífic va ser el català Onofre Castells. El nom del club va voler ser un agraïment al suport que la comunitat catalana va donar a Guayaquil.\n26. Als lavabos trobaràs una paperera al costat del vàter. És per llançar-hi el paper higènic. No es pot tirar a la tassa. És una pràctica molt habitual a la majoria de països de Sud Amèrica, ja que podria embussar les canonades, considerades molt més precàries que les d’Europa.\n26 coses que ens han sorprès d’Equador was last modified: Març 17th, 2017 by WeTravel\nEquador explicat per en Carles: les anècdotes | WeTravel.cat 17/01/2017 at 7:20 am\n[…] contra, ens sorprèn la situació política i econòmica que ens expliquen diferents persones. Aquí podeu trobar més […]


Teresa Medina Planas 52 Igualada Ampliar informació(+)\nVa morir als 52 anys. Incineració, avui, a les 4 de la tarda, al crematori del tanatori d'Igualada.\nCarmen Herrera Gómez 95 Terrassa 14/04/2021 Ampliar informació(+)\nVa morir als 95 anys. Exèquies, avui, a les 9 del matí, al Temple del Cementiri de Terrassa.\nAgustí Mestre Antich 92 Terrassa 14/04/2021 Ampliar informació(+)\nVa morir als 92 anys. Exèquies, avui, a 2/4 de 10 del matí, al Temple del Cementiri de Terrassa.\nRamón Salmerón Salmerón 70 Terrassa 14/04/2021 Ampliar informació(+)\nVa morir als 70 anys. Exèquies, avui, a les 10 del matí, al Temple del Cementiri de Terrassa.\nFelipe Rodríguez Manrique 78 Terrassa 14/04/2021 Ampliar informació(+)\nVa morir als 78 anys. Exèquies, avui, a les 11 del matí, al Temple del Cementiri de Terrassa.\nMiguel Sotos Pascual 90 Terrassa 14/04/2021 Ampliar informació(+)\nVa morir als 90 anys. Exèquies, avui, a 2/4 de 12 del matí, a la sala de cerimònies del tanatori Altregara de Terrassa.\nVioleta Quirós Lorenzo 59 Terrassa 14/04/2021 Ampliar informació(+)\nVa morir als 59 anys. Exèquies, avui, a les 12 del migdia, al Temple del Cementiri de Terrassa.\nCaterina Ramoneda Morera 88 Terrassa 17/04/2021 Ampliar informació(+)\nVa morir als 88 anys. Exèquies, el proper dissabte, a 2/4 d'11 del matí, al Temple del Cementiri de Terrassa.


▷ ⭐Definició de derroter⭐ - Significat, Exemples i Sinònims\nelcorrector.cat » Definició de derroter\nDefinició de derroter\nA continuació pots veure La definició i uns quants exemples de com utilitzar la paraula derroter, en aquesta web de correccions ortogràfiques pots trobar com es pot usar en un text Veritable aquesta paraula i fer servir un dels sinònims que et proposem de la llista completa que trobaràs aquí també veuràs la seva Definició perquè et sigui molt més fàcil comprendre què significa derroter.\nPublicació que recull les característiques físiques, meteorològiques, etc., d’una costa.\n¿Cóm es diu derroter en castellà? / ¿Cómo se escribre y se dice derroter en catalán?\nSi tens ganes de saber com s’escriu en castellà derroter has de entendre que la seva traducció és derroter pots descobrir en la nostra pàgina web més exemples en català perquè et sigui més fàcil contextualitzar-la en castellà.\nExemples de com utilitzar derroter\nPerò malgrat tot el suport rebut al Parlament, s’està organitzant una […] campanya pel «No» per derrotar la constitució.\nEls països, així com la comunitat internacional, han de manifestar les seves […] responsabilitats a l’hora de derrotar el terrorisme.\nMaduresa i confiança que ens […] permet enfrontar i derrotar totes les campanyes […] de guerra psicològica llançades a través dels […] mitjans de comunicació controlats per la burgesia paràsita i sense pàtria.\nLa meta del país a la […] actualitat hauria de ser derrotar la desocupació en menys […] de nou anys, va argumentar.\nI, no obstant això, mai abans tants han tingut […] la capacitat de derrotar els pocs amb […] només mobilitzar els seus recursos per a això.\nPer derrotar a aquests grups i organitzacions criminals emergents es requereix d’una nova estratègia integral.\nTot això està molt bé, però quan anem a […] ser capaços de derrotar la boira?\nLa recerca de noves i innovadores idees […] per entendre i derrotar aquestes amenaces […] pot ser el desafiament més important que hem d’afrontar.\nL’escola és el lloc on es pot derrotar l’arrel de la violència, sembrar valors i principis de pau.\nHauria, a més, derrotar a les masses, fent-los […] acceptar la renúncia al programa pel qual van votar.\nEls mateixos líders que van cridar al poble a sortir als carrers van comprendre que no era correcte, enmig de la tràgica situació del país, la […] realització d’accions que podien estimular enfrontaments violents que farien […] impossible controlar i derrotar l’epidèmia.\nDerrotar el terrorisme requereix […] mantenir viu en la memòria i en el cor el record de les seves víctimes.\nFaig una crida a tots els nord-americans a servir millorant les nostres comunitats i d’aquesta […] manera reptar i derrotar els terroristes.\nUn soldat que […] vulgui confrontar i derrotar l’enemic ha de […] estar sempre preparat i ben armat.\nUtilitza tot el seu enginy per derrotar el seu oponent en aquest joc […] clàssic.\nUn nombre cada vegada més gran d’evidències indica que una forma de vida saludable pot ajudar a pacients amb […] càncer de mama a derrotar la malaltia.\nPer derrotar aquest flagell és necessari […] que la comunitat mundial es construeixi sobre la cooperació internacional i adopti […] mesures concertades contra els terroristes i els seus patrocinadors.\nPel que fa als altres grans del Continent, Mali viatjarà a Cap Verd sense les seves figures mentre que Tunísia […] haurà de prescindir d’Oussama Darragi i d’Estimar Jemal per rebre a un Malawi a l'[…] que li encanta derrotar els grans.\nEll pot derrotar els seus esforços […] usant forces opositores.\nAmb l’amor aconsegueixes derrotar el propi Llucifer i a […] tots els enemics.\nEstem segurs que la comunitat internacional donarà un pas […] definitiu per derrotar, d’una vegada per […] totes, aquesta terrible malaltia.\nA la caça de races […] intentes aguaitar i derrotar rivals d’altres races.\nL’economia està millorant i el Pakistan coopera amb la comunitat […] internacional per derrotar el terrorisme i el […] extremisme.\nRecorda usar els regals i […] atacs especials per derrotar als teus oponents.\nL’esport, al seu torn, constitueix un acte de reafirmació de valors patris i la competència entre països […] s’erigeix en una sana rivalitat on el feble econòmicament […] parlant és capaç de derrotar la gran potència [ …] econòmica.\nVa dir Nadal […] després d’aquest partit: «Derrotar Roger sempre serà […] una ocasió especial.\nPer tant no arriba a crear una vegada una […] vacuna eficaç per derrotar una malaltia.\nPer tant, les forces internacionals haurien desescalar cap a una missió de […] manteniment de la pau i estabilització més defensiva, considerant que, de fet, […] no ha estat fàcil derrotar els talibans.\nPer això la […] necessitat de lluites unitàries i a ultrança per derrotar l’ofensiva patronal s’ha fet cada vegada […] més evident.\nEstem decidits a actuar per evitar les violacions del dret internacional humanitari i estem […] compromesos a treballar amb la comunitat […] internacional per derrotar la violència de manera […] coherent amb els nostres valors, [.. .] obligacions jurídiques i ideals.


AMPANS reprèn la segona edició del Premi Insert, un guardó que reconeix la creació audiovisual de persones amb discapacitat intel·lectual - Ampans\nAMPANS reprèn la segona edició del Premi Insert, un guardó que reconeix la creació audiovisual de persones amb discapacitat intel·lectual\nObrim la convocatòria d'una nova edició del Premi Insert, a la creació audiovisual de persones amb discapacitat intel·lectual, en el marc del Festival Internacional de Cinema Social de Catalunya (CLAM), que tindrà lloc del 30 d'abril al 9 de maig a Manresa i Navarcles.\nDesprés d'ajornar la convocatòria de l'any passat per mesures sanitàries, es reprèn aquesta segona edició amb la il·lusió i el record de la primera, celebrada el 2019 amb una molt bona rebuda.\nLes arts audiovisuals s'han convertit en una eina important de motivació i aprenentatge per a la inclusió activa de les persones amb discapacitat intel·lectual. AMPANS va crear el Premi Insert per donar impuls a aquesta realitat i fomentar la transmissió de valors i drets mitjançant el cinema. A la primera edició, patrocinada com la d'enguany per l'empresa manresana Teixits Forés, s'hi van presentar una vintena de treballs, d'entre els quals va ser escollida guanyadora la producció "On és l'Ivan?", del Col·lectiu la càmera ballarina i Els 8 magnífics.\n"Insert", el terme cinematogràfic que dóna nom al premi, correspon a una presa realitzada durant el rodatge per destacar accions o detalls importants que podrien passar desapercebuts. S'ha escollit aquest paral·lelisme per destacar el treball creatiu de les persones amb discapacitat intel·lectual, que sovint no rep l'atenció i el reconeixement que mereix.\nD'acord amb les bases, s'hi poden presentar treballs de forma individual o col·lectiva, en format de reportatge, curtmetratge o documental que no superin els 20 minuts de durada. Un mínim del 50% de l'equip de producció (tècnic i artístic) ha d'estar format per persones amb discapacitat intel·lectual o malaltia mental. S'admetran treballs de tot l'estat en qualsevol de les seves llengües oficials i el jurat estarà format per membres de l'organització del Festival CLAM. El treball guanyador rebrà un únic premi de 500 euros en metàl·lic i un trofeu, que es lliurarà a la cloenda del Festival Clam.\nLes bases del Premi es poden consultar a la web d'AMPANS: Premi Insert (ampans.cat)\nOriol cela hortak 15.04.2021\nBenvolgudes i benvolguts, som els alumnes de 4rt de l escola especialitzada la Sagrera i voldriem saber si encara som a temps de presentar-nos al concurs. Tenim un curt que es una meravella. Moltes gracies!\nFundació AMPANS 16.04.2021\nOoohh Oriol, quina llàstima! Aquest cop ja no el podem incloure dins els treballs presentats a la convocatòria perquè ens estaríem saltant les bases del concurs. Si ens el feu arribar, el guardarem per la pròxima edició... i si aleshores en voleu presentar un altre, cap problema! Tants com vulgueu Gràcies pel vostre interès.


EL SECRETARIAT DIOCESÀ DE PASTORAL FAMILIAR ACTIVA EL TREBALL EN XARXA AMB ELS MOVIMENTS DE PASTORAL FAMILIAR | Delegació de Pastoral Familiar de Barcelona\nEl passat dia 9 de novembre… sota la presidència del Bisbe Antoni Vadell, un nombre important de moviments i associacions dedicats a la vida familiar es vam aplegar al voltant d’una taula per crear ponts de coneixement i enfortiment mutu. L’Església vol fer front als desafiaments que afronta la família des de la mobilització de la seva riquesa i pluralitat interna.\nL’objectiu era donar resposta a una de les orientacions del nou Pla Pastoral, segons el qual, «cal prioritzar la comunicació interna i només així hi haurà una bona comunicació cap enfora. Cal, doncs, que ens coneguem més, que sapiguem més el que fan els altres. I, sobretot, que l’empatia, la comprensió i la confiança guiïn les relacions dins de l’Església» (PPD IV).\nVolem avançar en el camí marcat pel Pla: ”impulsar el treball en equip, transversal i en xarxa, per tal de viure una autèntica sinodalitat, caminant junts» (PPD 4.2.).\nDes de la consciència que «cal la presència i compromís dels laics especialment en el camp de la família» (PPD 4.4), el Secretariat de Pastoral Familiar es va posar al servei de les comunitats, els moviments, que en sí mateixos «són una gran riquesa eclesial en una societat tan diversa, amb estils i carismes cristians tan diferents […] acompanyant-los en la seva vida cristiana» (PPD 4.5.).


«Desenvolupament i ONG’s» Editorial Programa Plusvàlua 12 de novembre del 2015 | Centre dEstudis Econòmics i Socials - CEES\n«Desenvolupament i ONG’s» Editorial Programa Plusvàlua 12 de novembre del 2015\nEditorial Programa Plusvàlua, 12 de novembre del 2015\n”Desenvolupament i ONG’s”\nEls durs plans d’ajust imposats per les institucions financeres internacionals als països en vies de desenvolupament als anys 80 van comportar un fort retrocés en el progrés de moltes zones del planeta.\nLes teories imposades pel Fons Monetari Internacional i pel Banc Mundial que pretenen traslladar al Sud el model econòmic del Nord, són insostenibles. Davant d’aquesta evidència, per sort, ha anat canviant l’enfoc de les teories i s’ha anat incorporant, juntament amb la necessitat del creixement econòmic, un punt fonamental que és el “desenvolupament humà” i que fa èmfasi als aspectes socials bàsics com són la salut, l’educació, l’accés a l’aigua i molts d’altres considerats essencials per a les persones.\nDins d’aquest conjunt de conceptes que comporten el desenvolupament humà, el tema central es troba en l’educació com a element singular de canvi i transformació social. I és en aquest sentit que cada vegada més assistim a una recerca per part de la societat, tant a nivell local com a nivell global, per impulsar tot tipus de propostes, declaracions i projectes enfocats a aquesta finalitat.\nAixò ho podem veure tant per part de les Nacions Unides, com per part de la Comunitat Europea o d’associacions com l’UNESCO. Així, per exemple, aquesta última entitat, en la “Cimera del Mil·lenni”, celebrada a Dakar a principis d’aquest segle, feia èmfasi a la consideració de l’educació com un dels instruments, claus i privilegiats per aconseguir la transformació social. Recalcant a més, que era fonamental la sensibilització de tothom cara a la educació.\nPer sort, tant a casa nostra com a nivell mundial un ampli conjunt d’organitzacions no governamentals s’han sensibilitzat en aquest tema i entenen la importància de la educació i hi dediquen, de manera prioritària, els seus esforços.\nPrecisament, el senyor Claudio Lavanchy, Director de la Fundació Comparte, plenament implicada en l’educació de qualitat per als nens més desfavorits d’Amèrica Llatina ens podrà donar una mostra fefaent d’aquesta sensibilitat cap a l’educació, com a element determinant del desenvolupament.\n19/11/15: Emergències i seguretat: Telèfon 112


Visita Caixafòrum: El Mediterrani, passat, present i futur\nPer tal de celebrar la Setmana de la Ciència, els alumnes de 2n d'ES hem visitat l'exposició del Caixafòrum dedicada al mar Mediterrani. En aquesta exposició ens han ofert una perspectiva àmplia del Mediterrani. No tan sols com un espai històric, cultural i humà singular, sinó també com una àrea biològicament fascinant, tot i que avui dia diversos factors n'amenacen seriosament la sostenibilitat mediambiental.\nLlegeix més sobre Visita Caixafòrum: El Mediterrani, passat, present i futur\nCicle inicial i la ESO comencen l'apadrinament lector!!!\nAvui els alumnes de 2n de cicle inicial i de 1r d'ESO ens hem conegut per començar l'activitat de l'apadrinament lector. Hem estat molt contents de conèixer a la nostra parella de l'apadrinament. Segur que plegats gaudirem molt de la lectura i estem molt contents de compartir aquesta activitat !!!\nLlegeix més sobre Cicle inicial i la ESO comencen l'apadrinament lector!!!


30 minuts - CIUDAD JUÁREZ, CIUTAT LÍMIT\n"30 Minuts" aborda la situació d'una de les ciutats més conflictives del món, Ciudad Juárez, en el si d'un país, Mèxic, amenaçat molt seriosament pel poder i la influència dels "narcos". Recentment, la localitat fronterera mexicana ha tornat a ser notícia mundial per l'assassinat de quinze joves, la majoria estudiants. Ciudad Juárez és el gran portal de la droga cap als Estats Units.\n"30 Minuts" aborda la situació d'una de les ciutats més conflictives del món, Ciudad Juárez, en el si d'un país, Mèxic, amenaçat molt seriosament pel poder i la influència dels "narcos". Recentment, la localitat fronterera mexicana ha tornat a ser notícia mundial per l'assassinat de quinze joves, la majoria estudiants, quan eren en una festa. Ciudad Juárez és el gran portal de la droga cap als Estats Units i el seu control se'l disputen els dos càrtels més importants del país. I al bell mig, la policia, objecte de permanent sospita pel seu alt grau de corrupció.


Convocatoria del XV Certamen de Poesia i Relats Curts Sant Jordi 2012 | Noticies\nDll, 02/20/2012 - 21:16 | admin\n1.- Poden participar totes les persones vinculades a Alcampell. 2.- Els treballs seran originals i inèdits, no presentats anteriorment a cap altre concurs o certamen.\n3.- La temàtica dels treballs farà referència a qualsevol aspecte relacionat amb la zona (història, costums, naturalesa, art, modalitat lingüística, ...).\n4.- Els treballs podran escriure’s en castellà i en català.\n5.- S’estableixen 5 categories: Benjamí: (Nens que cursin Educació Infantil, 1º y 2º Primària - fins a 7 ayns).\nPrimària: (Nens que cursin 3º, 4º, 5º y 6º Primària – fins 11 ayns). Juvenil: (de 12 a 17 anys).\nAdults: (a partir de 18 anys).\n6.- Hi haurà tres modalitats: Dibuix: (tan sol la categoria Benjamí podrà participar en aquesta modalitat).\nProsa-Relat Curt: una extensió màxima de 5 folis en la categoria Primària, i de 10 folis en Juvenil i Adults. Poesia: una extensió màxima de 50 versos.\n7.- Els treballs es presentaran a la Biblioteca Municipal, per quadruplicat, escrits a màquina o amb lletra molt clara, a doble espai, encapçalats per un títol i signats sota pseudònim, indicant en el sobre la categoria i modalitat en què es participa. A l'interior d'aquest sobre anirà un altre tancat on s'inclourà el nom, adreça, edat i telèfon de l’autor/a, categoria en la qual es participa i títol de l’obra; a l’exterior d’aquest segon sobre hi haurà de figurar el pseudònim. Cada participant solament podrà presentar un treball per modalitat.\n8.- S’estableix un premi per a les modalitats de Prosa-Relat Curt i Poesia, en cadascuna de les categories, i un obsequi per a cada participant en totes les categories. El jurat, segons el seu criteri, podrà concedir els accèssits que cregui convenients:\nCategoria Primària: material literari i de papereria.\nCategoria Juvenil: 70 € en metàl·lic.\nCategoria Adults: 100 € en metàl·lic.\n9.- El termini d’admissió de treballs finalitza el 2 d’abril de 2.012.\n10.- El jurat serà nomenat per l’entitat organitzadora i la seva decisió serà inapel·lable. Podrà declarar els premis deserts si no s’arriba a la participació/qualitat desitjada.\n11.- La decisió del jurat es farà pública el dia 23 d’abril, festivitat de Sant Jordi, coincidint amb el lliurament dels premis. 12.- L’Ajuntament d’Alcampell es reserva el dret de reproduir i publicar les obres presentades.\n13.- La participació en el Certamen implica l’acceptació de totes les bases.


El CIJTE :La Jota, cantada, tocada o ballada\nCentre d’Interpretació de la Jota de les Terres de l’Ebre\nOn és la casa de la Jota\nEl Centre d’interpretació de la Jota de les Terres de l’Ebre – Casa de la Jota (CIJTE), és una associació cultural sense ànim de lucre, creada per per conservar i impulsar la música popular d’aquestes Terres, en especial la Jota Catalana.\nEstà obert a tothom qui vulgui compartir el seu projecte i els seus objectius, que són:\nPromoure els valors de la música tradicional i popular.\nFomentar els valors de la música i el cant entre els ciutadans juntament amb altres associacions d’àmbit nacional i internacional.\nDifondre la música popular a través de tots els mitjans possibles, en especial la Jota Catalana o de les Terres de l’Ebre.\nPotenciar els grups de música i cantadors locals.\nImpulsar i promoure l’edició de publicacions i revistes digitals o no, dedicades a la música popular i la seva difusió.\nPots associar-te de les següents maneres:\nCom a SIMPATITZANT: Donant suport a les nostres activitats, amb alguna col·laboració esporàdica i rebent informació de les activitats.\nCom a COL·LABORADOR/A: t’integraràs a l’associació per participar dels actes que realitza el Centre. La teva col·laboració pot ser econòmica, a través de quotes anuals, realitzant feines esporàdiques o cedint material que serveixi per a mantenir l’associació. Rebràs informació i gaudiràs de descomptes en totes les activitats organitzades pel Centre.\nCom a soci DE PLE DRET: Amb veu i vot dins l’assemblea general. Els associats de ple dret aporten el seu treball actiu, professional i continuat en alguna de les àrees d’acció o àmbits de l’entitat, abans especificades.\nCom a ENTITAT: Si ets una associació, entitat pública o privada i tens interès en promoure, conservar i difondre la música tradicional i popular.\nPresenta la teva sol·licitud per escrit a correu@lajota.cat, indicant el nom, l’adreça, telèfon i correu electrònic de contacte i quin tipus d’associat vols ser.\nCentre d’Interpretació de la Jota de les Terres de l’Ebre – Casa de la Jota\nAv. Caputxins 6. 43500 Tortosa.\nTelèfons: 977 44 05 61 / 609 20 41 20 – Fax. 977 44 05 61\nCorreu de contacte i d’informació general: correu@lajota.cat\nLa Casa de la Jota, promoguda pel CIJTE, vol ser l’espai físic i virtual on es podrà trobar tot allò que es relacioni amb la Jota Catalana i amb la música tradicional i popular de les Terres de l’Ebre, tant en la seua expressió cantada com ballada.\nActualment està situada a l’Espai de la Jota dins de les instal·lacions del Museu de Tortosa, a la rambla Felip Pedrell, 3, pavelló 7 (CP 43500)\nProvisionalment, obert tots els dimecres d’11 a 13 h.\nLes seves activitats s’inclouen en diferents projectes dins de tres àrees principals:\nEstudi i recerca: Centre d’Estudis i Documentació de la Jota.\nFormació: Aula de músiques de la Terra.\nDifusió: Exposicions i publicacions.\nSou d’una Associació, Centre d’Interès, Centre d’Estudis, Biblioteca o Institut relacionat amb la música tradicional i popular?\nEnvia’ns el teu enllaç! Coneguem-nos, tenim moltes coses a compartir…\nCor de carxofa (Espolla, Alt Empordà)\nLo Fardell Patxetí (Ribera d’Ebre)\nLo planter (Tortosa)\nBlog Danses (País Valencià)\nEspai de so (Terres de l’Ebre)\nCantem a la Fata (l’Ampolla)\nCaramelles a Mig Camí


Inscripcions obertes al Simposi Internacional Paisatge, Agricultura i Dona | Notes de premsa | Observatori del Paisatge\nInscripcions obertes al Simposi Internacional Paisatge, Agricultura i Dona\n21/03/2019Ja es pot consultar el programa i s’obren les inscripcions del Simposi Internacional 'Paisatge, Agricultura i Dona', que tindrà lloc a la Cartoixa d’Escaladei (Priorat) els dies 9 i 10 de maig de 2019. A la pàgina web del Simposi s’informa dels continguts de les sessions que durant dos dies comptaran amb ponents i participants d’arreu del món.\nImpulsat per la Comissió del Paisatge i la Sostenibilitat del Priorat, i organitzat per l'Observatori del Paisatge de Catalunya, el Simposi Internacional 'Paisatge, Agricultura i Dona' es planteja en el context de la Candidatura del paisatge agrícola del Priorat-Montsant-Siurana a la UNESCO. L'objectiu del simposi és propiciar l'intercanvi i el debat amb altres paisatges agrícoles d'arreu del món amb els quals compartir criteris de valors, de model i de governança.\nDurant aquests dos dies, el Simposi comptarà amb ponents de procedència ben diversa i amb una presència majoritària de dones. Des de Burkina Faso i el Marroc, fins a Cuba i Honduras, passant per diversos països europeus i representants de Galícia i el País Basc, entre altres.\nD'altra banda, hi haurà també ponències vinculades a universitats, associacions i institucions com ara UNESCO, FAO, SIPAM, CIHEAM, i relacionades amb experiències en la gestió, la pràctica agrícola directa, la investigació o l'activisme, per citar-ne alguns exemples.\nEs podrà conèixer de primera mà les experiències de cooperatives de dones, la gestió de paisatges culturals de la Unesco, iniciatives relacionades amb l'agroecologia, models del banc de terres i treballs sobre alimentació, comercialització, etc. En totes les sessions es preveu un temps de debat amb els assistents. També s'han programat visites guiades per fer conèixer als participants el paisatge cultural agrícola que els acull i al qual serà dedicada la darrera sessió del Simposi.\nAl web els interessats poden consultar el programa complet i formalitzar també la seva inscripció. En aquest sentit, cal recordar que les places són limitades i és imprescindible inscriure-s'hi prèviament.\nEl Simposi s'adreça a un públic molt divers: habitants del Priorat, de la resta de Catalunya i de l'Estat espanyol, de la Mediterrània i de la resta del món, relacionats amb l'agricultura i el paisatge en general. Des de pagesos fins a especialistes en els eixos temàtics que el Simposi planteja, com també les institucions i les administracions nacionals i internacionals responsables de les polítiques sectorials en aquests àmbits. Hi haurà servei de traducció simultània en català, castellà, anglès i francès.\nImpulsat per la Comissió del Paisatge i la Sostenibilitat del Priorat, i organitzat per l'Observatori del Paisatge, el Simposi té també el suport del Consell Comarcal del Priorat, l'associació Prioritat, la Diputació de Tarragona i els següents departaments de la Generalitat de Catalunya: Cultura; Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació; i Territori i Sostenibilitat.