«Si creiem que som els favorits ens equivocarem» - Diari de Girona\n«Si creiem que som els favorits ens equivocarem»\nIgnasi Miquel destaca la millora de l'equip però avisa dels perills de l'Elx abans de la decisiva eliminatòria d'aquesta setmana per pujar a Primera\ncarles rosell 18.08.2020 | 23:47\nLa millora del Girona és evident. El rendiment col·lectiu ha fet un tomb i rutlla de tal manera que l'equip va despatxar l'Almeria amb solvència i total justícia en la primera ronda del play-off. Un dels molts culpables d'aquest pas endavant és Ignasi Miquel. El central, erràtic com tots els seus companys durant mesos i en el seu cas, a més, inèdit per culpa d'una lesió, està acabant la temporada a un nivell altíssim. Ahir va atendre els mitjans en una roda de premsa virtual en què valorava l'eliminatòria decisiva amb l'Elx, elogiava el proper rival i advertia que caldrà fer les coses molt bé per ser de Primera Divisió, el principal objectiu del grup i també a títol personal.\n«Des que hem canviat d'entrenador, i això que al vestidor no agrada tant perquè quan això passa vol dir que no hem fet les coses prou bé. Però sí, amb l'arribada de Francisco hem millorat la solvència, som un equip que no rep massa ocasions i això es veu reflectit en els resultats, que és el més important».\n«Ha sigut un any molt complicat, difícil. Venia amb moltes ganes i amb la il·lusió de competir des del primer moment. La lesió que vaig patir va ser bastant llarga. Ara estic gaudint molt de tot allò que sigui poder ajudar l'equip. Ho donaré tot per aconseguir l'objectiu i seré molt feliç si l'aconseguim».\n«Després d'eliminar l'Almeria com és lògic estàvem feliços i contents. Però tothom es va reactivar de nou perquè som conscients que no hi ha res fet. L'equip està centrat, amb moltes ganes de competir aquest dijous i treure endavant l'eliminatòria».\nAmenaçat de sanció\n«No puc estalviar els meus esforços. Amb el que tenim ara al davant i veient el que ens ve, el que no puc fer és deixar de posar la cama en una jugada que podria ser vital. El que vull és jugar tots dos partits i és per això que no puc pensar en una acció concreta».\n«Ho dubto molt. Sí, és cert que portem una bona dinàmica, com també que l'Elx està fent molt bons partits. Van passar-se una vintena de dies amb el dubte de saber si estaven dins o fora del play-off. Tal com estan ara les coses, si creiem que som els favorits cometríem un grandíssim error. Hem de recordar que ens ha guanyat els dos partits de lliga. Hem de ser cauts».\n«Si hi ha ansietat és per jugar. En tenim moltes ganes. Som molt conscients del que ens ha costat arribar fins aquí perquè ho hem passat molt malament»\nPer què ara el canvi?\n«És complicat de dir. També és cert que amb Martí vam tenir una època bastant bona i amb el confinament es va frenar tot plegat. Potser va arribar un punt que l'equip ja no donava per més i el canvi d'entrenador ens va donar aquest petit extra per ser l'equip que havíem sigut algun altre moment. Durant l'any es passen moments bons i dolents i amb la temporada que hem tingut tot ha sigut una mica més difícil. Desafortunadament sap greu que hagin passat més entrenadors abans, però els que som ara som els que hem de treure això endavant i en tenim moltes ganes».\n«Marcar fora de casa sempre dona un avantatge però és més important guanyar i això hem d'intentar des del primer moment. Hem de ser compactes, competitius. Ells són una plantilla molt completa. Venim de ser molt contundents a casa els últims cinc o sis partits, demostrant que tenim ganes. Per això anirem a per totes del primer moment. No m'agrada confiar-me. Ara, intentarem des del primer moment marcar.\nTàndem amb Juanpe\n«M'he entès molt bé, és un jugador amb el qual és fàcil funcionar. Però els resultats bons venen per l'esforç de tot l'equip».\nEl Govern cita la Lliga i la Federació a posar-se d'acord demà pel calendari.


La 4ª edición del Festival Arrankapins llega a Castelló\nLa 4a edició del Festival Arrankapins arriba a Castelló\nSiniestro Total, Aurora Beltrán, Lula, LZigarros o Smoking Souls, entre altres, convertiran en una macro sala de concerts a l’aire lliure el Parc de la Pineda, el pulmó verd més pròxim al districte del Grau, on arranquen les tres platges castellonenques. Un intens cap de setmana musical amb huit grups, mercat de vinils, parades ONG’s i espai gastronòmic amb food trucks per a complementar la festa. I com a guinda per a acomiadar agost musicalment la 8a edició del Festival Undergrau, el dissabte 31.\nCastelló de la Plana proposa un intens i estiuenc agost al costat del Mediterrani. I a l’oferta playera dels seus tres arenals amb bandera blava –Pineda, Gurugú i Serradal– suma altres activitats d’oci que van des del cinema, els jocs o el ioga… a la música!\nEl primer cap de setmana d’agost arranca a ritme de rock amb la 4a edició del Festival Arrankapins, que es va consolidant com una cita per als amants d’aquest estil musical, i que tindrà com a escenari al natural el Parc de la Pineda, on actuaran huit grupos.\nEl divendres 2 d’agost comptarà amb quatre concerts. El grup gallec de punk-rock Siniestro Total presentarà el seu gira ‘El Mundo dóna voltes’ abrigallada amb tots els seus èxits. Completaran el cartell d’aquesta primera vetlada la navarresa Aurora Beltrán, en solitari; el quintet castellonenc El Último Ke Zierre, gestat fa tres dècades; i el trio de pop-rock Lula, liderat per la veu i la guitarra de Patrizia Escoin.\nEl dissabte 3 d’agost serà el torn del grup valencià Los Zigarros, gestat en 2013, que han sigut fins i tot teloners dels mítics Rolling Stones; del quartet també valencià Smokking Souls; d’Aurora & The Betranyers, que estrena el seu tercer àlbum, ‘Tune Out The Noise’; i de Dandi Wolf, banda castellonenca de rock alternatiu que data de 2015.\nI per a acomiadar agost, un nou esdeveniment musical, també al Parc de la Pineda. Es tracta del Festival Undergrau, que arriba a la seua 8a edició i se celebrarà el dissabte 31. Un senyal d’identitat de la cultura i la música under de la província de Castelló, abrigallada enguany per les actuacions del Chamuyo, Mals Vicis, Dandi Wolf (únics que repeteixen del Arrankapins) i el Sombrero de Color.


Les defenses han presentat sis qüestions prèvies, algunes de les quals volen la nul·litat de la causa\n6 min. Andorra la Vella 15/01/2018 11:03\n651x366 L'accionista majoritari de BPA, Higini Cierco, i l'exconseller delegat de l'entitat, Joan Pau Miquel, moments abans de l'inici del judici. / M. F. (ANA) L'accionista majoritari de BPA, Higini Cierco, i l'exconseller delegat de l'entitat, Joan Pau Miquel, moments abans de l'inici del judici. / M. F. (ANA)\n651x366 Una imatge de la sala on se celebra, des d'aquest dilluns, el judici pel 'cas Gao Ping'. / M. F. (ANA) Una imatge de la sala on se celebra, des d'aquest dilluns, el judici pel 'cas Gao Ping'. / M. F. (ANA)\nGairebé tres anys després que esclatés la crisi de BPA ha arrencat, aquest dilluns, la primera de les causes relacionades amb l’entitat. Es tracta de l’anomenat ‘cas Gao Ping’, en què es jutja uns fets relacionats amb l’empresari valencià Rafael Pallardó, que presumptament enviava diners a empresaris xinesos a través de compensacions que efectuava amb clients de l’entitat bancària. Es tracta d’un macrojudici amb unes magnituds poques vegades vistes al país: 25 acusats i una vintena d’advocats que defensen els interessos dels acusats, del Govern i actors civils que reclamen compensacions pels perjudicis soferts, a banda de la fiscalia, la qual cosa ha obligat el Consell Superior de la Justícia a habilitar una sala especial a l’edifici de Prada Casadet.\nLa vista oral, al davant del Tribunal de Corts, ha arrencat aquest dilluns al matí amb la presentació, per part de les defenses, de les qüestions prèvies. De fet, se n’han presentat sis i és previst que aquesta setmana se centri, precisament, en la defensa i avaluació d’aquestes qüestions prèvies. Un cop el Tribunal de Corts hagi escoltat els diferents arguments s’haurà de decidir si el judici continua o no, ja que moltes demanen la nul·litat de la causa. La primera jornada ha estat envoltada d’una gran expectació mediàtica, tal com demostra que hagin assistit al judici no només mitjans del país sinó també de Catalunya.\nLa vista ha començat amb la defensa, per part del lletrat de l’ex-conseller delegat de BPA, Joan Pau Miquel, de dues qüestions prèvies en què argumenta un seguit de vulneracions de drets entre els quals a un procés degut. D’aquesta manera, Jesús Jiménez ha remarcat que els fets ja estaven sent investigats abans de la nota del FinCEN arran de la causa iniciada a Espanya anomenada ‘cas Emperador’ i que no s'entén que, ja que ja hi havia un seguit d’actuacions judicials que s’havien dut a terme, s’hagués iniciat un altre procés arran de la comunicació del Tresor nord-americà. A més, Jiménez ha lamentat que s’estigui fent un judici contra unes persones i una entitat bancària i no contra una conducta delictiva concreta. De fet, ha destacat que s’ha procedit a fer una “investigació prospectiva”. També ha posat en relleu que és “absurd” que Pallardó sigui en aquesta causa testimoni i, per tant, estigui obligat a dir la veritat i que, en canvi, en una altra causa sigui acusat i, per tant, no tingui aquesta obligació. La resta de defenses s’han adherit a aquests arguments fent èmfasi, per exemple, en el fet que causes per fets similars estiguin separades i que, per tant, BPA estigui sent jutjada a part i en canvi no s’incloguin en aquesta causa altres entitats en què s’haurien produït fets similars.\nDavant d'aquests arguments, el ministeri fiscal ha negat que s’hagi fet una investigació ‘ad hoc’ i ha destacat que les diligències prèvies que s’estaven duent a terme no són les mateixes que els fets que es van investigar arran de la nota del FinCEN. Així, ha recordat que abans d’aquesta comunicació dels Estats Units, no s'havia assenyalat els directius de BPA, i que només s’havia investigat dos treballadors que es creia que actuaven d’esquenes als responsables de l’entitat. Per tant, ha insistit que s’està investigant aquesta suposada organització criminal per blanquejar diners. D’aquesta manera, ha remarcat que a banda d’aquestes compensacions s’investiga si es prenien les mesures escaients per prevenir el blanqueig. En el mateix sentit, el lletrat que defensa el Govern, Manuel Pujadas, ha argumentat que s’investiga la conducta delictiva dels directius, i que en cap cas es diu que el “banc és pervers”. Un cop fetes aquestes intervencions, Jiménez ha replicat que cal tenir en compte que el delicte que es jutja és el de blanqueig i que cal saber-ne l’origen i ha lamentat que hagi existit una “inquisició general”.\nLa defensa d’altres dos exdirectius de BPA, Santiago de Rosselló i Luis César Jayme Garcia, ha presentat altres quatre qüestions prèvies. En una d’elles Antoni Riestra demana la nul·litat de tot l’actuat fins el moment ja que considera que la batlle que ha instruït el cas no era competent ja que era necessària l’acumulació de processos. D’aquesta manera, ha argumentat que no es pot jutjar uns mateixos fets “agafant uns personatges per una banda i altres per una altra” i ha incidit que aquesta acumulació hauria evitat “incongruències i indefensió”. També considera que s’ha infringit el procediment perquè en una contesta sobre el sobreseïment el Tribunal de Corts va aprofitar per esmenar les actuacions.\nEn la seva intervenció ha demanat també que es pogués escoltar la conversa entre Miquel i l’agregat d’Interior a l’ambaixada d’Espanya, Celestino Barroso, en què segons la defensa es demostren els xantatges de què van ser objecte els responsables de BPA perquè facilitessin dades sobre polítics catalans, per evitar que BPA i Banco Madrid “caiguessin”. Aquestes extorsions, segons el lletrat, estan acreditades i creu que també s’haurien d’haver inclòs en la mateixa causa que ara es jutja, ja que la nota del FinCEN “provindria d’un il·lícit”, és a dir, d’aquestes coaccions. En el mateix sentit, un altre dels lletrats defensors, Josep Antoni Silvestre, ha posat en relleu que “alguna cosa fa mala olor en aquesta causa” i ha lamentat que des del FInCEN no s’hagin aportat proves sobre les seves afirmacions. D’altra banda, Alfons Clavera, que representa l’Institut de Drets Humans d'Andorra en la causa de les coaccions, ha posat en relleu que és “trist” que hagi hagut de ser una associació i no el Govern qui s’hagi personat per defensar la sobirania del Principat. A l’últim, Riestra també ha destacat que la declaració de Jayme es va fer sense totes les garanties ja que s’ha pogut demostrar que patia un problema de salut que hauria afectat les seves declaracions.\nEl ministeri fiscal ha lamentat que es barregin conceptes i ha exposat que “les regles d’acumulació” que pretenen les defenses són “irreals”. També ha retret la manca de lleialtat i bona fe processal de Riestra ja que ha remarcat que la batlle li va proposar suspendre la declaració del seu defensat. La defensa del Govern, per la seva part, ha lamentat la intervenció de Clavera preguntant-se quantes vegades s’ha personat l’Institut de Drets Humans en altres causes.\nAquest dimarts es reprendrà la causa, novament, amb altres qüestions prèvies presentades per les defenses per al·legar-ne les anomalies.


El freixe de fulla petita (Fraxinus angustifolia), també conegut en català amb els noms de freixe, fleix, freixe mascle i estanca-sang, és un arbre de la família de les oleàcies que rarament supera els 20 m d'alçada, però pot arribar als 25 m. Té el tronc normalment recte i la capçada densa i amb forma de cúpula més o menys allargada. L'escorça jove d'aquest arbre és llisa i grisa, però en envellir es fissura. Els branquillons són gruixuts, estan puntejats de lenticel·les blanques i la seva disposició és oposada. Els borrons són grossos, rabassuts i de color marró fosc. Al llarg dels branquillons hi ha parelles de borrons oposats, i a l'extrem n'hi ha 3: el borró apical i 2 de laterals.\nLes fulles del freixe de fulla petita són caduques, glabres i compostes imparipinnades, fan 15–20 cm de llarg, normalment tenen 5–9 folíols –però poden arribar a tenir-ne 13– i estan en disposició oposada. Els folíols fan 3–9(13) cm de llarg i 0,8–2,5(3) cm d'ample, són lanceolats, tenen la base en forma de tascó i acaben en punta. No tenen peciòlul i tenen el marge dentat, amb les dents ordinàriament corbades cap enfora, no més nombroses que els nervis laterals i amb els entrants entre elles curvilinis i amples. Estan disposats de forma oposada i són de color verd fosc brillant a l'anvers i més pàl·lids al revers. A la tardor, les fulles es poden tornar de color groc més o menys marronós abans de caure, però sovint cauen encara verdes.\nLes flors són petites i de color porpra, que es torna groc quan s'obren les anteres. No tenen calze ni corol·la i es troben agrupades en panícules denses que apareixen abans que les fulles sobre els branquillons crescuts l'any anterior (foto mig esquerra). Poden ser hermafrodites o unisexuals. En cas d'haver-n'hi, el pistil és únic i, si presenten estams, en tenen 2. La floració es produeix de febrer a març. La pol·linització té lloc mitjançant el vent. Els fruits són sàmares lanceolades de 2,5–5 cm de longitud. Estan constituïdes per una llavor allargada i un pericarp membranós que s'expansiona formant una ala prima que té com a funció la dispersió mitjançant el vent. Les sàmares inicialment són de color verd groguenc i adquireixen un color marró clar quan maduren a la tardor. En alguns casos són tan abundants que el seu color verd groguenc predomina sobre el verd intens del fullatge (foto inferior esquerra). Persisteixen a l'arbre després de la caiguda de les fulles. Vegeu la transformació de les flors en cecidis per l'àcar Eriophyes fraxiniflora.\nPrefereix els sòls humits i profunds, però, entre els arbres propis del bosc de ribera, és, juntament de l'om, el menys exigent pel que fa a la humitat edàfica. Tolera mitjanament bé l'ombra, resisteix perfectament les temperatures baixes i és indiferent a la naturalesa química del sòl pel que fa al carbonat de calci. Es propaga per llavors, però no per esqueixos. És de creixement ràpid i no acostuma a viure més de 150 anys.\nLa seva fusta, de color groc pàl·lid rosat, és molt dura, molt elàstica i de densitat mitjana o alta. S'utilitza en ebenisteria (xapes, paviments) i en torneria (mànecs d'eines, aparells de gimnàstica, tacs de billar...). Les fulles constitueixen un bon farratge per al bestiar. Tradicionalment s'han utilitzat com a aliment de reserva per a l'hivern, però aquest aprofitament és cada cop més infreqüent. S'han usat en medicina com a laxant i diurètic. La varietat cultivada ‘Raywood', que té port compacte, és apreciada com a arbre ornamental pel color granat que adquireix el seu fullatge a la tardor.\nLa imatge inferior mostra un grup de plançons de freixe de fulla petita. Els seus cotilèdons -les primeres fulles d’una plàntula, dues a les fanerògames dicotiledònies i un de sol a les monocotiledònies- són simples i el·líptics, ben diferents de les fulles pinnaticompostes que els seguiran.\nÉs una espècie pròpia dels boscos de ribera del sud d'Europa –tot i que arriba fins a Bretanya i Txèquia–, del nord d'Àfrica i d'Àsia Menor. A la zona nord de la seva àrea de distribució coincideix amb el freixe de fulla gran (Fraxinus excelsior), una espècie a la qual s'assembla bastant. L'existència d'individus amb característiques intermèdies entre les dues espècies fa pensar en una probable hibridació. Pius Font i Quer a Ensayo fitotopogràfico de Bages (1914) diu que el freixe de fulla petita a començament del segle XX era una espècie rara al Bages, però actualment hi abunda, especialment a la conca del Cardener. La imatge superior esquerra mostra un freixe de fulla petita a la riba del Cardener, al davant de l'entrada de l'estació de tren de la Renfe a Manresa. A la comarca és una espècie en expansió que a vegades es troba fins i tot fora de l'àmbit dels boscos de ribera. És possible que la regressió de l'om (Ulmus minor) causada per la malaltia fúngica de la grafiosi hagi deixat espai per a l'expansió del freixe de fulla petita. Probablement aquest arbre era rar al Bages a començament del segle XX perquè llavors les terres fèrtils de les quals és propi estaven completament ocupades per l'agricultura. [fotos Florenci Vallès]


Foix i Riba a la Casa Usher\nUna tarda de finals de primavera, a l’ombra dels ficus i de la buguenvíl·lia del pati de la Casa Usher una quarantena de persones ens reuníem per sentir les veus de JV Foix i Carles Riba de les mans i de la boca dels poetes i creadors Jordi Cornudella, Perejaume i Dolors Miquel. Dos poetes coetanis (nascuts el mateix any, fa 125 anys) portats per tres poetes gairebé també coetanis.\nL’excusa? Potser l’efemèride d’aquest segle i quart. Potser la publicació en format de llibre de butxaca de tres llibres cabdals dels poetes homenatjats: Diari 1918 i Sol, i de dol; Les irreals omegues; Onze nadals i un cap d’any, de J.V. Foix i Elegies de Bierville; Salvatge cor; Darrers poemes, de Carles Riba.\nEn Perejaume parlà del torrent de la poesia catalana. El torrent viu que passa entre Foix i Riba i que recull l’aigua que ve d’Ausiàs March i de ben abans, que s’estanya en aquests tres poetes presents i segueix avall empaitant altres de més joves.\nDues maneres de fer poesia, molt diferents. Foix, un poeta més musical, més “cantaire”, de llengua més variada, fa servir arcaismes – però també mots molt moderns, en aquesta barreja tan “foixana” del vell i el nou- tot molt ben amanit amb dosis de sornegueria i misticisme. És un poeta que entra més per la imaginació visual i per l’oïda. Llegir Foix – ens diu Dolors Miquel- és sentir la “matèria” del so, que de tant en tant és també el so de la terra.\nRiba és, per contra, més conceptual, sense descurar del tot la musicalitat dels seus textos, especialment present en els darrers poemes. Al mateix temps, és un poeta molt eròtic en descriure les relacions amoroses, com podem veure a Salvatge cor: “qui no mori d’amorós/ l’amor no el prendrà a mercè”.\nEls dos poetes es troben després de la guerra. Riba ha patit també l’exili i aquesta experiència (en paraules de Perejaume) l’acaba de fer com a poeta. Es troben de nou al Port de la Selva. Els poemes i escrits que s’han dedicat l’un a l’altre, l’amistat que han anat covant es fonen en una abraçada de mutu reconeixement. I la Casa Usher fou aquella tarda la Casa Vermella que cantava en Foix, “on viu l’orat que farga a mitjanit”.


Ara Llibres | Catàleg | La nit de les criatures\n«L’escriptora més propera que té Amèrica a una novel·lista nacional», segons el New York Times. Una intensa narració coral sobre la fragilitat de la infància i les contradiccions de l’edat adulta, el racisme i una societat que se’ns mostra corrupta, malalta, pràcticament maleïda.\nLa Lula Ann va ser una nena poc estimada. El seu color de pell, negre com la nit, fou viscut com una creu a la família, de to més tènue, quasi blanc. Avui, als vint-i-tres anys, la Lula Ann es fa dir Bride i llueix amb orgull la seva contundent negror i el seu rotund èxit laboral. Aquest orgull, però, no podrà refrenar el floriment dels traumes infantils i de noves nafres emocionals: el rebuig familiar que va marcar els seus primers anys; el testimoni, quan era petita, d’uns successos aberrants; l’inesperat abandonament de la seva parella actual; la influència de la Rain, la nena amb una dolorosa història per oblidar...\nUna provocadora i absorbent novel·la de la premi Nobel Toni Morrison, gairebé un tresor patrimonial als Estats Units, que retrata la complexitat d’uns individus amb arestes inassumibles, membres d’una societat que els convida a l’aïllament, a la incomprensió més profunda.\n«No és culpa meva. O sigui que no me’n podeu acusar. Jo no ho vaig fer i no tinc ni idea de com va poder passar. No em va caler més d’una hora després que me la traguessin d’entre les cames per adonar-me que alguna cosa anava malament. Molt malament. Era tan negra que em va fer por.»\nToni Morrison va ser guardonada amb el premi Nobel de literatura l’any 1993. També ha rebut el National Book Award i el Pulitzer com a reconeixements a la seva extraordinària prosa. Les seves obres han estat traduïdes a més de 20 idiomes. Viu a Rockland Country, Nova York, i és professora emèrita de la Universitat de Princeton. D’aquesta autora, Amsterdam Llibres ha publicat Una benedicció (2009) i El retorn (2012) i La nit de les criatures (2015).


IV Seminari Paisatges Salvats – Paisatges per Salvar - Notícies - Associació de Naturalistes de Girona\nInici > Notícies > IV Seminari Paisatges Salvats – Paisatges per Salvar\nEls propers 19 i 20 de novembre tindrà lloc el IV Seminari teòric-pràctic: Paisatges salvats-paisatges per salvar. Transició energètica: quina, on i com?, organitzat per la Càtedra de Geografia i Pensament Territorial de la UdG, Departament de Geografia de la UdG, Associació Naturalistes de Girona i Plataforma SOS Costa Brava.\nAquesta 4a edició porta com a subtítol Transició energètica: quina, on i com?, la transició energètica com a pretext i pretén posar sobre la taula i debatre en clau mediambiental les respostes socials i governamentals. Ens preguntarem si s'ha aprofitat aquest context de crisi per rebaixar garanties i exigències en matèria ambiental amb el pretext de reactivar l'economia i les activitats humanes. També voldrem aprendre d'altres experiències en aquest camp.\nTanmateix, donant continuïtat als seminaris previs, aprofundirem en l'anàlisi i incidència política i ambiental dels moviments en defensa del territori.\nEl dissabte 20, com a part de l'assignatura Impacte i adaptació en l'activitat humana, el territori i el paisatge del Màster en Canvi Ambiental de la UdG, els participants realitzaran un tour per conèixer casos de conflictes territorials i paisatgístics a causa de les possibles implementacions de parcs eòlics. Visitaran el ppble de Sant Climent Sescebes pels Parcs eòlics al Massís de l'Albera, el Museu de la Sal a L'Escala per fer un debat sobre el Parc eòlic Tramuntana i finalment a Rupià per parlar de les comunitats energètiques locals.\nwww.paisatgessalvats.cat / IV Seminari Paisatges Salvats,


FC Barcelona Lassa – Cafès Novell Vilafranca: A un pas del títol (7-1)\nEls de Ricard Muñoz no donen cap opció als visitants i se situen a un sol pas de proclamar-se campions de lliga amb la vuitena victòria seguida en competició domèstica\nSense concessions per apropar-se al títol de lliga. Així ha començat el partit del Barça Lassa al Palau Blaugrana, amb els blaugrana demostrant una gran efectivitat ofensiva. Això ha permès als de Ricard Muñoz agafar distància ràpidament avantatge en el marcador i marxar al descans amb el partit sentenciat (6-0). Els blaugranes han fet bons els gols de Sergi Panadero, Pau Bargalló, Lucas Ordoñez, Edu Lamas (2), Xavi Barroso i Matias Pascual. El Vilafranca maquillaria el resultat a cinc minuts pel final amb una falta directa que situaria el 6-1, però Lamas marcaria el definitiu 7-1 en els darrers segons.\nAmb ganes d’apropar-se encara més al títol ha sortit ha sortit el Barça Lassa al parquet del Palau. Des de l’inici els de Ricard Muñoz han imprès un alt ritme i han tingut el domini. El duel començaria amb una diana de Sergi Pandero en el primer llançament a porteria als dos minuts de joc. Els de Ricard Muñoz dominaven el joc davant les tímides arribades del Vilafranca. Ràpidament, Pau Bargalló ha situat el 2-0 amb un xut llunyà i de pala que ampliava les distàncies en el marcador.\nEl Barça, però, no ha abaixat la tensió defensiva i en la millor oportunitat pels visitants amb un xut potent des de l’exterior i que Egurrola aturava al més pur estil d’un porter d’handbol, aixecant la cama esquerra. Els blaugrana no aturarien la maquinària, seguirien movent ràpid la bola i situarien el tercer gol amb un xut de cullera de Lucas Ordoñez. Els de Ricard Muñoz seguien mostrant la seva superioritat amb el pas dels minuts i així arribaria el 4-0 en un contracop executat perfectament per Edu Lamas després de l’assistència de Bargalló.\nTot i el resultat clarament favorable als blaugrana, el Vilafranca no ha perdut la seva intenció de buscar el gol, i ha estat novament Egurrola qui ho ha evitat. El porter del Barça ha aturat perfectament un mà a mà amb el capità visitant Galán. Els blaugrana no en tenien prou i situarien el 5-0 amb un xut potent de Barroso des de l’exterior.\nEls darrers cinc minuts de la primera meitat el jove Marc Palazón que ha entrat a la convocatòria en el lloc de Pablo Álvarez, baixa d’última hora per precaució per unes molèsties a la cuixa dreta. El Barça mantenia la seva pressió defensiva i l’efectivitat ofensiva. Seria Matias Pascual que anotaria el seu primer gol i sisè dels blaugrana del partit abans del descans i aprofitant una bola dins l’àrea (6-0). Amb aquest resultat els dos conjunts marxarien al descans.\nA la represa, els primers minuts han estat marcats per les poques ocasions de gol en els primers minuts i el desencert. Els blaugrana han enviat dues boles al pal, per una del Vilafranca. Els visitants disposarien d’un penal a favor però es toparien novament amb l’efectivitat sota pals d’Egurrola. Pocs segons després, els de Ricard Muñoz disposarien de dos faltes directes amb pocs minuts que Luca Ordoñez no podria convertir.\nSeria el Vilafranca qui aprofitaria la desena falta blaugrana per maquillar el marcador i situar el 6-1. Un resultat que semblava definitiu però Edu Lamas, en els darrers segons de partit, establiria el 7-1 que suposa la vuitena victòria consecutiva del Barça en lliga aquest curs.\nAmb aquest triomf, el Barça Lassa es manté líder amb 70 punts i catorze de marge respecte el Reus, segon classificat. Els blaugrana es podrien proclamar campions aquest diumenge en el cas que el duel entre el Vic i el Reus acabés en empat.


La Policia Local de Catarroja treballa en una campanya de conscienciació viària en el municipi | Valencia Extra\nLa Policia Local de Catarroja ha posat en funcionament dues patrulles motoritzades amb l’objectiu de reforçar la seguretat viària en el municipi. Es tracta d’una campanya per a informar la ciutadania del compliment de les normes de circulació viària i al mateix temps vigilar per a impedir comportaments incívics en el municipi.\nPacificar el trànsit i tindre una ciutat més amable són dos objectius primordials de l’actual equip de govern, així com un dels compromisos que va depositar en ells la ciutadania. Per a complir-ho és fonamental el treball de conscienciació de la Policia Local que està patrullant durant aquests dies pels punts més conflictius del municipi. D’aquesta manera s’eviten conductes que poden ser considerades menors per algunes persones, com aparcar en passos de vianants, però que poden provocar un trastorn per a unes altres.\nAquest reforç és possible gràcies a la incorporació de nous agents al cos al principi del mes de maig. En total, s’han unit a la Policia Local de Catarroja set nous efectius de caràcter interí, fruit a la col·laboració de l’Ajuntament d’Almussafes.\nL’Escola d’Estiu de Catarroja es converteix al juliol i agost en una gran proposta d'oci


La sisena convocatòria del Premi Saó de Ponent posarà el focus en textos teatrals de petit format localitzats a Mollerussa\nL’edició del 2022 s’ha presentat avui a l’Institut d’Estudis Ilerdencs, que col·labora amb un guardó dotat amb 5.000 euros i amb la publicació de l’obra per Pagès Editors.\nL’acte ha comptat amb la participació de la vicepresidenta de l’IEI, Estefania Rufach, i de l’alcalde de Mollerussa, Marc Solsona.\nL’Aula Magna de l’Institut d’Estudis Ilerdencs ha acollit aquest dijous la presentació de la 6a convocatòria del Premi Saó de Ponent de textos teatrals per a espectacles de petit format, que enguany té com a gran novetat el fet que les obres que s’hi presentin han de contextualitzar-se en una localitat teatral, que en aquest cas serà Mollerussa. El premi és una iniciativa de Saó de Ponent amb el suport de l’IEI de la Diputació de Lleida i de l’Ajuntament de Mollerussa.\nL’acte ha comptat amb la participació del president de la vicepresidenta de l’IEI, Estefania Rufach; de l’alcalde de Mollerussa, Marc Solsona; Francesc Pla, president de l’Associació Saó de Ponent; i Maribel Pérez, membre d’aquesta entitat.\nTal com han detallat els representants de Saó de Ponent, el premi és obert a obres dramàtiques inèdites, en català i no representades, i que no hagin estat representades amb anterioritat. La temàtica serà lliure i amb un màxim de quatre actors/actrius, i tal com ha quedat dit, la novetat d’enguany és que l’acció dramàtica haurà d’estar localitzada a Mollerussa. Cada autor podrà enviar un màxim d’un original a premisaodeponent@gmail.com abans de la data límit de lliurament, que és el 14 de febrer de 2022.\nPel que fa als premis, la dotació és de 5.000 euros per a l’obra guanyadora, que a més serà editada per Pagès Editors dins la col·lecció Teatre de Butxaca. Quant al jurat, estarà format per la historiadora Carme Alòs, el crític teatral Francesc Foguet, el director de teatre Jaume Jovells, el filòleg Anton Not i la periodista Laia Soldevila. El veredicte del jurat es farà públic durant l’acte de proclamació que se celebrarà el divendres 25 de març de 2022.


El port de Sant Antoni de Portmany rebrà aquest estiu escales de difrents creuers\nAvui dia 15 de juliol ha arribat el segon creuer que fondejarà i desembarcarà el seu passatge amb embarcacions auxiliars a la badia del port de Sant Antoni. És la segona de quatre escales de diferents creuers previstes per aquest estiu 2017.\nEl creuer és diu SEABOURN ENCORE procedent del port de Palamós i amb destinació al port de Barcelona amb 580 passatgers a bord. Ha arribat a Sant Antoni a les 08:00 h i sortirà a les 17:00 h. És un creuer de 210 m d'eslora i 28 m de màniga, de bandera de Bahamas i que pertany a la companyia SEABOURN.\nEl capità del vaixell juntament amb els responsables de PortsIB.\nEl creuer SEABOURN ENCORE.


El Consell de Ministres concreta com seran les eixides dels xiquets i xiquetes dels domicilis - À Punt\nEl Consell de Ministres concreta com seran les eixides dels xiquets i xiquetes dels domicilis\nL'executiu espanyol aprova la tercera pròrroga de l'estat d'alarma i també té previst donar llum verda a una nova bateria de mesures econòmiques.\nImatge d'arxiu d'un consell de ministres recent / Efe\n21 d'abril 2020 - 08:00\nEl Consell de Ministres concreta aquest dimarts com hauran de fer-se les eixides dels xiquets i xiquetes dels domicilis, a quines edats, i si es permetran en determinades franges horàries. Aquesta és una de les condicions que comportarà l'estat d'alarma a partir del 27 d'abril, la pròrroga del qual fins al 9 de maig també s'aprova aquest dimarts.\nEn principi, el president del govern espanyol, Pedro Sánchez, va avançar dissabte que aquesta mesura podria beneficiar els menors de fins a 12 anys, però es recomana que s'amplie als 14 i, fins i tot a més anys, segons els experts.\nAixí, l'executiu ha de detallar com es permetrà l'eixida dels menors dels domicilis a partir de dilluns que ve, la gran novetat de l'estat d'alarma i que es considera com una de les primeres decisions rellevants en la desescalada després de més de cinc setmanes de confinament total per la pandèmia del coronavirus.\nEls xiquets i les xiquetes només han pogut eixir de casa en situacions excepcionals, però la gran majoria han hagut de quedar-s'hi i ara toca saber com s'ha de fer. No obstant això, les autoritats sanitàries tenen clar que els moviments han de controlar-se al màxim, com advertia Fernando Simón, director del Centre de Coordinació d'Alertes Sanitàries.\nD'altra banda, el govern té previst donar llum verda a una nova bateria de mesures econòmiques. Així, estudia altres propostes, com ampliar dos mesos més el teletreball que s'ha potenciat des de l'inici de l'estat d'alarma, i ampliar el dret d'adaptació de l'horari i a la reducció de la jornada a aquelles persones que tenen dependents a càrrec seu.\nTambé estudiarà que els treballadors que no havien pogut acollir-se a un expedient temporal d'ocupació perquè encara no s'havien incorporat a la faena, com és el cas del sector del turisme, ho puguen fer i accedir a les prestacions.\nPer últim, l'executiu es planteja avals de fins al 100 per cent per a les famílies que no poden pagar el lloguer, amb un màxim de 1.200 milions d'euros.


La Crida proposa substituir els noms feixistes dels carrers per d'altres en favor de la cultura de la pau - Crida per Lleida\nLa Crida proposa substituir els noms feixistes dels carrers per d’altres en favor de la cultura de la pau\nLa Crida per Lleida-CUP ha presentat avui la proposta per retirar els noms dels vuit carrers que homenatgen franquistes a la ciutat. El grup polític proposa substituir aquests noms pels de persones i organitzacions vinculades a la lluita per la llibertat, la democràcia i la justícia social.\nEntre els noms a substituir es fa constar, per exemple, el de Ramon Areny Batlle, alcalde de Lleida del 1939 al 1941. Durant el seu mandat existiren a la ciutat (a banda de la presó) tres camps de concentració (al Seminari Nou, a la Seu Vella i a la fàbrica Vilalta). Des de l’entrada dels feixistes a Lleida fins al 1945, 558 persones foren afusellades a Lleida (148 sense judici) i 169 moriren a la presó. També demanaran retirar el de Casimiro Sangenís, alcalde franquista (1967-1974), president de la Diputació de Lleida, voluntari en la Guerra Civil, terratinent, membre de la Falange de las JONS, delegat provincial del Movimiento i un dels fundadors del “leridanismo”.\nEntre les vuit propostes per substituir-los hi figuren noms com el d’Elvira Godàs i Vila, mestra lleidatana que participà del CENU (Consell de l’Escola Unificada) a les Borges Blanques durant la Guerra Civil i filla dels també mestres Frederic Godàs i Victoriana Vila. El grup municipal també proposa el nom de Joaquim Maurín Julià, nascut a Bonansa (Franja de Ponent), mestre del Liceu Escolar, líder del Bloc Obrer i Camperol i un dels teòrics més importants del sindicalisme dels inicis del segle XX al nostre país. Maurín va haver d’exiliar-se i morí a Nova York el 1978.\nAquesta proposta es tractarà en la propera reunió de la Comissió de Carrers del dia 21 de desembre, impulsada a petició de la Crida per tal que es retirin els noms franquistes del nomenclàtor dels carrers de la ciutat.\nLa Crida-CUP afirma que la concessió del nom d’una persona a un carrer ha de ser un acte d’homenatge de la ciutadania a qui pels seus mèrits mereix un reconeixement per la seva trajectòria vital en favor de la cultura de la pau i la justícia social.


Guineu: «Intento explicar vuit situacions de les que no he pogut escapar» | Enderrock.cat\nAnna Tisora | 16/04/2021 a les 19:30h\nArxivat a: Enderrock, guineu, puto any, entrevista, forats negres, LP, estrena, entrevistes\nGuineu és l'àlter ego musical d'Aida G., una noia que es descriu a ella mateixa com a "cuquitrash", coneguda sobretot pel seu senzill "Puto any". Uns mesos després de la sortida del hit, publica el primer LP, un àlbum de vuit cançons que segueixen el rastre de les seves primeres passes, aprofundint en els ritmes de pop ballable que formen part d'aquest Forats negres (Gora Records, 2021). Parlem amb ella perquè ens n'expliqui els detalls.\nQuin significat li atorgues a 'Forats negres'?\nEn astronomia, un forat negre és una regió de l'espai de la que res no pot escapar, ni tan sols la llum. En aquest disc intento explicar vuit situacions, vuit bucles interns que em persegueixen des de fa temps i dels que, en realitat, encara no he pogut escapar.\nL'èxit de "Puto any" ha influenciat en el procés de llançament d'aquest LP?\nLes cançons del disc van començar a produir-se el març de 2020 i "Puto any" la vaig compondre cinc mesos després durant un cap de setmana a 38 de febre… Tècnicament no ha tingut cap influència amb l’LP, per això vaig decidir treure-la a part. Tot i que "Puto any" també es pot considerar un bucle intern, no era una seqüela del passat com les cançons de Forats negres, sinó una angoixa del present. De fet, va ser compondre-la i al cap de dos mesos ja la vaig publicar, ho necessitava per pair la situació que vivíem... Que vivim.\nT'autodefineixes com a 'cuquitrash'. D'on surt aquest concepte?\nEn un inici aquest terme l’utilitzava només si m’havia de definir a mi mateixa com a persona. Va ser més tard quan vaig adonar-me que ho podria aplicar en moltes altres coses, com per exemple la decoració de casa, l’estilisme, els tipus de pel·lícules o sèries que miro o la música que faig i escolto. Perquè dins de l’etiqueta indie pop hi caben massa coses. M’agrada jugar amb els contrastos, una melodia cuqui aparentment alegre, on s’amaga una temàtica fosca que descriu diversos sentiments d’angoixa, enyorança o frustració.\nLes lletres neixen d'experiències personals, doncs?\nForats negres és la fase final d’un procés intern d’acceptació. Sempre he tingut tendència a no donar importància a aquelles situacions banals que m’han fet mal en algun moment. Com que creia que eren coses que li passaven a tothom, les normalitzava i no li donava importància ni dedicava el temps necessari per pair-les, acceptar-les i superar-les.\nQuines són aquestes situacions banals?\nQuan dic coses “banals” em refereixo a allò que mitja humanitat ha viscut: que et trenquin el cor, que et decebi un amic, que els teus pares se separin, etc. Històries del dia a dia que, per no parar-hi atenció en el seu moment, acabes arrossegant sense ser-ne conscient.\nLa veu de Guineu, però, diries que és més aviat optimista?\nJo crec que més aviat és una veu realista... També és veritat que vaig començar amb “Entre birres” que semblava escrita per Paolo Coelho, i crec que jo mateixa vaig avorrir-me d’intentar fer veure que tot està bé. Perquè si no ho està, no ho està, i no passa res. He buscat una evolució personal i musical des de la primera cançó (2019) fins aquest primer disc, i crec que, ara per primer cop, em sento coherent amb el que estic fent.\nQui més forma part de Guineu?\nTot i que m’he decidit per tirar endavant el projecte sola, la proposta tal com la sento ara no tindria sentit sense presentar-la en format banda, és per això que per als directes vaig acompanyada de quatre músics. Sento que hem muntat un equipet de músics preciós, que no només som amics (o en el cas del bateria, germans) sinó que a més donen al projecte la professionalitat i la solidesa que jo sola no hagués arribat a tenir mai.\nAixí doncs, concerts en banda i de caràcter festiu?\nLa proposta en directe, en format banda, s’està plantejant amb la intenció de transmetre la mateixa intensitat que en el disc, amb els seus alts i baixos inclosos. La proposta “duo-set” que hem preparat expressament per aquest dissabte a l’Heliogàbal, serà molt íntima i intensa, però no en el sentit enèrgic, sinó que intentarem transmetre el bucle del que us parlava en estat pur.


OLINUNLLUM és un projecte jove, creat tan sols fa un any, impulsat per una parella d’amants de la pagesia; en Guillem i la Blanca. Apostem per una agricultura en mans d’aquells que la cuiden i procuren fer-ho de manera sostenible i respectuosa amb el medi ambient, amb un afany de superació encaminat a la no dependència d’inputs químics externs a l’agroecosistema.\nPer tal d’obtenir un oli de qualitat hem seguit el producte al llarg de totes les etapes del procés, sense abandonar-lo mai. Hem pogut observar l’arbre durant tot l’any, ja que vivim entre els oliverars d’una manera bastant autogestionada.\nCom a valor afegit, destacar que partim de la idea de “la terra per a qui la treballa”. La propietària de la finca ens cedeix la majoria de la producció a canvi de cuidar la terra amb molta energia positiva i respecte.\nFormem part d’una Associació de Defensa Vegetal Ecològica de les terres de ponent, creada l’any 2003 i sense ànim de lucre, formada per pageses i pagesos que gràcies al suport mutu i l’assessorament tècnic estem compartint experiències de producció agroecològica.\nHem cuidat els olivers amb la filosofia de mantenir el sòl agrícola com a entitat viva, per això no es llaura la terra i s’intenta que estigui biològicament activa. Hem aconseguit que aquest sòl sigui ric en matèria orgànica ja que s’afegeix compost procedent dels fems de vedell propers a la contrada. A més, hem apostat per una màxima biodiversitat de les cobertores vegetals (amb una elevada població de calèndules), que a més de minimitzar l’erosió i ajudar a una millor infiltració de l’aigua, permeten garantir la funció de la fauna auxiliar en possibles casos de plagues.\nLa recol·lecció de l’oliva s’ha efectuat quan el suc de l’oliva conserva les millors propietats organolèptiques i de sabor, és a dir, quan el grau de maduresa és “pre-envero”, estat que coincideix amb el moment en que aproximadament el 50% de l’oliva va del color verd-grogós al moradenc- vermellós. S’ha efectuat amb màquines vibradores i el mínim de dany en l’epidermis del fruit.\nLa seva molturació ha estat immediatament després de la collita, i es realitza en una almàssera pròxima i que pertany a la marca “Camins de Verdor”.\nHem escollit aquest molí per diversos motius. Per una banda, garanteix que l’oli que s’obté és procedent de les nostres olives, i per altra, té el segell de certificació ecològica, fet que implica que al molí no arriba ni una oliva que pugui estar tractada amb contaminants. A més, a diferència d’altres, en aquest molí el sistema d’extracció es fa pel sistema de dos fases a baixa temperatura(24-25 ºC), fet que permet l’obtenció d’olis més purs i de baixa acidesa. Es fa una posterior decantació natural i s’emmagatzema en dipòsits d’acer inoxidable en un espai climatitzat, sense llum i innocu, per evitar qualsevol procés de disminució de qualitats i bloquejar el possible enranciment.\nL’envàs que s’ha escollit per a contenir l’oli són llaunes ja que d’aquesta manera evita l’entrada dels raigs de llum i així es conserva millor l’estat inicial de l’oli.\nOferim un oli verge extra ecològic procedent d’olives de varietat arbequina de qualitat superior i amb certificació ecològica (codi 002907P del CCPAE). Creat amb passió per la comarca i la terra en les que vivim. És un oli verge delicadament dolç, de perfil suau i fragant, fresc, amb breus apunts d’amarg i picant. El seu paladar té una gran diversitat d’aromes de fruita fresca i matisos d’herbes aromàtiques, harmoniós i d’una gran personalitat.\nLa nostra idea és fer una comercialització entre productor i consumidor que sigui directa, sincera i amb compromís. Com que som novells en la comercialització del producte encara no tenim marca pròpia i ens hem acollit a la marca “Camins de Verdor” que té el molí de Belianes.\n© 2014 olinunllum.cat


La mostra fotogràfica recull un centenar d’imatges de les falles, de correfocs i de fogueres\nLa ‘santantonà’ de Forcall, les falles de València o la ‘matxà’ de Vilanova d’Alcolea són tres festes ben diferents que tenen el foc com a element comú. Ara una exposició fotogràfica al Museu Valencià d’Etnologia proposa un recorregut per les diverses manifestacions festives amb foc que es fan al País Valencià. Es diu ‘Rituals de festa i foc’, és obra de David Cantillo i es pot veure fins el 20 de setembre al pati del Centre Cultural la Beneficència.\nDes d’un punt de vista antropològic la relació entre foc i festa és fascinant. El foc és un historiador intens del món o, almenys, un actor recurrent. Les nostres festes són una foguera viva que manté viva la flama com abans ho feien les vestals. A foc lent es fan els preparatius fins a guarnir en flames la nit àlgida de la festa. A més, ens agrada molt vestir-nos de dimonis i jugar amb el foc.\nLa mostra recull un centenar d’imatges que el fotògraf David Cantillo ha fet al llarg dels anys. Hi surten totes les grans festes, com ara els focs de Sant Joan d’Alacant o els correfocs, però també n’hi ha d’altres de més petites que són molt representatives perquè tenen una relació molt especial amb el foc, com ara la ‘cordà’ de Paterna.


Maison d'Hôtes « Le Chabassole » B&B Aiguines França - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nQuartier Chabassole, Aiguines, Aiguines, França, 83630 - Excel·lent ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Maison d'Hôtes « Le Chabassole » B&B\nAl visitar Allauch, vosté es sentirà com a casa a Maison d'Hôtes « Le Chabassole » B&B, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Maison d'Hôtes « Le Chabassole » B&B, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de instal.lacions per a minusvàl.lids.\nL'ambient de Maison d'Hôtes « Le Chabassole » B&B es reflexa en cada habitació. aire condicionat, calefacció, escriptori, balcó/terrassa, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. L'hotel ofereix meravelloses instal.lacions d'oci com piscina exterior, pesca, ping pong, jardí, esports d'aigua (no motoritzats) que faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Allauch, el Maison d'Hôtes « Le Chabassole » B&B és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.


El Consell Comarcal preveu acabar les obres dels col·lectors de l’Espluga i Vimbodí aquest juliol | EFMR.cat\nInici Notícies El Consell Comarcal preveu acabar les obres dels col·lectors de l’Espluga i...\nEl Consell Comarcal preveu acabar les obres dels col·lectors de l’Espluga i Vimbodí aquest juliol\nAbans d’acabar aquest estiu ja s’hauran reparat els col·lectors de les aigües residuals malmesos per la riuada. El Consell Comarcal de la Conca de Barberà que és qui executa l’obra d’urgència, estima que els trams de l’Espluga i Vimbodí, els més perjudicats, estaran gairebé reparats a finals de juliol. Mentrestant, Montblanc ja fa dos mesos que gestiona el 100% de les aigües.\nEl sistema de sanejament de l’Espluga de Francolí es va veure greument afectat, ja que el col·lector va desaparèixer completament en el tram que va del Pont de la Palanca fins a la depuradora. En aquest punt, la canonada s’ha hagut de reconstruir de nou i ara s’està finalitzant la connexió amb els col·lectors en baixa del municipi i l’entrada de la depuradora. De retruc, l’actuació millorarà el funcionament de la depuradora i optimitzarà el consum energètic d’aquesta, una renovació que es preveia més a llarg termini.\nL’aigua encara no arriba a la depuradora de l’Espluga\nTambé s’han adquirit noves bombes per aquest pretractament i també per l’estació de bombeig del Parc Fluvial. En aquesta zona s’està ultimant la col·locació d’un nou quadre elèctric i l’adequació de l’entorn. També s’ha reparat un tram de col·lector de sota el vial de la carretera que uneix la rotonda de la Font Baixa amb el Pont de la Palanca, així com el tram del col·lector paral·lel al Riu Sec.\nD’altra banda, al llarg dels 5 quilòmetres de col·lector de Vimbodí fins a l’Espluga, l’afectació va ser diversa i en diversos punts s’han hagut de reposar trams de col·lector que havien desaparegut, però també s’han pogut reparar esquerdes i construir nous pous de registre. La tasca de recuperació també ha consistit en la neteja d’alguns trams.\nL’obra està gairebé acabada excepte d’un tram de difícil accés que haurà de completar-se durant l’estiu, però aviat l’aigua podrà arribar fins a la depuradora de l’Espluga per ser tractada.\nArticle anteriorMor un home en un accident de parapent a Forès\nArticle següentAugmenta la recollida selectiva a la Conca durant el primer semestre de 2020


CRA RIU D'ALBAIDA, BELLÚS: 2013\nEl divendres 16 de març, a Bellús, es van celebrar les Falles...\nHa sigut un dia esgotador, però gratificant. Al matí, a primera hora, els majors han realitzat la plantà d'una falla que hem realitzat amb molt afecte i dedicació.\nPer a agafar força i poder continuar amb la feina hem berenat en el nostre "Casal Faller"\nI a la vesprada, hem acudit tots al col·le per a la cremà. Hem berenat una riquíssima xocolata i mona que ens han preparat el AMPA del col·le i ho hem passat d'allò més bé... MOLTES GRÀCIES...\nPublicado por Els mestres de Bellús a les: 9:43 Cap comentari:\nLa Cassoleta a Benissuera\nEl passat mes de febrer celebrem a Benissuera "La Cassoleta". Els xiquets d'infantil van escoltar un estupend i interessant conte perfectament explicat per la nostra mestra M. Carmen.\nAl mateix temps la resta de cicles van tenir jocs populars al parc... Ens ho passem genial...\nI per a acabar, un deliciós arróz al forn i l'actuació del nostre entranyable Pep Botifarra...\nMoltes gràcies a tots els professionals que han fet possible aquest dia, gràcies a les mares de Benissuera per l'esforç i gràcies als nostres pares per acompanyar-nos...\nPublicado por Els mestres de Bellús a les: 9:31 Cap comentari:\nA BEUAUTIFUL DAY...\nAixí de bé ens ho passem estudiant anglés... És que tenim una mestra moooooolt bona...Mireu aquest enllaç http://youtu.be/vhX_93PNH1I?hd=1\nPublicado por Els mestres de Bellús a les: 10:10 Cap comentari:\nUn mes a la familia\nPer fi la família del Cagatió ha vingut a fer-nos una visita, però hi havia una xicoteta sorpresa... EREN TRES...!!!!\nPublicado por Els mestres de Bellús a les: 8:25 Cap comentari:\nPer molts anys Lucia\nJA HEM TORNAT DE VACANCES....!!!! I ara toca Lucia, per fi es tota una doneta, ja te cinc anys.... Ho varem passar d'allò més be... i que guapos i guapes.... Besets\nPublicado por Els mestres de Bellús a les: 8:07 Cap comentari:\nPer molts anys Irene\nL'aniversari el varem celebrar quan tocava, però això de pujar les fotos ha costat molt més... Ho sent. En setembre, varem celebrar l'aniversari d'Irene, per fi cinc... quantes ganetes...!!!!\nPublicado por Els mestres de Bellús a les: 8:01 Cap comentari:\nPer fí va arribar desembre i amb ell l'aniversari de Claudia. Ella estava molt contenta, per fí 4... Tots ho varem passar molt be... Enhorabona Claudia...!!!\nPublicado por Els mestres de Bellús a les: 7:36 Cap comentari:


El Comú aposta per no tancar cap escola pública i celebra que es construeixi un nou centre -\nPosted on 2 abril 2016 2 abril 2016 Posted in Notícies, Paeria and tagged educació pública, Escola Balàfia, Pinyana.\nDavant l’anunci a de la fusió de les escoles de Pinyana i Balàfia en una de nova construcció, el Comú de Lleida fa les següents consideracions:\nLamentem que es tanqui un altra escola pública: després del Terres de Ponent, assistim al segon anunci de tancament d’un centre en les darreres setmanes, el de Balàfia.\nEn defensa de l’educació pública per a tothom seguim en contra del tancament de línies, apostem per la baixada de ràtios i per un replantejament dels concerts. Lamentem que els nostres governants facin passar la baixada de natalitat per la pública i ni es plantegin canvis a la concertada.\nEns oposem al tancament de l’escola de Balàfia, i apostem per reformar-la com cal i reduir-hi ràtios.\nValorem positivament que es faci un nou edifici i que l’ajuntament pugui implicar-s’hi econòmicament aportant al pressupost 1,3 milions mitjançant la cancel·lació d’un deute tributari de la Generalitat amb l’Ajuntament, a més de cedir el solar. Ja vam demanar en el seu dia un conveni amb l’ajuntament que desencallés la construcció de Pinyana.\nTenim dubtes sobre la gestió que plana sobre aquest nou equipament i, vista la línia d’actuació del departament, temem que no aprofitarà aquesta oportunitat per millorar la qualitat de l’educació pública de la ciutat. Les dos escoles que es volen fusionar tenen un alt nombre de necessitats educatives especials (NEE). Posar voluntat, recursos i repartir NEE és el que s’esperaria d’un govern que cregués en una escola pública de qualitat i amb igualtat d’oportunitats.\nAra el model és de doble xarxa pública-concertada. I amb la llei actual s’elimina oferta en centres públics i es manté la segregació escolar, afavorint que els concertats omplin línies. Aquesta és la voluntat demostrada pel govern de Junts pel Sí, executada a la perfecció pel delegat a Lleida.\nCom és costum, hem assistit a un altre menyspreu a la participació, ja que tant Cullerés com Ros han fet l’anunci sense comptar amb les comunitats educatives ni els veïns per dissenyar les solucions als problemes que els afecten directament. Un fet encara més greu si tenim en compte que aquesta setmana mateix el delegat d’ensenyament s’ha reunit amb representants de la comunitat educativa. Nosaltres creiem en una cultura de la participació i no en decisions preses en despatxos sense escoltar. Fa 2 setmanes que el Comú demana la convocatòria urgent del Consell Escolar Municipal, que l’alcalde no ha accedit a fer malgrat ser coneixedor dels plans d’eliminar una nova escola pública a la ciutat.\n← El que el Comú ha…\nRevista Paeria, un conte de… →


elMercadal - Diari optimista de Catalunya - Laura Martínez Portell, nova presidenta de l'Institut Català de les Dones es mostra optimista sobre el futur de les dones\nLaura Martínez Portell, nova presidenta de l'Institut Català de les Dones es mostra optimista sobre el futur de les dones Destacats\nLa nova etapa vol donar un impuls a l'organisme en temes com el Pacte Nacional contra la Violència Masclista\nEl Govern ha nomenat Laura Martínez Portell com a nova presidenta de l'Institut Català de les Dones. Martínez Portell substitueix en el càrrec Núria Balada, que ha estat 9 anys al capdavant de l'organisme, primer com a directora i després com a presidenta. Segons fonts del Departament de Presidència, la consellera Meritxell Budó i Balada han convingut el relleu i la consellera li ha agraït la feina feta durant la seva etapa. Les mateixes fonts han indicat que en la nova etapa es vol donar un nou impuls a l'institut amb qüestions com el Pacte Nacional contra la Violència Masclista.\nMartínez Portell (Mataró, 1970) és llicenciada en Dret per la Universitat de Lleida (UdL), té un màster en Gestió i Direcció de Recursos Humans pel Centre d'Estudis Financers i un postgrau en Pràctica Jurídica per l'Il·lustre Col·legi d'Advocats de Mataró. També ha fet diversos cursos d'especialització en matèria de violència de gènere, jurisdicció de menors o medicació civil, mercantil i familiar.\nActualment és regidora de l'Ajuntament de Vilassar de Mar i vicepresidenta tercera del Consell Comarcal del Maresme. Ha estat vicepresidenta segona de la Diputació de Barcelona i, entre d'altres càrrecs, diputada de Benestar Social, Salut Pública, Consum i Relacions Internacionals.\nEn l'àmbit privat, ha exercit com a advocada especialista en Dret de Família i Violència sobre la Dona en un gabinet d'advocats i ha exercit de responsable del departament jurídic i de recursos humans i responsable de contractació i relacions públiques en diverses empreses.\nDarrera modificació el Dimarts, 03 Setembre 2019 11:51\nMés en aquesta categoria: « El poble pallarès de Tavascan dona nom al primer vehicle totalment elèctric de la marca Cupra de la companyia Seat 'Planta baixa' capitaneja les novetats de la graella de tardor de TV3 »


Presencial / A distància\nJORNADA UeRL 2022. "La pandèmia ens ha humanitzat o deshumanitzat?"\nLa pandèmia de covid-19 ha fet trontollar les societats i els sistemes sanitaris de tot el món. Un cop passat el sotrac, és el moment de preguntar-nos per les seqüeles, tant aquelles més positives com les que empitjoren l’escenari en què ens movem.\nLa jornada pretén analitzar, des de l’ètica, els diferents elements que hi ha en joc en moment sanitari, sociosanitari i social actual, per ajudar a albirar nous camins en aquests temps de canvi.\nLa Jornada recupera el format presencial i també es podrà seguir en modalitat en línia.\nLa Universitat d'Estiu Ramon Llull\nDurant el període de maig a juliol la Universitat d’Estiu Ramon Llull ofereix un ampli programa acadèmic en diversos àmbits: idiomes; ciències, enginyeria i arquitectura; ciències socials; art i comunicació; i salut i benestar. El programa també inclou una oferta específica de cursos Summer School, adreçats a un públic internacional, i de cursos Campus Junior, per al públic preuniversitari.\nEl programa de la Universitat d’Estiu Ramon Llull és elaborat per una comissió acadèmica formada per representants de les facultats i centres de la URL com l’Institut Borja de Bioètica que cada any presenta una jornada de la seva oferta acadèmica.\nLes jornades programades per l'IBB en la Universitat d’Estiu Ramon Llull han estat les següents:\n2021 - Postpandèmia: aprenentatges des de la Bioètica?\n2020 - Primers auxilis ètics: gestió del distrès moral. Per a ajudar a entendre i a entendre'ns


Apartment Hameau Madrague II Saint Cyr sur Mer Saint-Cyr-sur-Mer França - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Atenció al Client\nVeure tots els 149 allotjaments a Saint-Cyr-sur-Mer.\nApartment Hameau Madrague II Saint Cyr sur MerApartament-, Les Cartelliers, Saint-Cyr-sur-Mer, França, 83270 - Veure al mapaApartment Hameau Madrague II Saint Cyr sur MerVeure més fotosVeure més fotosVeure totes les 31 fotos\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Saint-Cyr-sur-Mer, no busqui més enllà de Apartment Hameau Madrague II Saint Cyr sur Mer. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. A Apartment Hameau Madrague II Saint Cyr sur Mer, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de aparcament de cotxes, habitació familiar. Les instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb balcó/terrassa, aparell de televisió, reproductor de DVD/CD, forn microones, renta vaixelles a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Apartment Hameau Madrague II Saint Cyr sur Mer no troba competidors en cap categoria.\nCal abonar l’import total de la reserva abans de l’arribada. Interhome t'enviarà una confirmació amb tota la informació del pagament. Un cop hagin rebut el pagament, t'enviaran un e-mail amb les dades de l’establiment, com ara l’adreça i el lloc on has de recollir les claus. En arribar, cal abonar un dipòsit de 380 EUR per si hi ha desperfectes. Aquest dipòsit es reemborsarà el dia de sortida en funció de l'estat de l'allotjament. Els llençols i les tovalloles no estan inclosos en el preu de l'habitació. Podeu llogar-los a l'allotjament per un suplement de 16 EUR per persona o portar els vostres.


La taxa d’escombraries pujarà a Olot i l'alcalde assenyala que és perquè no es recicla bé » Ràdio Olot\nLa taxa d’escombraries pujarà a Olot i l'alcalde assenyala que és perquè no es recicla bé\nL’alcalde assenyala que és perquè no reciclem prou ni prou bé i recorda que suposa penalitzacions\n| 19 de maig de 2016\nL’alcalde assenyala que és perquè no reciclem prou ni prou bé. A hores d’ara 400 famílies tenen una bonificació en el rebut de les deixalles i el consistori ha obert una nova línia d’ajuts que ha de fer possible que arribi a més persones.\nL'abocador de Beuda (El Punt Avui)\nJa ho va advertir el regidor de medi ambient Josep Guix a Ràdio Olot a principis del mes de març. Cada dia els olotins generen 1,1kg de deixalles i d’aquests, 500 grams no es reciclen com cal. Això, i que a més a vegades es recicla malament. Això suposa unes penalitzacions en el que paguen les empreses de reciclatge a l’Ajuntament pels seus residus. Per això, com que no reciclem prou bé aquest any la taxa d’escombraries pujarà. Ho ha dit al ‘Fil Directe’ de Ràdio Olot, l’alcalde Mia Corominas.\nFins ara 400 famílies es beneficien d’ajudes de l’Ajuntament d’Olot per pagar menys en el rebut de les escombraries però ara el consistori ha obert més el ventall per a demanar-les. Les ajudes es dirigeixen a nuclis familiars amb majors de 60 anys amb ingressos per sota dels 18.000€. També la poden demanar persones amb problemes econòmics i socials i, com a novetat, persones amb grau de dependència 2 o 3.\nLes reduccions van entre el 30% i el 95% del rebut. Si és d’uns 140€ pot suposar estalviar-se entre 42€ i 133€ segons els ingressos de la unitat familiar.


FULLEDA - PETI QUI PETI: QUI ENS HO HAVIA DE DIR QUE ENS VEURÍEM AIXÍ (A #FULLEDA)?\nArbeca ha dit...\nPobra gent de Fulleda el que us espera.\n13 de juny de 2015 a les 21:22\nUs la tornem, doncs?\n13 de juny de 2015 a les 21:32\nNo s´accepten devolucions.\n13 de juny de 2015 a les 21:36\nPerò bé deu tenir garantia?\n13 de juny de 2015 a les 21:38\nPer Arbeca no a treballat gens i crec que menys o farà per Fulleda.\n13 de juny de 2015 a les 21:40\nInsinueu, déu mos en guard, que no és una dona treballadora???\n13 de juny de 2015 a les 21:45\nElla treballa per aconseguir uns altres objectius personals.\n13 de juny de 2015 a les 21:51\nCal tenir fetge..........., pot ser, el partit abans que la dignitat?\n13 de juny de 2015 a les 22:19\nPot ser, Martí, pot ser!!!\n14 de juny de 2015 a les 10:59


Triatló archivos - El blog del DiR\nCategory Archives: Triatló\nBy Clubs DiR 24 Juliol, 2018\nSi t’agrada superar-te, el repte de l’ironman pot ser per a tu. Abans eren pocs els valents, però ara cada dia són més els que fan possible el que semblava impossible Fes-te un examen mèdic: és imprescindible fer-se exàmens mèdics\nBy Clubs DiR 14 Novembre, 2017\nNo saps com entrenar durant l’hivern? Albert Parreño t’explica com treure rendiment al fred per estar en plena forma a la primavera En aquestes dates podem donar per finalitzada la temporada de triatlons, mirar enrere i fer valoració de tots\nBy Clubs DiR 16 Octubre, 2017\nEls moviments que es realitzen en la triatló tenen molt a veure amb el treball coordinat de tot el cos, per això les kettlebells són molt recomanables La dedicació i l’especialització del triatló en tres disciplines fa que tinguem la\nFitness Running Triatló\nBy Clubs DiR 17 Gener, 2017\nJa t’has plantejat quin serà el repte esportiu que vols superar durant aquest any? Arriba el moment de deixar enrere l’any 2016, fer una valoració personal de les coses positives que ha aportat a les nostres vides i els reptes que\nBy ClubsDiR 11 Octubre, 2016\nEls atletes d’elit les utilitzen i per això molts runners han decidit començar a utilitzar-les… però saps el que et poden aportar? L’ús cada vegada més estès de les mitges de compressió com a nou equipament en el món de\n10 propòsits que t’ajudaran a convertir-te en SUPERESPORTISTA\nBy ClubsDiR 28 Desembre, 2015\nAbans de tancar l’any 2015 et proposem els reptes a assolir el pròxim any, podràs amb ells? Arriba aquell moment de l’any en què ens plantegem una sèrie de propòsits per complir en els proper mesos i així continuar millorant\nEls primers passos per assolir la meta d’una triatló\nBy ClubsDiR 13 Novembre, 2015\nEstàs pensant si ets capaç de convertir-te en triatleta o ja ho ets i t’agradaria millorar el teu rendiment? Cada vegada està més de moda, els triatlons s’han convertit en una de les proves més atractives per als aficionats als\nINDIBA, beneficis d’aquesta tecnologia pels triatletes\nBy ClubsDiR 9 Gener, 2014\nEncara no has sentit parlar del INDIBA? El INDIBA és una tecnologia nova i diferent de la resta, no invasiu i indolor, concebut per un equip científic espanyol per produir diatèrmia en el nostre cos, amb aplicacions mèdiques i estètiques.


D. Manuel García-Izquierdo Parralo, president de la Confederació Espanyola de Comerç (CEC). PROfessional Informa març 2017\nPresident de la Confederació Espanyola de Comerç (CEC)\nQuè persegueix la Confederació Espanyola de Comerç (CEC)?\nLa Confederació Espanyola de Comerç és l’organització empresarial més representativa del comerç de proximitat a Espanya. En el nostre paper com a portaveu del sector, actuem en tots els àmbits i davant de tots els interlocutors a fi de defensar els interessos de les pimes i els autònoms de comerç, i servim d’òrgan d’unió de les nostres 19 confederacions i 49 federacions, que al seu torn representen més de 1.500 associacions.\nDes de la CEC promovem un model d’equilibri entre formats comercials, i garantim que el consumidor pugui gaudir de l’oferta més variada possible. Sobre això, també postulem un model econòmic en què l’empresa comercial tingui els mitjans necessaris per exercir l’important paper econòmic i social que li correspon.\nFinalment, pretenem millorar la imatge de l’empresari i de l’autònom de comerç davant dels mitjans de comunicació i l’opinió pública i, al seu torn, fomentem les relacions, els contactes i els intercanvis que s’estableixen dins i fora del sector.\nQuè el va impulsar a presentar-se a la presidència?\nSempre he estat un ferm defensor de la unió empresarial i de la cohesió del comerç com valors que salvaguarden el futur dels nostres petits i mitjans empresaris. I és que, mentre que un petit comerç mai no podrà competir davant d’una gran superfície, la suma de les nostres pimes ens aporta una força incomparable.\nVa ser per aquesta defensa de l’associacionisme que vaig decidir presidir l’Associació Provincial d’Empresaris de Comerç de Huelva i la Confederació Empresarial de Comerç d’Andalusia, càrrecs que continuo exercint a dia d’avui.\nAixí mateix, el 2007 se’m va designar com un dels vicepresidents de la CEC i, el 2011, algunes de les nostres associacions autonòmiques em van demanar que optés al càrrec de president de la Confederació. Vaig assumir aquesta responsabilitat a fi de continuar promovent, en l’àmbit nacional, la unitat i la cohesió del nostre sector.\nEn quins projectes participa la CEC?\nLa CEC participa en tots els projectes que afectin el comerç de proximitat, tant en l’àmbit nacional, a través de les nostres entitats adherides, com en l’àmbit autonòmic, provincial i local. En aquest sentit, col·laborem en els plans que configuren el desenvolupament del nostre sector, com per exemple el Pla de comerç segur o el Pla integral de suport a la competitivitat del comerç al detall.\nAixí mateix, la totalitat dels prop de 300 convenis col·lectius d’àmbit provincial, autonòmic i nacional que es negocien a Espanya estan firmats per les organitzacions integrades a la CEC, el que al seu torn ens porta a representar el sector en els plans nacionals de formació contínua i en el diàleg social que s’estableix amb les organitzacions sindicals del sector.\nTambé desenvolupem la nostra activitat a través de les entitats a les quals estem integrats: som membre de ple dret de la Confederació Espanyola de la Petita i Mitjana Empresa (CEPYME) i de la Confederació Espanyola d’Organitzacions Empresarials (CEOE). A més, formem part de la patronal europea EUROCOMMERCE, de la qual som membres fundadors.\nVeiem que donen molta importància a la formació. En què forma la CEC als seus representats?\nUn dels objectius prioritaris de la CEC és la formació permanent dels professionals del sector, l’optimització de les seves competències i la millora de la competitivitat de les empreses. Tot això reforçat amb el reconeixement, a través d’acreditacions, l’experiència professional dels empresaris i els treballadors del sector.\nPer a això, la CEC ha impulsat, juntament amb les seves entitats associades, plans de formació orientats als nous reptes i necessitats del comerç al detall.\nQuins avantatges té el comerç de proximitat davant la gran superfície?\nEl comerç de proximitat està profundament arrelat en la nostra cultura. Forma part i ajuda a construir la identitat dels territoris en els quals s’estableix; és un comerç que promou ciutats més sostenibles, que evita desplaçaments innecessaris i que preserva el territori; en el qual el client és atès per algú que coneix el que ven i que fomenta un consum responsable.\nA més, el comerç de proximitat impulsa millores al seu barri, genera ocupació estable i de qualitat, aposta per la conciliació de la vida familiar i dinamitza els barris en què s’ubica. En definitiva, el comerç de proximitat és un veí més, interessat a millorar la qualitat de vida de la seva comunitat.\nCom ha afrontat el sector la crisi? N’hem sortit?\nEl comerç ha afrontat la crisi fent el que millor sap: obrint cada dia el seu negoci i oferint tota la seva il·lusió, capacitat de sacrifici i afany de superació.\nDit això, encara no hem superat la crisi econòmica, si bé per primera vegada en anys podem dir que ens apropem a una reactivació plena del consum. Un objectiu que esperem complir el 2017, i que dependrà de la confiança dels consumidors i de les polítiques que dugui a terme l’Administració pública.\nQuines barreres existeixen actualment per als comerços?\nLes principals barreres que afecten el nostre sector són la inseguretat que pateixen tant els empresaris del comerç a l’hora d’invertir com els clients en el moment de comprar; els problemes que pateixen moltíssims autònoms i pimes de comerç per equilibrar els horaris comercials amb la conciliació de la vida familiar, i la falta de control de determinades pràctiques, com per exemple la venda a pèrdues o la venda ambulant il·legal.\nSón un sector clau de la nostra economia. Què representen els comerciants per a les grans dades macroeconòmiques del nostre país?\nSegons les dades d’afiliacions a la Seguretat Social del mes de novembre passat, el comerç al detall té 1.854.942 afiliats. D’aquests, 540.310 són autònoms i 1.314.632 estan adherits al règim general. Això suposa que un de cada quatre autònoms espanyols forma part del sector comerç, la qual cosa ens situa com el sector amb més nombre de treballadors per compte propi.


De Logeerkamer Schagen Països Baixos - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nOude Slotstraat 15, Schagen, Schagen, Països Baixos, 1741 CH - Excel·lent ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre De Logeerkamer\nDissenyat tant per oci com per negoci, De Logeerkamer està situat idealment a Schagen; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nA De Logeerkamer, l'excelent servei i instal.lacions superiors faran de la vostra estada una experiència inoblidable. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com recepció 24 hores, express check-in/check-out, lloguer de bicicletes, àrea de fumadors.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. L'hotel ofereix moltes oportunitats d'oci úniques, com jardí. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a De Logeerkamer.\nDescompte a De Logeerkamer


El CEO dAMD veu lanivellament en la demanda de mineria Cryptocurrency | CAT.DemocraziakmZero.org\nFabricant de la targeta gràfica AMD va reportar un salt important en les vendes del tercer trimestre del 2017 enmig d'una important demanda dels miners moneda digital del món.\nEn el seu informe de guanys dimarts a la tarda, la companyia va reportar $ 819.000.000 en els ingressos de la seva divisió de computació i gràfics per al tercer trimestre del 2017, un augment impressionant del 74 per cent a trimestre de l'any anterior.\nMentre que les unitats de processament gràfic de la companyia (GPU) s'han utilitzat tradicionalment pels jugadors de videojocs, els entusiastes moneda digital s'estan apoderant ràpidament upthe eines per Etereum mineria i altres monedes. En una possible picada d'ullet a aquesta circumstància, AMD va dir que l'ingrés va ser "impulsat principalment" per les fortes vendes dels seus processadors d'escriptori Radeon GPU i Ryzen - tots dos dels quals són emprats per al cripto-mineria.\nEn particular, AMD va assenyalar que les vendes de la Vega i Vega 56 64 GPU van intensificar significativament durant el trimestre. Aquests són alguns dels dispositius més cobejat en el mercat moneda digital per la seva capacitat de processament en comparació amb altres productes.\nAmb l'estancament del creixement en els seus altres segments de negoci principal, les vendes de GPU creixents van alimentar un augment del 26 per cent any rere any a un ingrés total de $ 1,64 mil milions, per la qual cosa és quarta més taquillera de la companyia des de 2011.\nPerò mentre que els números són cridaners, els accionistes de la companyia no van quedar impressionats amb els resultats del 3T.\nLes accions d'AMD van caure 12 per cent en última instància, de $ 14,25 al tancament de dimarts a un preu tan baix com $ 12,43 in fora de l'horari comercial. Això coincideix amb les comunitats d'inversió stancetowards altament precaució exposició d'AMD per al mercat fleetingcryptocurrency volàtil i potencialment.\nA més, AMD preveu una disminució dels ingressos relacionats amb moneda digital-per al quart trimestre, esperant que els seus ingressos del quart trimestre per disminuir en un 15 per cent des del tercer trimestre, més o menys del tres per cent.\nCom va dir el CEO Lisa seu guany en l'anomenada:\n"Pel que fa als vents en contra. També estem predient que hi haurà una mica d'anivellament de la part de la demanda moneda digital."\nEn general, el missatge es va barrejar. Mentre que ella va emetre declaracions pessimistes sobre el futur de la mineria moneda digital pel que fa als resultats d'AMD, també aparentment va deixar la porta oberta per a altres oportunitats, encara que els que semblava menys clara.\n"També hi ha [a] blockchain component comercial que creiem que és interessant i és probable que continuï en el mitjà termini", va dir.


L'Institut Valencià de Cultura presenta a Castelló l'instrumentista grec Yannis Papaiannous - Diari Valencià\nPortada » Castelló » L’Institut Valencià de Cultura presenta a Castelló l’instrumentista grec Yannis Papaiannous\nL’Institut Valencià de Cultura presenta l’instrumentista i llaütista grec Yannis Papaiannous, que ofereix un concert junt amb el grup Asikides el divendres 27 d’octubre, a les 22.30 hores, a l’Auditori i Palau de Congressos de Castelló. L’espectacle s’emmarca dins del cicle ‘Un món de musiques’, que organitza l’Institut Valencià de Cultura (IVC).\nEl coordinador territorial de l’Institut Valencià de Cultura a Castelló, Alfonso Ribes, ha destacat que, en aquest recital, “els assistents podran gaudir d’un virtuós d’instruments de corda que, junt amb Asikides, oferirà una proposta musical procedent del mediterrani oriental amb ritmes i mestissatges àrabs”.\nYannis Papaiannous s’ha convertit en una referència en la interpretació de la música mediterrània a Espanya. Aquest multiinstrumentista grec va arribar a Barcelona el 2004 i des de llavors continua actiu en l’escena musical del nostre país. Ha creat diferents grups com Asíkides, Yacine & The Oriental Groove i el Trío Hecha. També ha col·laborat amb artistes reconeguts de diversos estils musicals com Omar Faruk Tekbilek, Petrolukas Halkias, Haig Yazdjian, Gerard Quintana, Amparo Sánchez (Amparanoia), Mamak Khadem i David Dorantes.\nPer a aquesta ocasió, l’artista reuneix músics i cantants de diversos països del Mediterrani (Grècia, Espanya, Turquia, Bulgària, Israel, el Marroc, Itàlia, Algèria…), per a oferir un viatge musical per tota la vora del nostre mar. Un viatge que les actuals circumstàncies polítiques impedeixen fer físicament.\nLes entrades, a un preu deu euros, es poden adquirir tant en les taquilles de l’Auditori i teatre Principal, com en aquest enllaç .\nEl següent concert que s’emmarcarà en el cicle ‘Un món de musiques’ serà el dia 2 de desembre a càrrec de Luar Na Lubre, una de les bandes de música ‘folk’ espanyola més destacades de l’actualitat.\nEl Circuit celebra per primera vegada una prova de la Spartan Race\nL’UJI ofereix 17 tallers de vídeo, fotografia, escriptura, dansa, teatre i música\nLa UJI acull un congrés internacional per a professionals de la intel·ligència emocional\nL’UJI obri la convocatòria Erasmus+ Pràctiques per al curs 2018-2019


T’agradaria formar part dels horts comunitaris d’Es Sot? – Begur\nT’agradaria formar part dels horts comunitaris d’Es Sot?\nLes persones interessades en disposar d’una parcel·la poden trucar al telèfon 872 214 977 o enviar un correu electrònic a l’adreça pap@begur.cat.\nEl projecte d’horts comunitaris d’Es Sot impulsat per l’Ajuntament de Begur segueix creixent des que es va posar en marxa l’estiu del 2019. El passat divendres 20 de novembre l’Àrea de Medi Ambient va lliurar quatre noves llicències i actualment es manté obert el període per a presentar sol·licituds per a les noves parcel·les disponibles.\nLes parcel·les permeten conrear hortalisses, verdures i flors, sempre que no estiguin prohibides i sota els criteris de l’agricultura ecològica. En aquest sentit, està totalment prohibit fer ús de productes fitosanitaris i adobs químics. Així mateix, no es pot conrear el mateix producte en més d’un 50% de la superfície de la parcel·la, realitzar cap classe d’obra, aportar materials que alterin l’estètica de l’espai o la tinença o cria d’animals i bestiar. Al recinte, es disposa d’una zona on guardar els estris i les eines necessàries.\nEls requisits que han de complir les persones sol·licitants són: major d’edat, estar empadronat al municipi i no tenir cap altre hort en propietat o lloguer a la comarca del Baix Empordà. A més, només es pot presentar una sol·licitud per unitat familiar.


Grrrrr! - Andana Editorial\nDescarregar portada (qualitat alta)jpg ~ 267.1 kB\nFred ha guanyat el concurs al millor ós al bosc durant tres anys consecutius. Ell és el millor en tot, és el pescador més brillant, és el que fa rodar millor l'hula hoop i espantant humans és un fora de sèrie. Però hi ha una cosa que el fa ser un ós de renom: el seu gruny és unic al món. Però tot canvia quan un altre ós arriba i decideix participar en el concurs. Fred ja no és el millor ós del bosc i, per empitjorar les coses, ha perdut el seu "Grrrrr!". Fred necessita lajuda dels altres animals, però ha estat tant ocupat entrenant que ha oblidat als seus amics. ¿Com ho solucionarà?\nRob Biddulph, guanyador del prestigiós premi Waterstones al seu primer llibre Quin vent! ens presenta aquest àlbum il·lustrat amb una història deliciosa, singular i divertida que tracta un tema tan important com lamistat i la honestedat, amb unes il·lustracions que captivaran a a adults i nens per igual.


Sofà d'oci de cuir Efecte de coordinació - Coneixement - Foshan Goals Furniture Co., Ltd\nSofà d'oci de cuir Efecte de coordinació\nL'elecció del sofà i l'ambient de la sala d'estar, el sofà de cuir de sofà d'oci, l'estil de la relació és molt a prop, ja que la sala dels mobles més cridaners ha de ser amb el sostre, parets, pisos, portes i finestres de color unitat d'estil, per aconseguir l'efecte de la coordinació. El sofà com a gran moble a la sala d'estar, amb la creació de tot l'espai de gran rellevància.\nPintades amb esquelet de fusta lacada negra, Sofà de cuir d'oci amb un coixí blanc, dues de color fort i contrastant per a l'impacte visual. L'ajust de la textura tranquil·la de les decoracions de la casa circumdant augmenta el color, fent que tot l'espai sigui animat però ordenat.\nEls accessoris de tela de colors brillants a la sala d'estar proporcionen una primavera animada per a la sala d'estar. I aquest sofà de cotó és el millor material per portar colors vius, el sofà d'oci de cuir i la seva suau textura naturalment pot resoldre el color de l'estimulació visual, de manera que l'espai sigui més apassionat i emocional.\nLa combinació de fusta i blanc es veu molt pur, en el disseny de la finestra d'una àrea de descans tranquil·la, de manera immediata per crear una lectura tranquil·la de la cantonada i colors suaus i sensació d'espai també és més còmode i còmode.\nSofà blanc brillant i col · locat en parelles a la sala d'estar, material de tela per fer més informal tot l'espai. Estil blanc salvatge i diferents estils d'accessoris per a la llar s'adapten més al sofà d'oci de cuir, es pot crear un espai d'estar senzill i lluminós.\nEl sofà tradicional tradicional, modelant Dunhou, l'exposició a ells, el cos de les diferents parts, comptarà amb un suport moderat, un confort excel·lent, mitjançant la transformació de diferents patrons i colors de la tela al paquet, perquè la llar porti un temperament diferent.\nCoixí allargat per crear una forta tensió, però també per a la tarda per afegir-los més còmodes i còmodes.\nA blau pàl·lid com a fons, sofàs d'oci de cuir flors blanques amb un sentiment pur. Retro de forma posterior alta i textura de fusta massissa dels mobles junts per crear una experiència visual única.\nSofà lleugerament arrodonit amb patró de fulles verdes tropicals, amb un fort sentit de presència.\nEl sofà de cuir a la vora dels elements decoratius és rebladures, que mostren un vent brut brut. Amb el mateix color antic de la funda del paquet, deixeu que s'esvaeixi l'original salvatge, més per conservar la intrigant sensació de maduresa.\nLa fusta de Ratan és una afinitat del material de mobiliari, el sofà preparat per ratlles per afegir una mica d'espai d'art. Sofà de cuir d'oci Aquesta secció de la forma del sofà d'oci també és molt especial, el sofà de cuir d'oci que trenca de manera efectiva el monòton sentit de l'espai, de manera que l'espai es torna més viu i interessant.\nUn parell de: matalàs de primavera durable Següent: sofà reclinable La practicitat


Modificación créditos - València\nnull Modificación créditos\nSanjuán destaca que este és el mes de febrer que ha registrat la millor mitjana de pagament a proveïdors dels últims anys\n• L'Ajuntament continua mobilitzant tots els seus recursos per a fer front a la pandèmia\nLa Junta de Govern ha aprovat hui la tercera modificació de crèdit amb la qual l'Ajuntament mobilitza més de 7,5 milions d'euros destinats a inversions i a atendre la crisi del covid. En concret, 5 milions d'inversions que recullen les millores els centres d'ocupació o l'adequació del mercat del Grau, entre altres projectes, segons ha indicat el regidor d'Hisenda, Borja Sanjuán.\nSanjuán ha destacat que es va dur a terme «una forta inversió» també en el Sertic (Servici Municipal de Tecnologies de la Informació i la Comunicació) per a la digitalització de l'administració així com per a «ampliar el xec escolar fins al mes de juliol per al pròxim curs escolar». Es tracta d’una mesura que, com ha recordat el regidor, estava inclosa entre els compromisos que recull l'acord del Pacte per la recuperació.\nPer tant, amb estos 7,5 milions d'euros que s'han aprovat hui en la tercera modificació de crèdit «vam demostrar que l'Ajuntament continua mobilitzant tots els seus recursos per a fer front a la pandèmia i impulsar des del sector públic a un sector privat que en estos moments està travessant una greu crisi».\nEn esta línia, ha destacat que este és «el mes de febrer que ha registrat la millor mitjana de pagament a proveïdors dels últims anys». Sanjuán ha precisat que s'està pagant «dos vegades més ràpid que en 2019, i en 24 hores des que les factures entren a l'Ajuntament, els proveïdors estan rebent els diners en el seu compte».


L’O2 Repositori UOC supera les 10.000 publicacions en obert\nAquest portal institucional difon l’activitat de la comunitat UOC arreu del món i n’augmenta la visibilitat i l’impacte.\nEstem de celebració! El nombre de publicacions dipositades a l’O2 Repositori UOC ja supera les cinc xifres. El document 10.000 és l’article «Horizontal collaboration in freight transport: concepts, benefits and environmental challenges», coescrit per un professor i investigador de la UOC, el Dr. Ángel A. Juan Pérez.\n«Una publicació penjada al nostre repositori O2 augmenta la seva visibilitat a internet i, per tant, la visibilitat dels seus autors i autores i de la UOC. Però no solament això! Fa que la nostra recerca arribi a moltes més persones», explica la vicerectora de Globalització i Cooperació, Pastora Martínez Samper.\nDe fet, amb el repositori de la UOC és possible consultar un article científic, una tesi doctoral o un treball final de la nostra universitat des de qualsevol indret: d’Utrecht a Bogotà. Més del 30% dels seus visitants provenen de països llatinoamericans, sobretot Mèxic, Colòmbia, el Perú i l’Equador.\nPublicant a l’O2 Repositori UOC podràs preservar la teva feina i donar-hi més visibilitat i impacte. «Si es vol canviar el món comptant també amb el món, cal que els resultats de la recerca estiguin disponibles per a tothom», defensa la vicerectora de Planificació Estratègica i Recerca, Marta Aymerich.\nQuins són els articles més baixats del 2017?\nLa primera posició del rànquing l’ocupa la segona edició del projecte Horizon Iberoamérica, Perspectivas tecnológicas educación superior en Iberoamérica 2012-2017, elaborat pel New Media Consortium (NMC) i l’eLearn Center de la UOC.\nEl segon lloc és per al treball final de màster (TFM) sobre el disseny d’un curs de formació virtual per a docents, d’Ivet Farrés Cullell, mestra de música a Girona que ha cursat el màster d’Educació i TIC.\nPer tant, dos documents relacionats amb la línia estratègica de la Universitat, l’aprenentatge en línia (e-learning).\nAquesta setmana celebrem les 10.000 publicacions en accés obert al repositori institucional de la UOC, amb una campanya per mitjà del compte Twitter @UOCBiblioteca. Diferents experts i expertes de la Universitat ens explicaran els avantatges principals de publicar en accés obert per mitjà de l'O2 Repositori UOC. Segueix l'etiqueta #O2RepositoriUOC.\nL’O2 Repositori UOC va néixer l’any 2010 per a posicionar la UOC com una universitat global i compromesa amb el moviment d’accés obert i fer difusió del seu coneixement, tant de recerca com docent o institucional.\nL' accés Obert i el repositori digital de la UOC


El Parlament Europeu: canvis, retrets i nous vincles – Sexy Europe\nEl Parlament Europeu: canvis, retrets i nous vincles\nBy\tSexy Europe\tin Actualidad, Pol Masdeu, Política\ton\t5 julio, 2014\nDesprés de més d’un mes de negociacions, entrevistes, picabaralles públiques o, simplement, de vacances, arrenca una nova legislatura al Parlament Europeu. Les famílies polítiques europees han viscut moments crispats i això ha quedat reflectit en la formació de la nova cambra.\nEl primer dia de juliol ha estat el dia triat per tornar a la normalitat a Brussel·les. Els periodistes polítics han posat en marxa tot el que han estat preparant al llarg d’aquestes últimes setmanes. Els 751 eurodiputats escollits a les urnes es repartiran religiosament entre les set famílies finals i el grup de no inscrits, on s’hi han adherit un total de 52 persones. Curiositats? La meitat dels escollits (49,40%) són eurodiputats nous, i el nombre d’escons ocupats per dones tan sols augmenta un 2% (37%).\nEnrenou dins les famílies\nUna de les grans polèmiques instal·lades a Catalunya ha estat l’entrada o no de “Ciudadanos” (C’s) i “Unión Progreso y Democracia” (UPyD) al Grup Liberal Europeu (ALDE). Malgrat les nombroses declaracions de Ramon Tramosa assegurant que les dues formacions nacionalistes espanyoles no tindrien cabuda a la família liberal i les reticències públiques de Convergència i el PNV, l’ALDE va acabar acceptant l’entrada d’ambdues. La polèmica lluny d’acabar-se, va continuar. Poques hores després d’haver estat admesos, C’s va anunciar que es querellaria contra Ramon Tremosa per “difamacions i calúmnies”. L’eurodiputat català va respondre que no descarta, en un futur, abandonar l’ALDE si la convivència amb els nous socis no funciona.\nSaber si l’extrema dreta podria formar grup propi ha estat una incògnita fins a l’últim minut. Finalment, l’acord no va fructificar perquè es necessitava el suport de partits inscrits en set països diferents. De fet, Le Pen ja va rebre el “no” d’UKIP, el partit revelació de la Gran Bretanya, abans dels comicis. La diversitat entre les respectives formacions i els comentaris xenòfobs de partits com el “Front Nacional Francès” o els neonazis “Moviment per a una Hongria Millor”, han dificultat l’entesa.\nCom queden els grups?\nCom ja es preveia, el Partit Popular Europeu, on es troba el PP i Unió, ha estat el grup parlamentari més nombrós de la nova cambra, amb un total de 221 eurodiputats. El segueix la segona gran família, l’Aliança Progressista de Socialistes i Demòcrates, que n’ha aconseguit 191. Amb una gran diferència, trobem el Grup de Conservadors i Reformistes Europeus amb 70 eurodiputats, l’Aliança dels Demòcrates i Liberals per Europa amb 67 escons, 52 eurodiputats són els que formen el Grup Esquerra Unitària Europeaa, 50 el Grup dels Verds – Aliança Lliure Europea i els euroescèptics Europa de la Llibertat i la Democràcia Directa que sumen 48 eurodiputats. Com ja s’ha dit al començament de l’article, els 52 escons que queden van a parar al Grup de No Inscrits, on destaquen el Front Nacional Francès de Marine Le Pen i el Partit de la Llibertat holandès.


Modest Guinjoan | Nosaltresllegim\nArxiu d'etiquetes: Modest Guinjoan\nCom Àustria o Dinamarca, de Modest Guinjoan, Xavier Cuadras i Miquel Puig\nAquest cop m’he de sincerar. He de confessar que no acostumo a llegir assaig. Hi ha gent que gaudeix, i molt, llegint-ne. Diu la Wikipèdia -que tot ho sap o almenys això és el que pretén- que és un gènere literari que ve de la didàctica i que vol ser un intent, una temptativa, una aproximació o una prova del tema que tracta. Això segons la Wikipèdia. Però hi estic bastant d’acord. Quan em toca llegir coses que no són novel·les o contes, acostumo a llegir informes mèdics, i aquest Com Àustria o Dinamarca. La catalunya possible, de Modest Guinjoan, Xavier Cuadras Morató i Miquel Puig ha estat un repte que m’han plantejat tres Doctors en Economia (poca cosa!).\nEl llibre parteix -i es titula- de l’afirmació que va fer Artur Mas davant del Cercle d’Economia el maig de 2013 (fa uns 5 mesos!) on va dir que si Catalunya fos independent seria com com Àustria i Dinamarca. I què fan aquests savis de l’Economia? Doncs es dediquen a posar fets, dades i números sobre el paper per mostar-nos si, efectivament, aquesta afirmació és vàlida.\nDurant el llibre anem descobrint les comparacions que fan els autors amb diversos països d’Europa -Àustria, Bèlgica, Dinamarca, Finlàndia, Noruega, Holanda, Suècia, i la-no-de-la-UE Suïssa- per veure quines característiques tenen i si, en cas d’una Catalunya independent, el nostre sistema econòmic i social es podria comparar al que tenen a tots aquests indrets.\nLa veritat és que el llibre podria ser alguna cosa així com un escrit de política-economia-ficció, però la gràcia rau en què es tracta d’una projecció amb tots els ets i uts (i totes les dades del món) de com seria el nostre sistema educatiu, sanitari, el sector de serveis, seguretat, tecnologia, funcionariat,… en resum, tot el que conforma un país fet i dret.\nI la resposta a si és possible o no… quina creieu que deu ser? Aquí teniu un fragment de les conclusions del llibre:\nNo hi ha dubte que el sentiment independentista, a part de basar-se en aspectes emocionals té un fonament econòmic. Però aquest sentiment és més negatiu que positiu: té més clar de què vol fugir que cap a on vol anar. L’independentisme té arguments per justificar la necessitat de marxar però ha dedicat menys esforços a imaginar un model económic realista per al país que vol construir. Creiem que aquesta era una mancança important i que amb aquest llibre hem volgut contribuir a esmenar-la. (…)\nNo dubtem que la societat catalana es pronunciarà sobre el seu futur polític ben aviat. Amb aquest llibre hem intentat aportar elements perquè aquell dia la seva decisió sigui una mica més informada al voltant d’un punt que no sempre és fàcil de visualitzar: la Catalunya possible.\nNosaltres, jo l’he visualitzada. Creieu que és possible? És convenient que deixem de fugir i tinguem ben clar, no només on volem anar, sinó per quin camí volem anar i com ho hem de fer per fer-ho possible. Els autors d’aquest llibre ens en donen quatre pistes ben donades.\nTítol: Com Àustria o Dinamarca\nAutor: Modest Guinjoan, Xavier Cuadras i Miquel Puig\nAquesta entrada s'ha publicat en 2013, Assaig, No ficció, Vam publicar-ho fa temps... i s'ha etiquetat amb Escrit originalment en català, Miquel Puig, Modest Guinjoan, Xavier Cuadras el 12 de novembre de 2013 per Victòria Motger.