Goethe-Universität — Aspectes geogràfics i econòmics\nEl territori dels Països Catalans s’estén al llarg d’uns 5 graus de la latitud septentrional (en direcció nord-sud, des dels 42°50' fins als 37°50') i ocupa la major part de la façana oriental de la Península Ibèrica: 1.007 km de línia costanera, als quals cal afegir-hi els 929 km de perímetre de les Illes Balears.\nSi Àfrica limita pel sud la Mar Mediterrània, es podria dir que els Països Catalans –amb les Balears d’avançada– la limiten per l’oest.El sector marítim comprès entre Barcelona, Mallorca i València es pot anomenar amb tota evidència Mar Catalana.\nLa dimensió oest-est fa uns 6 graus de longitud (des dels 1°30’W fins als 4°30’E); el meridià 0, de Greenwich, passa per la ciutat de Castelló de la Plana.També la ciutat de l’Alguer, a la costa occidental de Sardenya, pertany encara al domini lingüístic català. A 350 km de distància de Menorca, és molt apartada dels Països Catalans pròpiament dits, però en certa manera subratlla la «catalanitat» de la Mediterrània occidental.\nEls Països Catalans ocupen una superfície d’uns 70.000 km², tants gairebé com Bèlgica i Holanda plegades, i són doncs també més grans que Dinamarca o Suïssa, tan grans com la república d’Irlanda i no gaire més petits que Àustria, Portugal o Hongria. El nombre d’habitants és d’uns 13 milions, superior al d’aquests 28 estats d’Europa: Hongria (10,6), Sèrbia i Montenegro (10,4), Portugal (10,4), Txèquia (10,4), Bielorússia (10,3), Grècia (10,1), Bèlgica (10), Bulgària (8,8), Suècia (8,6), Àustria (7,7), Suïssa (6,7), Eslovàquia (5,3), Dinamarca (5,1), Finlàndia (5), Croàcia (4,7), Bòsnia i Hercegovina (4,5), Moldàvia (4,4), Noruega (4,2), Lituània (3,7), Irlanda (3,5), Albània (3,3), Letònia (2,7), Macedònia (2,1), Eslovènia (2), Estònia (1,6), Luxemburg, Malta i Islàndia, que no arriben al milió, i encara deixant a banda els miniestats.\nEl territori dels Països Catalans es reparteix entre tres estats: Espanya, amb el 93,4%, França, amb el 6%, i Andorra, amb el 0,6% restant.La part septentrional que pertany a França –entre les Corberes i l’Albera– és anomenadaCatalunya del Nord: la part mitjana –fins al riu Ebre–, Catalunya Central o, més sovint, Principat de Catalunya (tot i que, a dreta llei, aquesta designació històrica hauria d’incloure també les comarques de Catalunya del Nord); la part meridional, País Valencià (nom en pugna amb l’historicista de Regne de València i l’oficial de Comunitat Valenciana).I, és clar, el conjunt es completa, mar enllà, amb les Illes Balears (o simplement, per antonomàsia, les Illes) i, al bell mig dels Pirineus, Andorra.\nEl terme de Països Catalans, encunyat el 1886, s’ha anat divulgant des dels anys 50, i especialment des dels 70, per a designar amb un sol nom totes aquestes terres unides per la llengua, la història i la cultura. Té l’avantatge d’afegir la connotació de pluralitat a la d’unitat. Val a dir, però, que alguns sectors (fins i tot valencians) prefereixen el terme de Catalunya a seques que els sembla una eina més clara contra la dispersió.\nEn una ullada superficial a un mapa corrent d’Europa, la Península Ibèrica sembla un territori homogeni envoltat de mar i barrat pels Pirineus.Però aquesta ullada és literalment «superficial», perquè els mapes corrents només tenen dues dimensions, de manera que ni els que acoloreixen les altituds són capaços de donar una imatge objectiva de la realitat geogràfica. Qualsevol mapa en relleu, com que hi ressalten les barreres muntanyoses, mostra ja en canvi al primer cop d’ull que ni parlar-ne, d’una «unitat natural» peninsular.\nResulta interessant de comprovar com aquestes condicions geogràfiques es reflecteixen en la història lingüística de la Península Ibèrica. En desintegrar-se l’Imperi Romà que –tret d’Euskadi– l’havia uniformada més o menys tota, a partir de diferents dialectes del llatí vulgar s’hi desenvoluparen el galaico-portuguès en la regió muntanyosa nord-occidental i la costa atlàntica, el lleonès i el castellà en l’altiplà central, l’aragonès en els Pirineus centrals i el català en els Pirineus orientals i la costa mediterrània. El desenvolupament de diverses llengües posa de manifest on hi ha els veritables espais naturals d’interrelació, dins els quals els éssers humans –en absència de distorsions centralistes o colonialistes– tenen tirada a organitzar-se en societats, cultures i nacions diferenciades.\nA la part catalana de la Península Ibèrica –com també a la galaico-portuguesa–, les vies de comunicació més facils eren el cabotatge i els camins paral•lels a la costa, a més de les valls que des de la marina donen accés a l’interior. En canvi, els contactes humans i els intercanvis mercantils amb l’altiplà castellà eren molt menys freqüents, perquè costava de travessar els passos de les serralades Ibèrica i Bètica o extensos terrenys mancats d’aigua. Els Països Catalans, en els segles decisius de la formació de les llengües modernes, vivien literalment d’esquena a la Meseta espanyola.\nTot i les modernes possibilitats de comunicació, la situació geogràfica (i encara més decisivament: la situació mental) no ha pas canviat. A La Catalogne dans l’Espagne moderne –la famosa obra de recerca de l’historiador Pierre Vilar de la universitat de la Sorbonne a París, traduïda al català amb el títol Catalunya dins l’Espanya moderna–, hi llegim: «la Catalunya actual és tallada … d’Espanya per muntanyes i estepes quasi desèrtiques…»\nEn definitiva, si es vol parlar d’unitat natural, pel que respecta a la Península Ibèrica, s’ha de fer, no pas en singular, sinó en plural: la Península Ibèrica es compon de diverses unitats d’aquesta mena, una de les quals la integren les terres de la costa mediterrània on es parla català, juntament amb les Balears. Aquesta unitat que en molts aspectes és encara una unitat natural –i que aspira a consolidar-se com a unitat nacional– marca l’àmbit de la nostra guia.\nDes del punt de visita fisiogràfic, les principals àrees dels Països Catalans són 1) els Pirineus (gairebé tots els orientals i bona part dels centrals: 250 km dels 435 km de longitud total de la serralada), amb els Pre-pirineus a banda i banda (sobretot al sud, però també al nord el vessant meridional de les Corberes); 2) el Sistema Mediterrani Català, constituït per tres elements: la Serralada Litoral Catalana (del massís de Begur i les Gavarres a Garraf), rere seu la Depressió Pre-litoral Catalana (el seguit de terres enfonsades per on passa l’autopista des de Girona fins a Tarragona) i, tancant-la per la banda de ponent, la Serralada Pre-litoral Catalana, que s’estén cap al sud fins a Castelló de la Plana; 3) entroncant amb aquesta última cadena als Ports de Beseit, el continu muntanyós format pel Sistema Ibèric Valencià i, dellà el Xúquer, el Sistema Bètic Valencià, que des del cap de la Nau es prolonga per alts fons marins fins a les serres d’Eivissa, Mallorca i Menorca; 4) les planes costeres, des del Rosselló fins al Baix Segura, passant pel delta de l’Ebre i el golf de València, on s’arqueja de Castelló a Oliva la més gran de totes les costeres, la Depressió Valenciana; 5) la Depressió Central Catalana, o sigui les comarques interiors del Principat que, a l’oest de la Serralada Pre-litoral, formen part de la Depressió de l’Ebre; 6) les Illes Balears.\nCostes braves i costes baixes\nAl corredor mediterrani peninsular dels Països Catalans, se succeeixen els trossos de costa altament turístics que reben una denominació diguemne de marca:\nPlatges del Rosselló és el nom unitari per a les àmplies esteses de sorra vora mar i albuferes amb què comencen al nord les costes catalanes. Entre els estanys de Salses i de Sant Nazari, hi ha les platges de Torrelles, Santa Maria i Canet; més avall, la de Sant Cebrià.\nLa Costa Vermella va des del sud d’Argelers fins a Cervera de la Marenda –amb Cotlliure, Portvendres i Banyuls entremig– i deu el nom al color rogenc de les penyes de l’Albera, la serra més oriental dels Pirineus que es precipiten allí abruptament a la mar i hi dibuixen tot de caps, badies i calanques.\nLa Costa Brava es diu així pels espadats ocres de fins a 100 metres que destaquen de la mar intensament blava, coronats pel verd fosc dels pins, i en què es retallen un reguitzell de cales i platges color de sòl. Aquesta pintoresca descripció és vàlida només per al sector meridional Begur-Blanes, la Costa Brava «clàssica», però fa ja dècades que el nom s’aplica amb molta més amplitud: ara inclou també, cap al nord, les platges llargues i planes, no gens «braves», de Pals i el golf de Roses –a banda i banda del massís de Montgrí amb les Illes Medes–, l’aspra i escarpada península del cap de Creus i, fins i tot, de Llançà a Portbou, el tros de litoral empordanès afaiçonat per la serra de l’Albera que, per tant, pertocaria més aviat a la Costa Vermella.\nCosta del Maresme, un nom conforme al fet comarcal, sembla haver-se ja imposat avui dia per a la marina sorrenca que forma pràcticament una sola platja ininterrompuda entre les desembocadures de la Tordera i el Besòs, guanyant la batalla al de Costa Daurada, en què es pretenia de subsumir-la.\nLa Costa Daurada, amb platges de sorra fina color d’or tan espaioses com les de Coma-ruga i Salou, té així i tot un àmbit encara incert: pel sud acaba al paisatge deltaic de la desembocadura de l’Ebre, però pel nord alguns la fan començar al Barcelonès i d’altres es decanten per englobar el litoral d’aquesta comarca, el Baix Llobregat –amb Castelldefels– i el massís de Garraf –amb Sitges– en la denominació més específica de Costa de Barcelona-Garraf.\nLa Costa dels Tarongers comprèn tot el golf de València, fins al cap de la Nau. El dilatat areny només és trencat en tres punts per blocs rocallosos: al sud de Peníscola per la serra d’Irta, al cap d’Orpesa per la serralada del Desert de les Palmes i al cap de Cullera per la muntanya de l’Or. Prop d’Orpesa i Castelló de la Plana, el minúscul arxipèlag volcànic dels Columbrets té cràters de fins a 1 km de diàmetre sobre i sota l’aigua. L’albufera de València, entre aquesta ciutat i Cullera, ofereix com a platja la barra arenosa que la separa de la mar.\nLa Costa Blanca, originàriament, era tan sols l’accidentada marina compresa entre el cap de la Nau i Alacant –amb Benidorm–, però des dels anys 60 aquest rètol s’ha estès fins més enllà del límit sud dels Països Catalans. A l’altura d’Elx, davant Santa Pola, hi ha l’Illa Plana o de Tabarca, habitada.\nA les Balears, la denominació de marca és el nom de cada illa:\nFormentera, amb s’Espalmador, s’Espardell i altres illes més petites: grans platges tant a la part nord com a la part sud.\nEivissa, amb Tagomago, es Vedrà, sa Conillera i altres illes més petites: cales al nord, platges més grans al sud.\nMallorca, amb el grup de Cabrera al sud, sa Dragonera a l’oest i altres illes més petites: una costa nord-occidental abrupta i desproveïda gairebé de platges, anomenada també Costa Brava; immenses platges a les badies septentrionals (Alcúdia, Pollença) i meridionals (s’Arenal, es Trenc, colònia de Sant Jordi); nombroses cales a tota la costa oriental.\nMenorca, amb les illes de l’Aire, d’en Colom i altres illetes: moltes cales i algunes platges grans a la part sud; cales més profundes en una costa més brava a la part nord.\nEn fi, sempre a la Mediterrània, però fora ja de l’àmbit estricte dels Països Catalans, no ens descuidéssim pas tanmateix de l’Alguer, la ciutat catalanoparlant de l’illa de Sardenya. De totes les costes braves i baixes que pertanyen al seu terme, volem destacar ací les grans platges sorrenques de la badia de l’Alguer: Sant Joan, el Lido i, especialment, les Bombardes.\nRius i estanys\nEn els viatges al llarg de la costa mediterrània catalana, hom travessa molts rius que desemboquen a la mar després d’haver recorregut uns trajectes relativament curts des de les muntanyes properes. És el cas, per exemple, al nord, de la Tet, el Tec i el Fluvià. Són ja excepcionals el Ter i el Llobregat –que baixen també dels Pirineus, però que s’entretenen més solcant el rerepaís– i, sobretot, al sud, els tres rius valencians Túria, Xúquer i Segura, que van a parar a la Mediterrània des de muntanyes força llunyanes, situades fora del país. La gran excepció és, però, el Segre, que drena el vessant sud dels Pirineus centrals –amb el seu afluent Cinca, també mig Aragó– i, a través de la Depressió Central Catalana, porta l’aigua a l’Ebre.\nEl Segre neix a l’Alta Cerdanya i, amb 265 km de curs independent, és el riu més llarg dins el territori dels Països Catalans. Això sense comptar els 160 km de recorregut comú amb l’Ebre: gairebé un terç del cabal de l’Ebre procedeix en aquest tram del Segre, que al seu torn s’aprofita de la Noguera Pallaresa, la Noguera Ribagorçana i el ja esmentat Cinca, els tres principals afluents.\nAls Pirineus catalans hi ha més de 400 estanys, tots ells d’un notable atractiu paisatgístic. De llacunes litorals, més grans, en tenim al nord –a Salses i a Canet de Rosselló– i al sud –l’albufera de València–; n’hi ha també de petites, per exemple a Mallorca l’albufera d’Alcúdia. Entre els llacs interiors, és relativament extens l’estany de Banyoles, però els que ocupen més superfície són els pantans, el centenar de llacs artificials que amoroseixen terra endins tot de paisatges amb la màgia de l’aigua calma.\nMolts d’aquests indrets fluvials i lacustres són bones alternatives a les platges marines, si més no per als amants de la varietat i l’aigua fresca.\nEl paisatge muntanyenc dels Països Catalans ens mostra una varietat i un atractiu que pot competir ben bé amb els atots paisatgístics de les costes. Començant amb els cims més alts cal no oblidar que, encara que la Pica d’Estats (3.143 m) es considera el pic més alt de Catalunya el territori lingüístic català, inclou la Franja de Ponent aragonesa i arriba, per la banda oest fins al Pic d’Aneto (3.404 m) que és, doncs, el pic més alt dels Països Catalans. Una altra ascensió clàssica és la del Canigó (2.785 m). També són molt populars les muntanyes al voltant de Núria amb el Puigmal (2.913 m) i les travessies a Vallter i a la Catalunya del Nord. Però tots els Pirineus, des de la serra de l’Albera fins a la Cerdanya, Andorra, el Pallars i la Vall d’Aran i el Parc Nacional d’Aigüestortes presenten un seguit d’atractius muntanyencs. Igualment d’atractius són els massisos muntanyencs més a prop de la costa, Montseny (1.712 m), Montserrat (1.224 m), Sant Llorenç del Munt (1095 m) o les elevacions més baixes però magníficament situades de Sant Pere de Rodes (Sant Salvador, 670 m), Massís de Montgrí (316 m), Cap de Sant Sebastià (165 m) i tants altres punts de la costa i fins i tot el Tibidabo (512 m) o, ja ben al sud, l’espectacular Penyal d’Ifac (322 m), així com les serralades i les muntanyes més interiors, el Turó de la Mare de Déu del Mont (1.115 m) i el Puig de Bassegoda (1.379 m), com la zona volcànica d’Olot, Puigsacalm (1.515 m) i les muntanyes de Camprodon, Rocacorba (985 m) i moltes altres muntanyes i valls interiors –per exemple la Serra de Candí i Pedraforca (2.497 m) o les tantes serres del sud dels Països Catalans, ja més desproveïdes de vegetació, com la serra d’Aitana (1558 m). Impossible de resumir aquí totes les belleses conegudes i desconegudes que les terres catalanes ofereixen a l’excursionista.\nPel que fa a les Illes Balears la Serra Tramuntana mallorquina ofereix magnífiques oportunitats d’excursions, amb visites gairebé perpendiculars des de més de 1.000 m d’altura a la blavor profunda de la mar. També a l’interior o la costa est i nord de Mallorca, hi ha elevacions amb vistes excel•lents. Els turons més alts de Menorca, Eivissa, Formentera, encara que no tinguin gaire alçada, tenen l’encant de presentar-nos a vista d’ocell tota una illa, com ara el Toro (358 m) a Menorca, sa Talaia (475 m) a Eivissa i sa Talaiassa (192 m) a Formentera.\nEls Països Catalans són repartits en tres estats: França, Andorra i Espanya. A França, la part catalana hi forma el «Département des Pyrénées Orientales». Andorra té estat propi. A l’estat espanyol, les terres de llengua catalana hi són subdividides en tres comunitats autònomes que amb prou feines sí tenen dret –segons la Constitució del 78– a establir acords de cooperació: els Països Catalans pesarien més enfront de l’Espanya espanyola si poguessin fer pinya en una unitat confederal. A la ratlla oest del Principat, hi ha encara 5.000 km² de terres catalanes que pertanyen a una quarta regió autònoma, l’aragonesa. Aquesta zona allargassada que va des dels Pirineus fins dellà l’Ebre –part de l’Alta Ribagorça, la Baixa Ribagorça, la Llitera, el Baix Cinca, part de la Ribera d’Ebre, part de la Terra Alta, i el Matarranya– és coneguda amb el nom de Franja de Ponent o d’Aragó.\nA tots els Països Catalans, les comarques semblen la peça bàsica per a una organització autòctona i descentralitzada del territori. Cada comarca és una petita unitat territorial amb vida pròpia, per una suma de factors geogràfics, històrics i econòmics. N’hi ha, en conjunt, una norantena. De moment, però, només tenen entitat institucional al Principat de Catalunya, on el parlament autonòmic hi restablí el 1987 la divisió territorial del 1936, amb lleugeres modificacions; després se n’han creades tres de noves.\nAra són 41 comarques centro-catalanes en total.\nA les oficines d’informació turística del Principat, hi podeu trobar l’instructiu prospecte general Comarques de Catalunya. També n’hi ha un d’específic per a cada comarca, amb el corresponent mapa i abundoses dades d’interès. A les llibreries podeu trobar l’eina més útil per al turista i que més dóna suport simbòlicament i pràctica a la realitat geogràfica de les comarques catalanes: els magnífics i recentíssims Mapes Comarcals 1:50.000 editats per l’Institut Cartogràfic de Catalunya.\nTambé en les condicions atmosfèriques, els Països Catalans es caracteritzen globalment per la mediterraneïtat. Tanmateix presenten marcades diferències regionals, sobretot perquè són tan muntanyosos. En resum, s’hi poden distingir cinc grans règims i ambients climàtics: 1) un clima típicament mediterrani a gairebé tota la costa, des del Rosselló fins a Dénia, i a les Balears, amb temperatures suaus, precipitacions a la darreria de setembre i de març i un eixut força llarg a l’estiu; 2) un clima menys càlid i més humit a les muntanyes que des dels Pirineus orientals, descrivint un arc obert a la mar, s’estenen fins a Alcoi (i on a l’estiu, ja a escassos quilòmetres de la costa, hi fa sensiblement més fresca; per terme mitjà, la temperatura baixa 0,65° per cada 100 m d’altitud); 3) un clima humit i temperatures estivals fresques als Pirineus i als Pre-pirineus, amb períodes plujosos a l’entrada de la tardor i la primavera i, a l’hivern, boira a les valls i de 30 a 50 dies de nevades; 4) un clima mediterrani continental, amb fortes oscil•lacions tèrmiques i poca pluja, a la Depressió Central Catalana; i 5) un clima mediterrani extremament sec a Alacant i tot el con sud, amb les temperatures litorals més altes dels Països Catalans.\nLes llargues costes i excel•lents platges, en combinació amb les favorables temperatures de l’aire i de l’aigua i les escasses pluges d’estiu, han contribuït a fer de totes les terres de llengua catalana un pol d’atracció turística de primera magnitud. A més, tant les planes costeres i interiors com la muntanya –fàcilment accessible, fins i tot els Pirineus– són espais que, un cop descoberts, conviden a fer-hi estada i a tornar-hi. Als atractius climàtics i paisatgístics s’afegeixen els testimonis dels pobles prehistòrics, i els dels ibers, grecs, romans, àrabs, i els d’una cultura catalana més quemil•lenària. A tot plegat s’hi suma encara una vida cultural contemporània de perfilada identitat que ha fet remarcables aportacions a la cultura mundial del segle XX.\nEntre una cosa i l’altra, els Països Catalans s’han convertit en la regió turística més important d’Europa i una de les més importants del món.Ofereixen un quart de milió de places en càmpings, mig milió de llits en hotels i pensions i uns quants milions en apartaments i xalets. Aquesta oferta enorme d’allotjaments ha comportat una frenètica activitat constructora –especialment als anys 60–, i algunes platges n’han tret un urbanisme de gratacels a l’americana que els amants de la natura no poden sinó blasmar. Tanmateix aquestes monstruositats urbanístiques, concentrades en curts trossos de costa, no arriben a destruir la imatge globalment positiva dels gairebé 2.000 km de litoral que tenen, en conjunt, els Països Catalans. Encara avui és possible de trobar-hi arreu platges menys freqüentades o, fins i tot, solitàries.\nUns indicadors ben significatius\nFinalment, heus ací encara unes quantes xifres globals sobre els Països Catalans (en aquest cas, sense la Catalunya del Nord ni Andorra): tot i que només ocupen el 13% del territori estatal espanyol, hi viu gairebé el 27% de la població, que paga el 31% dels impostos i de les càrregues socials i genera el 33% del producte interior brut, ven el 40% de les exportacions, fabrica el 50% dels mobles i dels automòbils i el 55% dels llibres, rep el 60% del turisme, concentra el 62% de la indústria tèxtil i pelletera, conrea el 90% de les taronges i mandarines i elabora el 99% del cava.


Habitatges de lloguer. / ARXIU ARA Andorra\nAndorra la VellaEl consell de ministres d'aquest dimecres ha aprovat el projecte de llei que preveu algunes de les mesures de protecció i flexibilització del mercat d'arrendament d'habitatge, amb la finalitat, segons ha explicat el ministre de Territori i Habitatge, Víctor Filloy, de “protegir les persones i les famílies de la tensió del mercat actual de l'habitatge de lloguer”. Les dues mesures que incorpora la futura llei que tindran més transcendència són la ja coneguda pròrroga automàtica d'un any dels contractes que vencin duran aquest 2021 i la creació de “l'habitatge de preu assequible”.\nL'habitatge “de preu assequible” és una figura que es diferencia de l'habitatge social perquè, així com el segon es destina a persones sense ingressos o amb risc d'exclusió social, el primer afecta els ciutadans que, tot i tenir ingressos, aquests són insuficients per pagar els lloguers que fixa el mercat. La normativa establirà quina és la tipologia de persones que podran accedir a aquests habitatges de preu assequible així com el preu per accedir-hi, que vindrà fixat a partir de les dades de preus de lloguers que reculli l'Institut Nacional de l'Habitatge.\nSobre la pròrroga del contracte de lloguer, tal com ja s'havia avançat es preveu una pròrroga d'un any dels contractes que acabin durant el 2022. D'aquesta manera, quedaran automàticament prorrogats per un any més i el propietari únicament podrà fer un increment de l'IPC. Es mantenen, però, les excepcions que ja es van establir en anys anteriors i així no s'aplicarà la pròrroga si la propietat cedeix l'habitatge al Govern per a usos socials o si vol recuperar-lo per a ús propi o d'un familiar fins a segon grau de consanguinitat, adopció o afinitat. Tampoc s'aplica a habitatges que estiguin per sobre dels 1.500 euros. Una nova excepció és la possibilitat de resoldre el contracte d'arrendament perquè s'hagin de fer obres per motius de seguretat, salubritat i higiene de l'edifici incompatibles amb l'ocupació de l'habitatge.\nEn el projecte de llei també s'inclou que els contractes prorrogats el 2019 quedin exempts de la pròrroga. D'aquesta manera queden desafectats i les parts poden pactar un nou contracte, amb una durada de cinc anys amb la possibilitat d'actualitzar el preu fins a un màxim del 10%. En el cas que no s'arribi a un acord entre les parts o no es respectin les condicions establertes per a desafectar el contracte, la part arrendatària podrà exigir la pròrroga legal del contracte durant un any més.\nAquest projecte de llei també defineix el concepte d'habitatge a preu reduït. Es preveu que mitjançant la informació que consti al registre d'habitatges de lloguer es determini el cost del que es considera un habitatge a preu assequible. En tot cas, es tindrà de referència que sigui un 25% inferior al preu de mercat. El Govern haurà de determinar, també, els requisits d'accés a aquest habitatge de preu assequible a través d'un reglament.\nL'informe sobre els preus de referència pel lloguer d'habitatges estarà enllestit al setembre\nhabitatge habitatge de lloguer habitatge públic habitatge social


Som l'Església Militant - Guies i Scouts d'Europa a Catalunya\nBenvolguts fills i filles de Déu,\nuns mesos abans que Mn. Antoni Batlle, el primer consiliari de l´escoltisme català, quedés sense parla postrat en el llit de la seva malaltia final, va transmetre un parell de pensaments que són amb els que vull començar aquest pòrtic de benvinguda al nou web de GSEC. I no és intranscendent que faci memòria d´ell, car nosaltres tots plegats, des de bell començament vam voler agafar la torxa i el relleu d´aquella gran obra pedagògica i d´apostolat que foren els Minyons i Guies Sant Jordi, nostres germans, missió que donà perspectiva al seu sacerdoci.\nPrendre consciència viva que som l´Església Militant no és poca cosa. Església, cos de Crist prolongat i membres del seu poble, i Militant, compromesos amb una lluita, la de l´apostolat per la salvació de les ànimes que figura com a cimera cabdal en el nostre ordre de primacies.\nCom a última paraula, abans del seu traspàs a la casa del Pare, va testimoniar la necessitat d´educar aquells que tenen o tindran responsabilitat de caps en el “sentit del gust per les responsabilitats”. Us adoneu del que vol dir tot això? Fer de la nostra vida una ofrena al Crist i als germans pensant en una obra d´Església i d´humanitat que certament ens pot aclaparar però que donarà sentit a tot el que som com a persones. El camí fins ara recorregut no ha estat senzill, i no ho serà d´ara endavant, però els que complim el nostre deure de consiliaris estem al vostre servei a fi que es vagi fent realitat.\nEls mossens, consellers religiosos o consiliaris que és com més ens agrada dir-nos a casa nostra, no tenim una altra raó de ser. Educar en la fe, acompanyar el camí de tots plegats cap aquesta fita. Dono gràcies a Déu tot contemplant com aquesta conselleria, en cadascú dels que la formem, s´esmerça en aquesta feina. I el relleu s´està albirant! Calen respostes generoses a la crida de Déu al sacerdoci. Sense sacerdots lliurats amb tot el cor a la tasca ministerial de la nostra Associació poc avançarem. Sapigueu que els quatre mossens (que no gats) que ara hi som, estem a totes. I hi estem per a vosaltres i amb vosaltres. Disposats a fer-vos de germans i de pares espirituals, de companys de camí i formadors de les vostres consciències. Aquest és el nostre servei!\nLa importància d´aquest nou web i de la xarxa en general és cabdal als nostres dies. Jo mateix no hauria pogut fer un pas endavant vers l´Associació si un dia, aviat farà 10 anys, no hagués conegut aquell primer i rudimentari bloc que fou l´inicial. Que aquesta nova pàgina no la pensem cara endins només sinó cara enfora, com a eina apostòlica!\nEn nom de Mn. Pere Montagut, de Mn. Jordi Peña, de Mn. Joan Prat i en el meu propi, una benedicció a tots plegats i a les vostres famílies en aquestes santes festes nadalenques.\nConsiliari GSEC- Catalunya\ntagPlaceholderEtiquetas: mnfrancesc, conciliaris


El president, Jorge Rodríguez, visita l'espai esportiu d'aquest municipi de l'Horta Nord en el qual la Corporació provincial ha invertit 790.000 euros en aquests dos primers anys de legislatura\nMuseros ha donat un important impuls a les seues instal·lacions esportives amb ajuda de la Diputació de València. Amb una inversió d'al voltant de 220.000 euros provinent dels plans provincials, la localitat de l'Horta Nord ha millorat l'accessibilitat al poliesportiu, on s'ha restaurat el frontó i s'ha habilitat una nova pista multiesport. L'altra actuació ha tingut lloc en el carrer Orde de Sant Jaume, on s'ha ampliat la pista esportiva per a la pràctica de futbol i bàsquet.\nEl president de la Diputació, Jorge Rodríguez, ha visitat aquest dilluns el poliesportiu de Museros acompanyat pels diputats Pepe Ruiz i Pablo Seguí i l'alcaldessa, Cristina Civera, qui ha mostrat al màxim responsable de la institució provincial les millores dutes a terme en les instal·lacions amb ajuda de la Diputació. “És molt gratificant comprovar que no ens equivoquem en confiar en la responsabilitat i el criteri dels alcaldes i alcaldesses, i que els diners de tots els ciutadans acaben invertint-se en obres que milloren els serveis i la qualitat de vida de les persones”, ha assenyalat Rodríguez durant la seua visita al poliesportiu de Museros.\nPer la seua banda, Cristina Civera ha detallat les intervencions en aquesta zona esportiva, com la restauració del frontó i l'adequació d'una pista multiesport que, en el moment de la visita, estaven utilitzant joves aficionats al bàsquet. “La renovació de les instal·lacions esportives era una reivindicació de les veïnes i veïns de Museros, a la qual hem pogut donar resposta gràcies a l'ajuda de la Diputació i a l'important canvi en la gestió de la institució, que ara permet que els ajuntaments prioritzem el que necessiten els nostres municipis i executem eixes obres”, ha indicat l'alcaldessa.\nL'actuació en el poliesportiu municipal de Museros s'ha finançat amb el Pla d'Inversions Sostenibles (IFS) i el Pla d'Obres i Serveis (PPOS) de la Diputació. Del primer es va emprar una partida de 57.500 euros per a la restauració del frontó, mentre que del PPOS del passat any es van destinar 95.000 euros a la pista multiesport i la millora de l'accessibilitat en les instal·lacions. Els 68.000 per a l'ampliació de la pista del carrer Orde de Sant Jaume han eixit del Pla de Serveis i Obres Municipals (SOM) d'enguany, el nou PPOS.\nUna inversió de 790.000 euros en dos anys\nLes actuacions en infraestructures esportives, un poc més de 220.000 euros, són una part de la inversió total de la Diputació de València a Museros en aquesta primera meitat de la legislatura, que arriben als 790.000 euros. A més del poliesportiu i la intervenció en el carrer Orde de Sant Jaume, destaquen les obres de sanejament pluvial per a evitar inundacions en el municipi, amb un pressupost de 111.000 euros.\nPer plans, Museros ha rebut 320.000 euros dels IFS; 285.000 euros dels antics PPOS, actualment SOM; 39.000 euros del Pla de Camins i Vials; 10.000 euros del Pla d'Ocupació; 36.000 euros per al complex municipal Horts Urbans; 10.000 euros en aportacions culturals i 91.000 euros de la part de la Diputació al Fons de Cooperació Municipal, una partida que a més d'inversions pot destinar-se a despesa corrent.\nDeclaracions de l'alcaldessa de Museros, Cristina Civera\nSource URL: https://www.dival.es/sala-prensa/content/museros-millora-les-instal-lacions-del-seu-poliesportiu-amb-una-inversio-de-152000-euros-de-\n https://www.dival.es/sites/default/files/sala-prensa/audio/AUDIO 2017.09.19 PRESIDENT MUSEROS.mp3\n https://www.dival.es/sites/default/files/sala-prensa/audio/AUDIO 2017.09.19 ALCALDESA MUSEROS CRISTINA CIVERA.mp3\n https://www.dival.es/sites/default/files/sala-prensa/video/WEB 2017.09.19 PRESIDENTE VISITA A MUSEROS_0.mp4


lo carrer del riu: Benach creu que seria un “gravíssim error” que no hi hagués Llei electoral\nBenach creu que seria un “gravíssim error” que no hi hagués Llei electoral\nErnest Benach ERC 210210 CATinfo\nEl president del Parlament de Catalunya, Ernest Benach, considera que seria un “gravíssim error” d'aquesta legislatura que els partits no siguin capaços de consensuar una Llei electoral. “No ser capaços de veure que aquest és un tema de país que prima per damunt del partit és un gravíssim error”, ha insistit Benach, que ha demanat als partits avançar al màxim en la Llei electoral perquè pugui ser aprovada al final d'aquesta legislatura. D'altra banda, en declaracions aquest diumenge a 'L'entrevista' de Catalunya Informació, el president del Parlament ha fet una crida a Govern i oposició per “apropar posicions al màxim i arribar a uns mínims acords” per poder lluitar contra la crisi.\nAvui: Benach fa una crida als partits catalans perquè reaccionin i arribin a un acord sobre la llei electoral\n▼ 21 de febr. (6)\nBenach creu que seria un “gravíssim error” que no ...\nDe denunciadora d'atacs al català a acusada de "de...\nLes coordinadores pro-referèndum criden a la parti...\nRidao raona que una alta participació el 28F 'inte...\nGerry Adams considera una oportunitat la declaraci...\nVicent Sanchis: Cent partits de gràcia


Notícies de la Joventut Comunista: Comunicat de la Joventut Comunista davant la greu actuació dels Mossos d´Esquadra a la UAB\nComunicat de la Joventut Comunista davant la greu actuació dels Mossos d´Esquadra a la UAB\nAhir dimarts 4 de març, un grup d´una quarantena d´estudiants del Comitè de Vaga de la UAB va ocupar la facultat de Filosofia i Lletres de la UAB en el marc de la Setmana de Lluita convocada per la PMDUP, exigint les següents condicions pel cessament del tancament: el reconeixement públic del dèficit de recursos de la UAB per aplicar Bolonya, el compromís amb l´ampliació del finançament públic de les universitats, la garantia de no obrir expedients als estudiants tancats i l´obertura d´un procés informatiu i participatiu per decidir democràticament el futur de la universitat.\nDavant d´aquestes demandes, el Rector va assegurar que no pensava negociar cap dels punts esmentats, amenaçant d´autoritzar als Mossos d´Esquadra a entrar a la universitat\nper tal de posar fi a la tancada si els estudiants no sortien voluntàriament en mitja hora. Finalment, l´amenaça s´ha fet realitat, i a mitja tarda la policia ha entrat, nou anys més tard, a la universitat, on ha procedit a carregar repetidament amb gran contundència contra els i les estudiants que es trobaven als voltants de la facultat solidaritzant-se amb els seus companys i companyes. Per tot això:\n1. Exigim la dimissió de l´equip de govern del rectorat de la UAB, en particular les del Rector Lluís Ferrer i Caubet, el Secretari General Rafael Grasa i el Vicerector d´Estudiants Joan Carbonell, per la seva incapacitat de donar resposta a les exigències dels i les estudiants, així com per la gravetat de l´entrada dels Mossos d´Esquadra a les instal·lacions universitàries. Cap cos de seguretat, ni públic ni privat, ha d´entrar a la universitat pública.\n2. Denunciem l´extrema violència utilitzada, una vegada més, pels Mossos d´Esquadra dissolent una concentració pacífica de l´estudiantat. Exigim que el Departament d´Interior analitzi els fets i es prenguin mesures valentes al respecte, en particular, la immediata depuració dels càrrecs del cos policial implicats.\n3. Donem el nostre recolzament a les exigències plantejades pel Comitè de Vaga de la UAB al Rector, així com al manifest i a les mobilitzacions convocades per la PMDUP durant aquesta setmana. Ens comprometem a seguir treballant per la unitat del moviment estudiantil en la lluita per una universitat pública, gratuita i de qualitat.\n4. Alertem del risc que suposa una actuació policial d´aquestes dimensions a dos dies d´una mobilització estudiantil al centre de Barcelona. Apostem per un desenvolupament pacífic de la mobilització per tal de no estigmatitzar el moviment estudiantil. Una resposta violenta a la violència policial debilitaria el moviment estudiantil i desvirtuaria els objectius de la mobilització del 6 de març.\nPer últim, volem expressar el nostre suport i solidaritat envers tots els companys i companyes represal·liats, en especial a aquells que han resultat ferits, entre ells diversos camarades del Col·lectiu de l´UAB de la Joventut Comunista i de l´Associació d´Estudiants Progressistes.\nLa repressió policial no aturarà el moviment estudiantil!\nComitè d´Universitat de CJC - Joventut Comunista de Catalunya


Carro de combate - Nazaret Castro, Laura Villadiego - Terreta neta\nAquest llibre és un imprescindible de la biblioteca de qualsevol persona preocupada per l’impacte que el seu consum té. Nazaret Castro i Laura Villadiego, del col·lectiu Carro de Combate, revisen i amplien en aquesta segona edició aquest llibre/guia per a poder realitzar un consum conscient i responsable.\nD’on venen els productes que consumim? Què contenen els aliments que comprem? Semblen preguntes senzilles i, no obstant això, sabem molt poc dels elements que componen la nostra cistella de la compra. Les etiquetes dels aliments que adquirim solen ser inintel·ligibles per al consumidor mitjà i resulta virtualment impossible saber d’on venen les matèries primeres amb les quals van ser elaborats. L’opacitat serveix sovint per a ocultar les deficiències nutritives dels aliments, la toxicitat dels detergents i cosmètics o el balafiament que suposen els embalatges, així com les desiguals dinàmiques entre el Nord i el Sud global.\nCarro de Combate combina les experiències viscudes, els sentiments de compassió i indignació i grans coneixements tècnics per a il·lustrar i remoure les consciències de les i els consumidors.\nSKU: CARR-01 Categories: Llibreria i papereria, Llibres Etiquetes: activisme, assaig, consum, consum responsable, economia, Laura Villadiego, llibre, Made in Spain, Nazaret Castro\nLlibre “Carro de combate” – Nazaret Castro, Laura Villadiego.\nTítol: Carro de combate. Consumir es un acto político\nGrandària: 15 x 21,5 cm\nNazaret Castro és periodista, Magister en Economia Social i doctora en Ciències Socials. Ha col·laborat amb mitjans com “Le Monde Diplomatique”, “Público”, “eldiario.es”, “El Confidencial”, “Equal Times” i “La Marea”. Editora i cofundadora de la “Revista Amazonas”, és autora de l’assaig “La dictadura de los supermercados” (Akal, 2017) i coautora amb Laura Villadiego i Aurora Moreno de ‘Los monocultivos que conquistaron el mundo” (Akal, 2019).\nLaura Villadiego és llicenciada en Periodisme i en Ciències Polítiques. Després d’estudiar a París i treballar a Espanya i Brussel·les, es va mudar al Sud-est Asiàtic, regió que va cobrir durant deu anys. Els seus articles han aparegut en mitjans nacionals com “EFE”, “Público”, “El País” o “La Marea”, i internacionals, com “The Guardian”, “Al Jazeera” o “South China Morning Post”.\n15 × 21.5 × 2.4 cm\nSigueu els primers a ressenyar “Carro de combate – Nazaret Castro, Laura Villadiego” Cancel·la les respostes


ARAMULTIMÈDIA - Alcoi només consumirà energies renovables\nAl nou contracte d'electricitat i gas només podran accedir les empreses que garantisquen una energia verda\nAlcoi només consumirà energies renovables\nEl nou plec de condicions tècniques per a contractar el subministrament d'electricitat i gas natural en les dependències municipals primarà les empreses que garantisquen que el 100 per cent de l'energia subministrada prové d'energies renovables.\nEs tracta d'un contracte d'1,4 milions d'euros per a un any. Està dividit en tres lots: un primer de subministrament elèctric per a potències menors de 10 kW, un segon per a potències majors de 10 kW; i un tercer per a subministrament de gas natural. El regidor d'obres i medi ambient Jordi Martínez diu que "seguim amb la nostra intenció de cuidar el nostre medi ambient, ja que totes actuacions que realitzem avui repercutiran en l'Alcoi del matí aconseguint tenir una ciutat més eficient i sostenible".\nAquesta decisió és una d'eixes que es prenen amb el vistiplau de tota la corporació, ja que es va aprovar com a declaració institucional en el plenari d'abril del 2016. L'inici és una moció de Guanyar Alcoi, des d'on s'han mostrat molt satisfets de què "les nostres propostes foren acceptades per tota la corporació i que, després de més d'un any, algunes d'aquestes mesures comencen a posar-se en marxa, ja que considerem molt important treballar perquè des de les accions locals es puga promoure la sostenibilitat global". Tot i això, la portaveu de Guanyar, Estefania Blanes, diu que l'acord també preveia un període de participació pública amb els membres del Consell Local de Medi Ambient, i que no tenen constància d'aquest procés. Blanes explica que "si el contracte es licitara sense haver-se produït aquest procés participatiu, a més d'incomplir els acords de la moció, s'estarien incomplint les Bases d'execució del Pressupost Municipal que obliguen a encetar processos de participació en els contractes de serveis bàsics amb quantia superior a 250.000 euros".\nEl nou plec de condicions tècniques per a contractar el subministrament d'electricitat i gas natural en les dependències municipals primarà les empreses que garantisquen que el 100 per cent de l'energia subministrada prové d'energies renovables. Es tracta d'un contracte d'1,4 milions d'euros per a un any. Està dividit en tres lots: un primer de subministrament elèctric per a potències menors de 10 kW, un segon per a potències majors de 10 kW; i un tercer per a subministrament de gas natural. El regidor d'obres i medi ambient Jordi Martínez diu que "seguim amb la nostra intenció de cuidar el nostre medi ambient, ja que totes actuacions que realitzem avui repercutiran en l'Alcoi del matí aconseguint tenir una ciutat més eficient i sostenible". Aquesta decisió és una d'eixes que es prenen amb el vistiplau de tota la corporació, ja que es va aprovar com a declaració institucional en el plenari d'abril del 2016. L'inici és una moció de Guanyar Alcoi, des d'on s'han mostrat molt satisfets de què "les nostres propostes foren acceptades per tota la corporació i que, després de més d'un any, algunes d'aquestes mesures comencen a posar-se en marxa, ja que considerem molt important treballar perquè des de les accions locals es puga promoure la sostenibilitat global". Tot i això, la portaveu de Guanyar, Estefania Blanes, diu que l'acord també preveia un període de participació pública amb els membres del Consell Local de Medi Ambient, i que no tenen constància d'aquest procés. Blanes explica que "si el contracte es licitara sense haver-se produït aquest procés participatiu, a més d'incomplir els acords de la moció, s'estarien incomplint les Bases d'execució del Pressupost Municipal que obliguen a encetar processos de participació en els contractes de serveis bàsics amb quantia superior a 250.000 euros".


Cinturons negres d'Esport7Articles d'interésNotíciesHorarisVideos karate\tXXV TORNEIG SOCIAL DE KARATE-DO "ESPORT-7"\ndilluns, 8 de febrer de 2010 20:12\tEns dirigim a vosaltres per tal de recordar-vos la necessitat de donar-vos d’alta ó de renovar la llicència de la nostra Associació.\nLa llicència és de caràcter obligatori per poder tenir dret a accedir als exàmens i cursets organitzats per l’Associació de Karate Ken Kyu Kai.\nEn el document adjunt en format PDF hi trobareu tota l'informació. Llicencies-Karat-10.pdf\ndivendres, 1 de gener de 2010 00:00\tEntrenament femeni karate\nEntrenament anual de Karate en categoria femenina de la secció d'aquesta disciplina del Gimnàs Esport-7. En l'apartat de galeria de fotos hi trobareu fotografies d'aquesta activitat.\ndivendres, 30 d'abril de 2010 13:48\t25ª edició del Social de Karate-do "Esport-7"\nEl proper diumenge dia 16 de maig i a partir de les 10.30 h, es celebrarà al gimnàs de l'escola Puigberenguer de Manresa la 25ª edició del Social de Karate-do "Esport-7",que en aquesta edició serà en categoria individual. En aquesta edició serà novetat una nova categoria, que serà de cinturons blancs adults.\nSi clikeu en el document en PDF hi trobareu tota l'informació d'aquesta activitat.\ndimecres, 3 de febrer de 2010 11:25\tCalendari amb les activitats organitzades per l'Associació de Karate Ken-Kyu-Kay.\nHo podreu trobar al Googel Calendar i en format PDF. Entrenament femení de karate-do\ndimarts, 17 de novembre de 2009 06:30\tCom cada any la secció de Karate del Gimnàs Esport-7 organitza un entrenament exclusivament per les noies practicants d’aquesta Art Marcial. Trobareu la informació en el document en PDFENTRENAMENT FEMENI.pdf\nStage pretemporada de Karate\nStage anual de Karate\nTorneig Social de Karate-do d’Esport-7\n<< Inici < Anterior 1 2 3 4 5 6 7 Següent > Final >>\tPàgina 5 de 7\tAgenda


Tristar Hotel Gelendzhik Rússia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Atenció al Client\nTristar HotelVostochniy Pereulok 26, Gelendzhik, Gelendzhik, Rússia, 343560 - Veure al mapaNotable7,6Basada en 59 comentarisTristar HotelVeure més fotosVeure més fotosVeure més fotosEntradaVeure més fotosEntradaVeure més fotosPuntuació de la ubicació 6,8Veure el mapaVeure totes les 48 fotos6,8UbicacióParticularitats que li encantaranaire condicionat\nOpcions d'habitacióVeure les fotosSuite Júnior (Junior Suite)20 m2plat de dutxa1 llit extragran i 1 futon ...Fixa les dates per veure preusVeure les fotosHabitació Estàndard Triple (Standard Triple R...17 m2plat de dutxa1 llit individual i 1 llit ...Fixa les dates per veure preusVeure les fotosHabitació Estàndard Doble o 2 llits (Standard...14 m2plat de dutxa2 llits individuals o 2 lli...Fixa les dates per veure preus\nSobre l'allotjamentDescripcióSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Gelendzhik, no busqui més enllà de Tristar Hotel. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. Aprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Gelendzhik. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients. Les instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb aire condicionat, calefacció, escriptori, balcó/terrassa, aparell de televisió a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Tristar Hotel.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Serveis i comoditatszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsaire condicionatempolles d'aigua de cortesianeveraaparell de televisióescriptoriplat de dutxaarticles de tocadorinsonoritzacióservei de planxaassecador de cabellllits extrallargs (> 2 metres)televisió de pantalla planacalefacciómosquiterTV satèl•lit/cableIdiomes ParlatsAnglèsItalià Mostra MenysPolítiquesEls llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésAvís importantL’establiment es posarà en contacte directament amb vosaltres amb relació al pagament per avançat, que s’ha d’efectuar com a màxim 5 dies després de fer la reserva. L’establiment es reserva el dret de cancel·lar la reserva en cas que el dipòsit no s’hagi abonat. Cal que informeu el Tristar Hotel de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació. Cal fer el pagament abans de l'arribada amb transferència bancària. L'allotjament es posarà en contacte amb tu després de fer la reserva i et donarà més informació.Mostrar més


El cinema i l’esport\nLlegenda sant jordi by mambla 620 views\nLLEGENDES by mambla 1414 views\nL'ofici antic de la pagesia i l'art... by mambla 3009 views\nL'edat moderna by mambla 4856 views\nLA PREHISTÒRIA by mambla 2402 views\nFont de les donzelles by mambla 1529 views\n1. EL CINEMA I L’ESPORT Karima Cobaa i Arazouk Souli Cobaa i Idrissi Guillem Cruells i Rafael\n2. ÍNDEX1. Premisses.2. Primera part: cinc qüestions importants.3. Segona part: algunes pel·lícules esportives.4. Tercera part: anima’t a veure-les!\n3. PREMISSESPrimer parlem de cinema documental: per mostrar l’expressió del cos, lligat al moviment.Després, mica en mica, anem parlant de cinema afegint elements de ficció.A mesura que es consolida el cinema, es va agafant també l’esport com una trama argumental.El cinema esportiu es converteix, així, en un gènere propi (com el cinema de terror o musical).\n4. Avui el lligam entre el cinema i l’esport és ja conegut per tothom.Hi ha molts articles que en parlen, per exemple.Es fan diferents cicles relacionant cinema i esport (ja sigui de documentals i/o de pel·lícules): • Caixa fòrum a Lleida. • Universitat Jaume I a Castelló de la Plana. • Filmoteca espanyola. • Casino Prado: “Cicle de cinema de muntanya, aventura i esports extrems” a Sitges. • Cinema de muntanya a Torelló. • ...\n5. PRIMERA PART CINC QÜESTIONS IMPORTANTS\n6. 1. Des de quan creieu que lliguem aquestes dues paraules: cinema i esport?\n7. CINEMA + ESPORTEns n’hem d’anar fins a finals del segle XIX.Les primeres imatges no són pròpiament gravacions cinematogràfiques sinó seqüències d’imatges que el britànic Eadweard Muybridge va agafar per analitzar els moviments de les persones i els animals.\n8. 2. De quins esportscreieu que es van treureles primeres imatges, es van fer les primeres pel·lícules?\n9. PRIMERS ESPORTS AL CINEMAL’hípica: “The Derby” (1895 i 1896)El rem: “ The Oxford and Cambridge University Boat Race ” (1895)I més endavant…: • Escacs: “A Chess Dispute” (1903) • Boxa: “El Boxeador, el último round” (1926)\n10. 3. Durant la història del cinema esportiu quincreieu que és l’esport que ha estat més utilitzat, quin ha sortit més a la gran pantalla?\n11. L’ESPORT CLAULa boxa.Pablo Mérida assenyala: “és l’esport preferit de molts cineastes i actors. També del públic… la pràctica de la boxa ha estat sempre mal mirada per certes persones i ha estat un esport polèmic, acusat de salvatge i brutal. Al seu pas a la pantalla els combats exalten i entusiasmen a tots els espectadors per igual”.\n12. Alguns exemples: • El boxejador (1926) • Ídol de fang (1949) • Fat city, ciutat daurada (1972) • Toro salvatge (1980) • Gatica: el mono (1993) • Quan érem reis (1996) • Ali (2001) • Millian Dollar Baby (2004) • Rocky Balboa (2007) • L’últim assalt (2008) • Semi-pro (2008) • La Yuma (2010)\n13. 4. Per què creieu que es fa cinema on elprotagonista és l’esport; és a dir, quins són els objectius?\n14. OBJECTIUS Desenvolupar alguna història a partir de l’esport. Parlar de la història d’algun país lligada a l’esport. Mostrar tota la vida d’un esportista. Veure formes de relació entre persones. Conèixer la pràctica d’un esport des de dins. Descobrir esports nous.\n15.  Parlar de la relació entre els homes, les dones i l’esport. Comprovar el concepte d’esport des de diferents cultures. Veure els avantatges que comporta la pràctica de l’esport de cara a un/a mateix/a. Parlar de temes polítics lligats a l’esport. Comprovar les dificultats que comporta l’esport des d’un punt de vista professional. ... i molts altres objectius més!\n16. 5. Es diu que l’esportajuda a treballar diferents valors. Quins valors enspoden arribar a través del cinema esportiu?\n17. VALORS EN EL CINEMA ESPORTIU Solidaritat entre persones, països... Acceptació i respecte de l’altre/a. Acceptació i respecte d’un/a mateix/a. Cooperació entre persones: treball en equip. Igualtat entre l’home i la dona. L’esforç.\n18.  La constància. La cohesió social. La superació. La tolerància. La importància d’una vida sana. El compromís. La responsabilitat. La no discriminació per raons de sexe, cultura, religió... ...\n19. SEGONA PARTALGUNES PEL·LÍCULES ESPORTIVES\n20. ICE PRINCESSDirector: Tim FywellAny: 2005País: Estats UnitsEsport: patinatge\n21. La sinopsis:Casey somia en ser patinadora professional, peròla seva mare només pensa en què vagi a launiversitat de Harvard. Per complaure-la, Caseycomença a fer un treball sobre la física alpatinatge artístic, que li permetria anar a launiversitat. Amb aquesta finalitat, va a la pista depatinatge per observar a les millors patinadoresde la ciutat i prendre apunts, però la seva passióés tan gran que decideix participar a les proves depatinatge.\n22. FELIÇ NADALDirector: Christian CarionAny: 2005País: FrançaEsport: futbol\n23. La sinopsis:Basada en un fet real. Narra com durant el Nadalde la Primera Guerra Mundial, concretament adesembre de 1914, soldats alemanys, francesos iescocesos enterren les seves diferències i els seusmorts i es posen a jugar a futbol. Una pel·lículacandidata per França a l’Òscar a la millor pel·lículade parla no anglesa.\n24. LA DEFENSA LUZHINDirector: Marleen GorrisAny: 2001País: Gran BretanyaEsport: escacs\n25. La sinopsis:Final dels anys vint. Un tímid Gran Mestred’escacs viatja el nord d’Itàlia per jugar la partidade la seva vida. El jove Luzhin va tenir unainfància marcada pels problemes dels seus pares;d’aquí la seva obsessió pels escacs. La Natàlia, sesent atreta per Luzhin, i aconsegueix que obri elsseus ulls al món. El problema és que Luzhin no téels mecanismes de defensa contra les agressionsdel món real.\n26. KARATE KIDDirector: Harald ZwartAny: 2010País: Estats UnitsEsport: karate\n27. La sinopsis:Remake adaptat a l’època contemporània delclàssic dels 80 “Karate Kid”. Segueix la història deDre, un jove skateboarder que se’n va a Xina ambla seva mare soltera per motius de treball. Quanun perdonavides local comença a molestar-lo, eljove trobarà el suport amb Mr. Han, un home ques’ofereix a ensenyar-li arts marcials per defensar-se dels seus agressors.\n28. SOUL SURFERDirector: Sean MacNamaraAny: 2011País: Estats UnitsEsport: surf\n29. La sinopsis:Bethany Hamilton, una jove i famosa surfistaaustraliana, ha viscut, sense separar-se del mar, dela seva taula i de la seva millor amiga Alana. Undia, un tauró li arrenca un braç, però Bethany, ésuna jove molt forta i el que es pot convertir en unterrible drama es converteix en una història desuperació, ja que des de llavors, l’únic objectiu deBethany és preparar-se el més ràpid possible perpoder tornar a practicar el surf.\n30. UN SOMNI POSSIBLEDirector: Jhon Lee HancockAny: 2009País: Estats UnitsEsport: futbol americà\n31. La sinopsis:Basada en fets reals. Michael Oher, un jove negresense casa, és acollit per una família blanca,disposada a donar-li tot el seu suport perquèpugui triomfar tant com un jugador de futbolamericà com amb la seva vida privada. Per laseva part, Oher també influenciarà amb la sevapresència en la vida de la família Touhy.\n32. FORA DE JOCDirector: Jafar PanahiAny: 2005País: IranEsport: futbol\n33. La sinopsis:Una noia vestida de noi és detinguda abansd’entrar en un estadi de futbol. Tancada ambaltres noies que intenten ficar-se dins el camp,hauran de seguir el partit a través dels comentarisd’un soldat que no en té ni idea de futbol. Despréssón entregades a la brigada “antivici”. A Iran, sónmoltes les noies apassionades pel futbol, però elsestà prohibit anar als partits.\n34. COACH CARTERDirector: Thomas CarterAny: 2004País: Estats UnitsEsport: bàsquet\n35. La sinopsis:Basada en la vida real d’un entrenador de bàsquetKen Carter. Al 1999, va ser entrenador a l’Institutde Richmond de Califòrnia i, tot i que el seu equipportava catorze victòries consecutives, va decidirque els jugadors no disputarien els dos partitssegüents, sinó que, degut al seu baix nivellacadèmic, es dedicarien a estudiar pels exàmenstrimestrals.\n36. TRENCANT LES REGLESDirector: Bennett MillerAny: 2005País: Estats UnitsEsport: beisbol\n37. La sinopsis:Al 2001, Billy Beane, director general dels Atlèticsde Oakland, es fa famós en aconseguir grans èxits através del mètode “Moneyball”, programa queconsisteix en construir un equip competitiu ambmenys recursos econòmics que la majoria delsequips de las Grans Lligues i utilitzant mètodesestadístiques per ordinador per coordinar elsjugadors.\n38. STICK ITDirector: Jessica BendingerAny: 2006País: Estats UnitsEsport: gimnàstica\n39. La sinopsis:Després de la trobada amb la justícia, HaleyGraham se’n va forçada a tornar al món que vaabandonar alguns anys enrere; competia en unequip délite de gimnàstica, entrenat pelllegendari Burt Vickerman. L’actitud de Haleys’enfrontarà al necessari esperit de l’equip.\n40. CARROS DE FOCDirector: Hugh HudsonAny: 1981País: Gran BretanyaEsport: atletisme\n41. La sinopsis:A Gran Bretanya, a l’any 1920, Harold Abrahams iEric Lidell eren dos corredors excepcionals. Elsseus motius per córrer eren tan diferents com elsseus passats: cada un tenia el seu propi Déu, lesseves pròpies creences i el seu propi concepte dela victòria.\n42. SENNADirector: Asif KapadiaAny: 2010País: Gran BretanyaEsport: fórmula 1\n43. La sinopsis:Llargmetratge documental que recorre la vida delllegendari pilot brasiler Ayrton Senna (1960-1994),des de la temporada del seu debut al 1984 fins a laprematura mort una dècada després al Gran Premide San Marino.\n44. TERCERA PARTANIMA’T A VEURE-LES!\n45. Per què aquesta pel·lícula? Quins valors transmet?\n46. INVICTUSDirector: Bennett MillerAny: 2005País: Estats Units\n47. QUIERO SER COMO BECKHAMDirector: Gurinder ChadhaAny: 2002País: Gran Bretanya\n48. BILLY ELLIOTDirector: Stephen DaldryAny: 2000País: Gran Bretanya\n49. CAMÍ A LA GLÒRIADirector: James GartnerAny: 2005País: Estats Units\n50. SUMMITS OF MY LIFEDirector: SébastienMontaz-RossetAny: 2012País: França\n51. SALTA!Director: Paul HoenAny: 2007País: Estats Units\n52. MOLTES GRÀCIES!ESPEREM QUE US HAGI AGRADAT!MOLT CINEMA I MOLT ESPORT!


Tret de sortida a la Primera Lliga Escape Room de Tarragona | Notícies TGN - Notícies de Tarragona Diari Digital\nTret de sortida a la Primera Lliga Escape Room de Tarragona\nLes sales de la ciutat s’han unit per crear aquest esdeveniment\nEl fenomen de les ‘escape rooms’ continua causant furor a la ciutat i les diverses sales de la ciutat volen aprofitar aquesta febre lúdica. Per aquest motiu, i de la mà de la conselleria de Joventut de l’Ajuntament de Tarragona, han organitzat la Primera Lliga EscapeRoom de Tarragona.\nEl campionat s’ha iniciat oficialment el 30 de març de 2017 i acabarà el 3 de setembre. Posteriorment es faran públics els resultats finals i guanyadors de la lliga en un acte de cloenda durant les festes de Santa Tecla.\nEls participants hauran d’obtenir la cartilla de la Primera Lliga EscapeRoom de Tarragona i formalitzar la inscripció. Aquest document és de caràcter grupal, on constarà el nom de l’equip i el nombre de participants. En acabar cada joc (per cada sala o espai), se segellarà la cartilla i s’hi inclourà la puntuació pertinent. Un cop completades les sales, es computaran tots els punts en un rànquing general. Finalitzat el període de lliga, se citarà els guanyadors per a l’acte de cloenda, on rebran els corresponents premis.\nHi ha diverses categories que depenen tant de les edats dels participants com del nombre de membres que formin el grup. A banda, els més joves rebran descomptes en totes les sales.\nL’èxit a l’hora de completar les sales de la ciutat de Tarragona i el nombre de pistes que calgui als grups per aconseguir els seus objectius seran els criteris de puntuació del nou certamen.


PER QUÈ LA NASA ES QUEDA SENSE ESPAIS ESPACIALS - ESPAI - 2021\nPer què la NASA es queda sense espais espacials\nEls espais espacials d'avui estan dissenyats per funcionar bé mentre els astronautes floten a l'exterior de l'Estació Espacial Internacional. Però no són adequats per passejar a la Lluna o a Mart: són massa pesats i no proporcionen prou flexibilitat als malucs i als genolls. És per això que la NASA inverteix en un espai espacial de nova generació per explorar espais profunds.\nTanmateix, l’agència espacial pot trobar-se aviat a la cala sense un vestit de pressió. Un nou informe de l'Oficina de l'Inspector General (OIG) diu que la NASA s'està quedant sense els seus espais espacials més antics, coneguts com a Unitats de Mobilitat Extravehicular (UEM). Només queden 11 dels 18 vestits originals i és possible que no siguin suficients per durar fins que la ISS no es posi en funcionament el 2024. Segons els funcionaris de l'agència, seria "prohibitivament car" ordenar més d'aquestes UEM.\nDels set espais espacials desapareguts, quatre es van perdre als desastres Challenger i Columbia, un es va destruir a l'explosió SpaceX el juny de 2015, un es va perdre durant les proves i un va ser un prototip que mai no volia volar. Però alguns dels 11 que encara estan en servei també tenen problemes. Dues persones que s'estan investigant o desmuntant per problemes relacionats amb els seus sistemes d'aigua, dues actualment només estan dissenyades per a ús de cambres terrestres. Encara es continuen certificant dos més.\nMentrestant, els nous espais espacials no s’aconsegueixen prou ràpid; la primera iteració del futur vestit no estarà enllestida fins al 2023, per la qual cosa, si el calendari es redueix una mica, no hi haurà suficient temps per provar els nous components de l'ISS.\nLa NASA ha dedicat deu anys i 200 milions de dòlars a crear un vestit nou, però fins ara no hi ha molt per demostrar. "Malgrat aquesta inversió", assenyala l'informe OIG, "l'Agència queda a pocs anys de tenir un vestit espacial preparat per al vol capaç de substituir la UEM o adequat per a ús EVA en futures missions d'exploració."\nLa NASA necessita un pla de joc. L’informe assenyala que si bé els vestits de Mercury, Apollo i Shuttle Space van ser dissenyats tenint en compte missions específiques, la NASA no ha identificat on aniran exactament els futurs astronautes o què hauran de fer. Tornaran a la lluna? Atureu-vos en una de les llunes de Mart? O dirigir-se directament a la superfície marciana? Totes aquestes opcions requereixen dissenys de peces espacials diferents, ja que cada destinació té diferents temperatures, nivells de radiació, pressions i mobilitat. Com a resultat, el programa de desenvolupament de les peces espacials ha estat més complicat del necessari.\nPer ser just, és difícil per a la NASA desenvolupar plans detallats i a llarg termini quan els nous presidents puguin entrar i traçar els seus plans en qualsevol moment. I encara hi ha molt debat a la comunitat científica sobre quina és la millor estratègia per arribar a Mart.\nNo hi ha prou finançament. Aquest és un problema perenne, però la NASA va reduir el finançament per al desenvolupament de vestits espacials a favor d’altres articles, com ara els hàbitats d’espai profund, en què el Congrés va demanar a l’agència que treballés.\nEs posen els ous en massa cistelles. Des de 2007, la Direcció de Missions d'Exploració i Exploració Humana (HEO) de la NASA ha invertit en tres programes de desenvolupament de peces espacials diferents. Es va destinar un total de 135 milions de dòlars al Sistema de vestuari espacial de la constel·lació (CSSS), 52 milions de dòlars al projecte avançat de trama espacial i 12 milions de dòlars per desenvolupar un vestit de vol per a la nau espacial Orion.\nEl 2010, el president Obama va cancel·lar el programa de constel·lació lligat a la Lluna a favor d’anar a Mart. En aquell moment, el Centre Espacial Johnson va recomanar que HEO cancel·lés el programa d’espais de la Constel·lació. Però per algun motiu, HEO va continuar finançant-lo, tot i que molts dels sistemes del programa CSSS eren redundants i menys avançats que els del Projecte Avançat Espacial. Entre el 2011 i el gener del 2016, quan es va acabar el contracte CSSS, la NASA va gastar 81 milions de dòlars en ell.\nQuestionem la decisió de l´Agència de continuar finançant el contracte CSSS després que la direcció de Johnson recomanés la seva rescissió a principis del 2011, diu l'informe.\nÉs possible que els onze espais que resten seran suficients per sostenir astronautes de la ISS fins al 2024 o més enllà del que semblen pensar els que dirigeixen l'ISS. Els vestits ja han resistit diverses dècades ... quines poques coses més?\nPerò les EMU eren originalment destinades a tornar a la Terra per fer-ne el manteniment després de cada missió del transbordador espacial. Ara que el transbordador està retirat, els enviaments de devolució han estat menys freqüents els vestits de la ISS es quedaran allà durant sis anys o 25 passarel·les espacials, el que passi primer. Els astronautes realitzen alguns controls i manteniment de la navegació espacial a l’ISS, però, en general, els vestits es mantenen molt més temps entre els ajustaments del que estaven dissenyats.\nPel que fa als nous vestits, l’informe diu que hi ha un risc significant que els primers prototips no estiguin preparats a temps per provar-los a la ISS abans de retirar-se el 2024. Això suposaria la NASA. han de plantejar-se un nou pla per provar-los a l'espai, o simplement provar-los amb menys rigor.\nLa NASA espera ampliar la vida útil de l’ISS fins al 2028, que s’aconseguiria amb un calendari de proves més lent, però l’escassetat actual d’espai només esdevindria un problema més gran. De manera que l’agència espacial es troba amb una mica de captura 22.\nPopular Science va adreçar-se a l'oficina HEO de la NASA per veure com pensen gestionar-ho, però no han respost fins al moment de la publicació. L’informe OIG fa unes quantes recomanacions, però en la seva majoria són només una manera nítida de dir "resoldre-ho".\nBodyByDarwincom : Per què la NASA es queda sense espais espacials © 2019. All Rights Reserved.


S'obren les preinscripcions per al curs 2019-2020 al Centre de Formació d'Adults Barberà | Barberà Promoció\nS'obren les preinscripcions per al curs 2019-2020 al Centre de Formació d'Adults Barberà\nEl Centre de Formació d’Adults Barberà ofereix un ampli ventall de cursos i nivells. L'oferta inclou cursos d'alfabetització, el Graduat en Educació Secundària, castellà, anglès, francès, informàtica, Curs d’Accés a Grau Mitjà, preparació a les provés d'accés als Cicles Formatius de Grau Superior i proves d’accés a la Universitat per a majors de 25.\nLa formació al llarg de la vida va dirigida a joves i adults que volen millorar les seves perspectives laborals, acabar els seus estudis o ampliar els seus coneixements. Oferim cursos d'alfabetització per aprendre a llegir i a escriure, cursos bàsics de castellà, cursos anuals d’ informàtica, tres nivells d’anglès i tres de francès. També es pot cursar el curs anual per a la preparació a proves d’accés als Cicles Formatius de Grau Mitjà i de Grau Superior, accés a la universitat i obtenir el Graduat d'Educació Secundària (ESO).\nEn el cas d’anglès i francès, l'alumnat que supera el curs obté el certificat equivalent del MECR i el que aprova el nivell III pot accedir de forma directa al curs de tercer de l'Escola Oficial d'Idiomes. En el cas d’informàtica la titulació obtinguda al superar COMPETIC 3 és equivalent a l’ACTIC. L'oferta d'informàtica inclou quatre nivells (inicial, 1, 2 i 3).\nLes persones interessades en seguir alguna de les formacions al Centre de Formació d’Adults Barberà el curs vinent han de tramitar la preinscripció entre el 18 i 25 de juny de 2019. La documentació que cal aportar és una fotocòpia de la següent documentació: DNI, NIE o Passaport, TIS (targeta sanitària individualitzada) en el cas de ser menor de 28 anys, número d’afiliació de la seguretat social i l'alumnat que vulgui inscriure’s al curs de Graduat en Educació Secundària també ha de portar l'historial acadèmic.\nCentre de Formació d'Adults Barberà\nNemesi Valls, 35, 2n\nTel. 93 718 58 18\nPàg web: https://agora.xtec.cat/cfa-barbera/\nCalendari Preinscripcions. Curs 2019-2020\nORIENTAGARDEN Cultivem el nostre institut per generar oportunitats\nORIENTAGARDEN Cultivemos nuestro instituto para generar oportunidades


MATT LAUER I GIADA DE LAURENTIIS VAN TENIR UNA AVENTURA A L’ESPECTACLE TODAY? - REALITY TV\nMatt Lauer podria posar en perill les aparicions de Giada De Laurentiis a 'Today' (INFORME)\nMesos després Matt Lauer ‘S Avui disparar espectacle , l'estrella de la televisió deshonrada torna a ser titular - aquesta vegada per als seus rumorós assumpte amb Giada De Laurentiis . La relació aparentment estreta de Matt amb la famosa xef Giada, que sovint apareix com a convidada Avui - ha estat objecte d’escrutini en el passat, però ara s’està informant que la mare de la persona podria aconseguir l’arrencada de NBC per la seva amistat (i potser més) amb Matt. Desplaceu-vos cap avall per veure tot el que sabem sobre Matt i Giada.\nVan marxar de vacances junts\nLa gent es gratava el cap el 2011 quan l’estrella de Food Network va ser vista a Barbados amb Matt. Els dos van ser fotografiats junts a l’oceà, rient i, per ser sincer, en general semblaven dues persones que eren poc més que amics. La parella es trobava a la platja per a un segment de la cadena NBC, però no és d’estranyar que això no impedia parlar a la gent.\n(Crèdit fotogràfic: Splash News)\nVan sopar junts a Nova York\nUns anys més tard, el 2013, Giada i Matt ho eren vist sopar «molt acollidor» a la tardor de Park Avenue de Craig Koketsu. Pàgina sisena , que va informar per primera vegada de l'observació, va dir de la data del sopar: 'Els companys de clients es van sorprendre en veure la parella menjant junts, però ens diuen que tot era negoci'.\nGiada ha negat cap mena d’afer\nRespondre a una història que una vegada va aparèixer Estrella revista, la jove de 47 anys amb vehemència va negar haver estat involucrat sentimentalment amb Matt i Bobby Flay . (El xef va estar vinculat als dos homes poc després d’ella va anunciar el seu divorci del dissenyador de moda Todd Thompson.) 'Les meves amistats de llarga data amb els meus companys de feina Matt Lauer i Bobby Flay són exactament això: amistats de llarga data', va dir.\nquan arriben les rebaixes fiscals\nMatt també va negar l’afer\nNo en va, Matt també va negar que la seva relació amb Giada fos res més que professional. Quan se li demana TMZ el 2015 si hi havia alguna cosa que passava entre els dos, la jove de 60 anys va dir ràpidament: «Des de la boca del cavall som amics des de fa deu anys i, el que és més important, em sento malament pel que ha passat ella». Allà el tenim?\nGiada podria formar part del 'bloc de tall' de la NBC a causa de Matt\nTant si el seu suposat assumpte és real com si no, no és difícil creure el concert de Giada com a convidat recurrent Avui està en perill a causa de Matt. Segons les fonts Pàgina sisena que NBC vol distanciar-se de qualsevol persona que estigués a prop de Matt per raons òbvies. 'Matt sempre va tenir l'última paraula sobre els experts en espectacles, però ara volen sang nova', va revelar un expert. «Volen més diversitat». Tanmateix, el representant de Giada va contradir aquesta afirmació i va dir: «No és cert. Giada encara farà les seves aparicions Avui i actualment estem treballant en el seu horari per confirmar. » Dit això, fa temps que no participa al programa, de manera que només el temps ho dirà.\nTori Spelling, embarassada, fa gala del seu enorme Baby Bump a Instagram: vegeu la foto!\nEls Oscars 2020 homenatgen les estimades estrelles que hem perdut: vegeu l’emocional In Memoriam\nEl marit d’Alison Eastwood, Stacy Poitras, té el mateix talent que el seu pare Clint!\nLidl ven una màquina de batuts barata i costa la meitat del preu d'un NutriBullet\nEls millors descomptes i ofertes per a estudiants al Regne Unit: quines botigues els ofereixen i com participar\nSantander redueix els interessos de devolució del compte corrent principal i introdueix un nou càrrec del 40% sobre els descoberts\nEl ‘cheebab’, el nou kebab de formatge per a vegetarians\nEls bancs on pots obtenir una hipoteca SENSE haver de mostrar els teus extractes\namb qui està casada amb Carol Kane\ngabe kaplan viu o mort\njacuzzis a la venda a prop meu\nque és el marit d'Amy Grant\ncoincidència de color b i q


El megaprojecte de Sociópolis es reactiva, així serà el Wall Street de València | 7TeleValencia\nUn total de 18 gratacel anaven a emergir com a oficines i habitatges al costat de centres comercials, poliesportius i col·legis però la crisi immobiliària de 2008 va paralitzar la seua edificació\nLa Conselleria d’Habitatge represa el megaprojecte de Sociópolis després de 15 anys immobilitzat. Des de llavors, els pocs veïns que habiten en aquesta urbanització abandonada de València denuncien mancar de serveis bàsics. Ara Habitatge s’ha compromès a saldar el deute històric amb els residents i preveu començar a edificar pròximament.\nSociópolis era l’ambiciós projecte de la Generalitat que anava a convertir el barri de La Torre en el Wall Street de València. Un total de 18 gratacel anaven a emergir com a oficines i habitatges. A més, es va prometre una urbanització nova amb centres comercials, col·legis i comerços. No obstant això, la crisi immobiliària de 2008 va paralitzar l’edificació.\nDisseny de la urbanització Sociópolis, un projecte d’IVVSA i la Generalitat. / ALIN (FLICKR)\n15 anys després el que queda són torres aïllades i solars buits. “Anaven a construir poliesportius i centres comercials”, compte un dels residents que va comprar l’habitatge just quan va arrancar el projecte.\nUna altra de les veïnes lamenta que va adquirir el seu immoble fa 10 anys esperant disposar d’un col·legi a prop per als seus fills. Ara han de desplaçar-se amb cotxe o a peu fins a La Torre atès que el transport públic no arriba a la zona.\nTampoc compten amb un servei regular de neteja. “Només cal mirar al costat dels fems. Està tot brut”, protesta un altre dels habitants.\nEdifici de l’IVVSA abandonat en Sociópolis. / JOTA YAGÜE (FLICKR)\nEl nou Pla Estratègic arrancarà enguany\nLa paràlisi de Sociópolis li va costar car a la llavors Conselleria d’Infraestructures i Territori. Després de desenes de sentències per les demandes de les promotores, la Conselleria va ser sancionada a pagar més de 12 milions d’euros en indemnitzacions per incompliments.\nAra, l’actual Conselleria d’Habitatge s’ha compromès a reprendre el megaprojecte enguany. Espera comptar amb fons europeus i destinar 260 milions d’euros per al ressorgir de Sociópolis.\nHabitatge preveu donar-li un nou ús a la urbanització i alçar a prop 2.600 habitatges en una col·laboració públic-privada. L’objectiu és unificar la urbanització aïllada de Sociópolis amb el barri antic de la Torre. Amb la represa de les obres, enguany podria suposar un punt i final per a l’eterna espera dels veïns.


Després de festes. Tornada a la quotidianitat després de les Festes de Nadal (Edu3.cat) - Didactalia: material educativo\nDesprés de festes. Tornada a la quotidianitat després de les Festes de Nadal (Edu3.cat)\nEn aquest capítol es tracta el tema de la tornada a la quotidianitat després de les Festes de Nadal....Ver más.\nDesprés de festes. Tornada a la quotidianitat després de les Festes de Nadal es un contenido educativo de Edu3.cat: "Portal del Departament d'Educació per a pares i alumnes, amb notícies, agenda, novetats, canals, xats i apartats per nivells educatius".\nMapa Conceptual sobre Després de festes. Tornada a la quotidianitat després de les Festes de Nadal (Edu3.cat)\ndesprés de festes,\ntornada a la quotidianitat,


Rovira condiciona una coalició d'esquerres al suport dels comuns al referèndum de l'1 d'octubre\nRovira condiciona una coalició d’esquerres al suport dels comuns al referèndum de l’1 d’octubre\nLa dirigent republicana assegura que l'agenda social es dilata sense el reeferndum\nLa secretària general d’ERC, Marta Rovira, ha condicionat una coalició d’esquerres al suport dels comuns al referèndum de l’1 d’octubre. ‘No podem projectar un govern d’esquerres sense tenir present l’oportunitat que avui tenim en les nostres mans’, ha dit. També ha criticat els partits d’esquerres que dilaten l’agenda social per no abraçar el referèndum, en referència als comuns.\nRovira ha pressionat així els comuns en un debat a la Universitat Progressista d’Estiu a Catalunya, en el qual també han participat el coordinador general de Catalunya en Comú, Xavier Domènech, la batllessa de Santa Coloma de Gramenet, Núria Parlon, i la diputada de la CUP al parlament, Anna Gabriel.\nDomènech ha defensat que un govern d’esquerres no és només possible, sinó que és necessari, perquè creu que hi ha una majoria social d’esquerres no representada en les institucions. Per la seva banda, Gabriel ha assegurat que la CUP està disposada a crear aliances amb tots aquells que vulguin retornar el poder a la gent, que no tinguin com a límit ni la constitució espanyola, ni l’Estatut, ni els mercats ni la Unió Europea.


SEGURETAT INNOVADORA | ElMotordeGirona.cat\n27 novembre, 2020 albertalsina 0\nAmb un conjunt de tecnologies de seguretat i de confort, el CUPRA Formentor permet viure el dia a dia de la forma més dinàmica possible amb la màxima seguretat.\nA banda de ser un dels models estèticament més transgressors dels últims temps, el Formentor també s’ha convertit en un dels més segurs del segment. I tot això és gràcies als diversos sistemes del vehicle (que utilitzen les dades subministrades per un conjunt de sensors integrats) per aconseguir uns assistents que s’encarreguen de mantenir el cotxe i els seus ocupants intactes. Els més destacats són el Control de Creuer Adaptatiu Predictiu (ACC), l’Assistent de Viatge, l’Assistent Lateral, el sistema d’alerta de trànsit posterior quan sortim d’un aparcament i l’Assistent d’Emergència.\nEl Control de Creuer Adaptatiu Predictiu ubica el Formentor a la ruta i les dades del GPS que subministra des del sistema de navegació, li permet ajustar la velocitat segons la configuració de la carretera i les diverses zones per on circula. O per exemple, l’Assistent de Viatge utilitza la informació de l’ACC i de l’Assistent de canvi de carril involuntari per mantenir de forma activa el cotxe dins del carril, i ajustar la velocitat al flux de trànsit en temps real, obtenint una conducció assistida a velocitats de fins a 210 km/hora.\nI un dels més destacats és l’Assistent d’Emergència, que garanteix que el conductor es mantingui centrat en la conducció sense distreure’s, avisant-lo amb advertències visuals i acústiques… I si el conductor no respon, el mateix sistema permet iniciar uns tocs al fre per arribar, si fes falta, a aturar-lo per complet.\nPeugeot llança una innovadora APP\ntags: Cupra Formentor Proauto proautocupra Seguretat\nprevious PRESTACIONS ELEVADES\nnext Afectacions circulatòries al carrer del Migdia de Girona a causa dels treballs d'asfaltatge


Piscines i jacuzzis sota sospita (Àlex Terés)\nUna investigació desvetlla la quantitat d’orina que hi ha a l’aigua on ens banyem\n2 min. 30/06/2017 23:30\nAra que ja ha arribat l’estiu, i que en un moment o altre de calor ens remullarem en alguna piscina, malbarataré la columna d’avui per explicar-vos un estudi d’aquells que roden per internet i que precisament investiga sobre el tema. Una vegada més, sembla que hi ha gent que no té gaire feina, perquè informes com aquests, en la meva modesta opinió, són dels que fan pensar que n’hi ha que s’avorreixen. Això sí, una vegada fets, tenen la seva conya i, com dic al final de l’article, ens poden ajudar a ser més curosos.\nLa investigació en qüestió, feta per la Universitat d’Alberta, una de les més prestigioses del Canadà, desvetlla la quantitat d’orina que hi ha a les piscines. Un grup de cinc científics d’aquesta universitat, especialitzada en recerca, han analitzat els nivells d’edulcorant artificial E-950 a l’aigua d’una trentena de piscines i jacuzzis. Aquesta substància és present en nombrosos aliments i s’expulsa a través de l’orina. Quan es barreja amb l’aigua, és de fàcil identificació mitjançant senzilles anàlisis.\nDoncs bé, els resultats han confirmat que sí, que a les piscines no tan sols hi ha aigua. Afortunadament, les quantitats detectades a les instal·lacions objecte de l’estudi són petites però confirmen la sospita que hi ha qui no té problema en alliberar-se mentre es banya. En la piscina més gran de les analitzades, amb capacitat per a 840.000 litres, se n’han detectar 75 d’orina. Això sí, en el cas dels jacuzzis, els nivells de presència de pixats triplica el de les piscines. Deu ser l’efecte de les bombolles...\nDesvetllada la sospita, resolt el dubte, els autors de l’estudi han aprofitat les conclusions per reclamar a la població unes pràctiques d’higiene més adequades a l’hora de fer ús de piscines i jacuzzis. Hi estic d’acord. Al cap i a la fi, no costa res tenir un respecte pels qui ens agrada més l’aigua dolça que la del mar. Normes bàsiques de convivència, vaja.


Mapa Marató de Sant Llorenç Savall 2019\n> Marató de Sant Llorenç Savall 2019\n> Mapa Marató de Sant Llorenç Savall 2019\nEl recorregut de Marató de Sant Llorenç Savall 2019 s'ha dissenyat per crear una cursa de muntanya de 42.00 km que comença a Sant Llorenç Savall i finalitza a Sant Llorenç Savall. Si vols gaudir de la muntanya i comprovar el teu estat de forma no t'ho pensis i... anima't! I si ho fas, explica'ns com ha anat això!\nEl perfil de Marató de Sant Llorenç Savall 2019 ens deixa una altitud màxima de 1078m i una mínima de 385m, creant un desnivell positiu de 2446m i un desnivell negatiu de 2444m. Tot això fa que aquesta cursa de muntanya tingui un desnivell mig de 626m.\nPerfil Marató de Sant Llorenç Savall 2019\nAvis sobre el mapa Marató de Sant Llorenç Savall 2019: El mapa, perfil i recorregut d'aquesta cursa de muntanya és aproximat. Senderators no es responsabilitza de les dades incorrectes que es puguin mostrar.


Qui és Manuel Mangado a l'embolic del 'Barçagate'? - El triangle\nQui és Manuel Mangado a l’embolic del ‘Barçagate’?\nEl setge es va estrenyent a mesura que avança la investigació de PWC sobre el 'Barçagate' al voltant de les persones responsables de la circulació de les factures girades per I3Ventures per gairebé un milió d'euros. Les acusacions cada vegada menys sòlides i imprecises de l'exvicepresident del FC Barcelona, Emili Rousaud, estan desviant l'atenció sobre els que, realment, van validar les factures.\nEmili Rousaud ha insistit que no van passar pel comitè d'assignació on ell estava perquè no superaven els 200.000 euros. No obstant això, el control sobre les factures d'import inferior recau en una sèrie de càrrecs i d'una estructura sota la supervisió de Manuel Mangado, el responsable de l'auditoria interna del FC Barcelona.\nMangado, que es va incorporar al club per reforçar l'àrea de la gestió econòmica, ha anat escalant posicions fins a enfilar-se a la part alta d'organigrama, protegit en el seu moment per alguns dels pesos pesants de l'executiu, especialment per Pancho Schröder, cap de l'àrea de finances i relacions estratègiques. Aquest 'mag dels números' com el qualifiquen els seus admiradors no està tan ben considerat per altres gestors del club que posen en dubte bastants de les seves habilitats per fer encaixar els comptes.\nManuel Mangado, ara al centre de la investigació per les fissures per les quals aparentment s'han colat almenys sis de les factures de l'entramat armat al voltant de les activitats de I3Ventures, és qui ha de saber com i per on han circulat a través dels diferents departaments: Barça Innovation Hub, La Masia, Actius Digitals, Patrocinis i Mitjans de Comunicació. El que està clar és que les factures van ser visades i pagades perquè algú en persona les va autoritzar o bé el sistema de control intern va ser burlat sense detectar la maniobra.\nPrevLa pandèmia de la Covid-19 fa encara més precària la feina dels ‘riders’


La brigada municipal dedica dos mesos a l'estiu per a posar a punt els col•legis públics\nDurant els mesos de juliol i agost, la brigada municipal d'obres i servicis ha treballat en obres de millora de les instal·lacions dels col·legis públics Bisbe Hervàs, La Milotxa, Lluís Vives i Jaume I. Els treballs s'han coordinat amb la direcció de cada centre per a prioritzar aquelles tasques de manteniment més necessàries en cada cas.\nEl dilluns 1 de setembre, l'alcaldessa Merche Sanchis i el regidor d'educació José Mª Esteve van recórrer els quatre col·legis públics de Puçol per a comprovar si l'obres realitzades per la brigada municipal d'obres i servicis durant juliol i agost s'ajusten a les propostes sol·licitades per cada col·legi.\nEl primer col·legi va ser Bisbe Hervàs, en companyia de la seua directora Silvia Josa. Mentres el personal del centre preparava el mobiliari, organitzava la nova cuina i ho posava tot a punt per a l'inici del curs, la directora explicava les millores: “Al juliol ens van traslladar la biblioteca per a crear un aula de música que permeta assajar als 30 membres de la coral; també es va muntar l'aula d'idiomes i una nova biblioteca multifuncional, amb piles d'aigua per als tallers de plàstica”.\nCanvis d'aula i de mobiliari que han anat acompanyats d'una reforma àmplia en la cuina: derrocament de bancades, sòl antilliscant, llanterneria, gas, una nova bancada d'acer inoxidable (esta pagada pel col·legi) i un forn de què s'ha fet càrrec l'empresa que s'ocupa de la restauració. Tot això permetrà a partir d'este curs que la cuina funcione amb un autoservici més ràpid i còmode.\n“A més, els membres de la brigada municipal s'han ocupat de la neteja d'instal·lacions, poda d'arbres i xicotetes millores en general. Enguany les obres de millora s'ajusten a tot el que havíem demanat”, finalitza Silvia.\nLa Milotxa va ser el segon col·legi públic visitat: ja des de l'exterior s'observa que la major part del treball de la brigada s'ha centrat en la pintura de tot el tanca i les parets del pati, així com de les instal·lacions de la planta baixa.\nPedro Gómez, director del centre, sintetitza les tasques de manteniment realitzades per l'ajuntament: “Sobretot treballs de pintura: al juliol, la planta baixa, finestrals, portes, aules... I a l'agost, la tanca del perímetre, per dins i per fora, i les parets que donen al pati. Queda pendent, això sí, que la brigada repasse alguns escocells del pati, perquè els pins estan alçant el sòl en diversos punts”.\nUn repàs que anirà acompanyat amb la substitució dels fluorescents (molts d'ells sense protecció contra els colps) per moderns leds que no sols suposaran un notable estalvi econòmic, “també complir amb les noves mesures de seguretat. Per a això ens anem a acollir a un pla de millora de l'enllumenat en edificis públics”, explica Merche Sanchis.\nLa visita a Lluís Vives va coincidir amb una reunió de l'equip directiu i el professorat, per la qual cosa regidor i alcaldessa van recórrer les instal·lacions sols, comprovant els treballs de pintura, xicotetes reformes d'obra i neteja de les zones enjardinades.\n“En el nostre col·legi s'han ocupat de la pintura de l'interior i de l'exterior dels edificis, reparacions, neteja i poda de les zones enjardinades, llanterneria, desaigües i canvi de mobiliari per a adequar les aules. La veritat és que estem contents amb el treball que han realitzat”, apunta Pepa Gallego, la directora del centre.\nIgual que en la resta de col·legis públics, abans de Nadal s'espera tindre substituïts els fluorescents actuals per una nova il·luminació led que permetrà un important estalvi econòmic i ajustar-se a les noves normatives de seguretat en matèria d'il·luminació en centres públics.\nL'últim col·legi públic va ser Jaume I. En companyia del director Juan Carlos Palmero van recórrer les instal·lacions d'infantil i primària, per a revisar els treballs realitzats per la brigada municipal: pintura de les pistes per a jocs i esports, pintura de la tanca i de les aules, pintura de les portes, rampes d'accés a infantil, tapiat de la trapa, jardineria, instal·lació elèctrica...\nPer al director, “l'important és la bona coordinació que hem mantingut, ja que l'ajuntament s'ha ocupat d'unes tasques i el personal del col·legi d'altres, sumant esforços. Ha sigut un bon treball de millora del centre”.\nLes tasques de manteniment dels col·legis públics es realitzen al llarg del curs, però és a l'estiu quan l'absència d'alumnes permet escometre els treballs més amplis, sempre a càrrec de la brigada municipal d'obres i servicis. El regidor José Mª Esteve destaca que el treball realitzat enguany “ha sigut ampli i ajustat al que els col·legis ens havien sol·licitat. Vist el grau de satisfacció dels equips directius, considerem que l'esforç ha merescut la pena”.


Banqueta sense amo\nEl Lleida continua estudiant alternatives a Albadalejo, i si aquest continua l’exigència serà màxima || El centrecampista Valiente se’n va a la lliga grega\n© Gerard Albadalejo, amb gest pensatiu durant un partit d'aquesta temporada.\nEl culebron sobre la continuïtat de Gerard Albadalejo com a entrenador del Lleida Esportiu encara no ha arribat a la seua fi. Després d’una reunió maratoniana dijous a la tarda i la nit entre Albadalejo, el president Albert Esteve i el director esportiu Jordi Esteve, que va tenir continuïtat ahir al matí, el club segueix estudiant alternatives a la banqueta i no serà fins dilluns o dimarts quan es prengui, probablement, la decisió.\nGerard Albadalejo té una temporada més de contracte, però el club continua sospesant si li dóna una segona oportunitat, encara que en aquest cas l’exigència seria màxima des del primer dia i no es tindria tanta paciència si la trajectòria a la primera volta no s’ajusta a la d’un candidat al play-off, o bé es contracta un tècnic d’experiència en la categoria, però amb ganes de créixer, del perfil de l’exentrenador de l’Ebro Emilio Larraz. En aquest cas caldria redefinir el rol d’Albadalejo a l’staff tècnic, sense que la seua imatge en sortís perjudicada, ja que se’l considera, per la seua joventut, un preparador de gran projecció.\nLa idea al club és confeccionar un staff tècnic ampli, salvant les distàncies a l’estil de clubs de Primera amb diversos especialistes i analistes. Val a recordar que David Giménez, que era l’actual segon d’Albadalejo, se n’ha anat al Binèfar i dijous es va anunciar la contractació de l’exjugador blau Miki Massana. Però tots aquests moviments en el cos tècnic passen per aclarir primer qui serà el primer entrenador.\nD’altra banda, el centrecampista José Luis Valiente, que va arribar fa dos temporades al club i que era un dels jugadors que finalitzaven contracte que interessava renovar, ha fitxat per l’Asteras, un equip de la Primera divisió grega en el qual, com a dada curiosa, va jugar fa uns anys un altre exblau, Rayo.\nS’ha de recordar que vuit jugadors acabaven contracte el pròxim dia 30 de juny. D’ells, ja han causat baixa Santiago Mele (ha tornat al club turc d’on va venir cedit), Marc Nierga, Andriu i Valiente. Interessen les renovacions d’Eneko, Pumar i Juanto, però aquest espera ofertes de superior categoria i esgotarà les negociacions.\nPel que fa a Javi López, no entra als plans del club i hi ha deu jugadors més que tenen el contracte en vigor.


Participarà Catalunya als Jocs d'Hivern de 2030 amb bandera pròpia? - Diari de la neu\nParticiparà Catalunya als Jocs d'Hivern de 2030 amb bandera pròpia?\nJocs Olímpics, BarcelonaACN 30.08.202111.15 h\nEl president del Govern augura que abans del 2030 Catalunya haurà votat la resolució del conflicte Autor/a: Diaridelaneu.cat\nAragonès no concep la taula de diàleg sense Sánchez i l'avisa que si no compleix els acords "tot saltarà pels aires". El president del Govern augura que abans del 2030 Catalunya haurà votat la resolució del conflicte i que, per tant, el país podria presentar-se amb la seva pròpia bandera als Jocs Olímpics d'Hivern d'aquest any.\nEl president de la Generalitat, Pere Aragonès, no concep la taula de diàleg sense la presència del cap del govern espanyol, Pedro Sánchez. En una entrevista aquest dilluns a TV3, Aragonès ha subratllat que "no entendria" que Sánchez no assistís a la reunió prevista per la setmana del 13 de setembre. A més, el cap del Govern ha avisat al president espanyol que, si no compleix l'acord d'investidura entre PSOE i ERC -que fixava el compromís per resoldre el conflicte en la taula de diàleg-, "tot saltarà pels aires". Aragonès també ha augurat que Catalunya haurà votat la resolució del conflicte polític abans del 2030 i que, per tant, el país podrà presentar-se amb la seva pròpia bandera als Jocs Olímpics d'Hivern d'aquest any.\nAragonès ha insistit que Sánchez ha d'estar a la propera reunió de la taula de diàleg. El president del Govern ha reiterat que el cap de la Moncloa ha de donar a l'espai de negociació la importància que se li va donar en l'acord de la investidura de Sánchez. De fet, Aragonès l'ha avisat que "tot pot saltar pels aires" si Sánchez no compleix els acords d'ERC amb el PSOE, en referència a l'estabilitat del president espanyol.\nEl cap del Govern també ha afirmat que la delegació catalana a la taula de diàleg serà "una delegació de Govern", a l'espera de concretar-ne els noms, així com la data. Aragonès també ha apuntat que "o es dona una solució democràtica o tornaran a haver-hi moments d'inestabilitat", en referència als resultats que pot donar la taula de diàleg. Ja es va expressar en aquests termes en una entrevista a l'ACN el 17 d'agost, quan va advertir de nous escenaris de "xoc" si l'Estat no fa cap proposta per resoldre el conflicte polític.\n22.08.2021. José Antonio Donaire: ''Els Jocs han perdut la seva aura de factor de prestigi''


El banquer que va donar el nom a la Canadenca\nEmprenem / Casos d'èxit 16/04/2022\nNascut a Toronto, James Dunn es va fer ric finançant projectes elèctrics i va assentar el seu imperi sobre la siderúrgia\nJames Dunn 1874-1956 Wikipèdia\nBarcelona Traction, Light & Power, més coneguda com la Canadenca, va ser una empresa cabdal en la història de Catalunya per múltiples raons, moltes tan conegudes que avui no ens hi entretindrem. Però si era una firma catalana i tenia totes les instal·lacions al país, per què tothom s’entestava a anomenar-la la Canadenca? El cert és que la seu de la societat era a Toronto, però això no és la resposta sinó una part més dels interrogants. La clau de volta per desentrellar la qüestió és que la ciutat del Canadà on es va situar la seu social permetia determinades llibertats societàries que eren una bona mostra del capitalisme salvatge que va imperar durant el primer terç del segle XX (sobretot escassa regulació i alt pes del deute per engegar negocis).\nLa majoria de projectes de l’època, i la Barcelona Traction no va ser una excepció, estaven liderats per un sindicat de banquers que s’encarregava de fornir el finançament inicial de la companyia. En el cas de l’empresa catalana, a més de la figura clau de Frederick Pearson com a promotor, hi havia dos noms preeminents: els dels banquers Alfred Loewenstein i James Dunn; el primer, belga, era l’encarregat de buscar finançament a l’Europa continental, mentre que el segon, canadenc, en buscava a les illes britàniques.\nAixò passava el 1911, però abans dels trenta anys d’edat Dunn ja havia creat al Canadà la seva pròpia firma d’intermediació borsària, una activitat que va derivar en la seva gran especialitat: aixecar finançament estranger per a projectes empresarials. Però el centre del món financer era Londres i, aconsellat pel seu admirat Pearson, s’hi va traslladar per fundar un banc d’inversió amb el seu soci C.L. Fischer, un financer suís.\nPocs anys després, el 1913, Fischer va deixar el negoci comú carregat de deutes i va desaparèixer. Però Dunn ja s’havia enriquit gràcies al fet d’haver trobat finançament per als projectes de Pearson als sectors elèctrics i de transport, entre els quals hi havia la Barcelona Traction. Amb Pearson mort durant la Gran Guerra, Dunn va trobar en Loewenstein el soci ideal. Tots dos es van aprofitar de les necessitats financeres de l’inventor suís Henri Dreyfus per fer una gran fortuna invertint en British Celanese, la filial anglesa de la firma creada per Dreyfus al país helvètic. El trencament amb Dreyfus va ser traumàtic, però els beneficis generats ho van compensar amb escreix.\nEl 1908 Dunn i alguns socis havien aconseguit el control d’Algoma Steel, una firma d’acer que havia passat per la fallida i que tenia una gran dependència de la fabricació de vies de ferrocarril. Més d’un quart de segle després, al financer canadenc se li va presentar l’oportunitat de quedar-s’hi com a únic accionista, i no la va desaprofitar. Algoma es va convertir al cap de poc en un negoci fabulós que produïa la meitat dels lingots d’alts forns de tot el Canadà i un terç de l’acer nacional. Els beneficis van servir a Dunn, entre altres coses, per adquirir una gran naviliera canadenca, en el que va ser l’operació més grossa del sector al país.\nEl 1951, cinc anys abans de la seva mort, una revista del Canadà definia Dunn com “el darrer dels multimilionaris”. En aquells moments controlava un imperi de ferro, acer, carbó, química i una companyia naviliera, a més de posseir dues mansions al seu país natal, una gran propietat a la Riviera i una suite permanent en un hotel de luxe. Tot plegat a conseqüència d’una fortuna estimada en cent milions de dòlars.\nEntre les seves excentricitats es pot esmentar la vegada que va comprar un hotel per poder acomiadar un xef que no havia satisfet les seves expectatives com a client. La mateixa revista parlava d’un Dunn elegant, ple de vigor i de galta colrada al sol de la Costa Blava, i afegia que cap altre canadenc vivia amb tanta esplendidesa, saltant constantment entre Mont-real, París i Nova York. A tall d’anècdota, cal recordar que es feia envasar el seu propi whisky en una destil·leria escocesa i elaborava els seus propis havans a Cuba. A més, tenia una de les millors biblioteques del món i una col·lecció d’obres d’art com n’hi havia poques al planeta.\nHOMENOTS I DONASSES història Vaga fàbrica


200 BOGERIES PERQUE ET QUEDIS AMB MI de Martin Piñol 978-84-01-38705-0\nUna freaky novelÂ·la d amor hipnÃ²tic\nCom totes les històries dignes de ser llegides, aquesta comença amb una noia. I lexplica un pobre bufó, perquè en aquesta història li tocarà, a ell, rescatar la princesa. Ell és u... Más información\nDónde encontrar "200 BOGERIES PERQUE ET QUEDIS AMB MI"\nSinopsis de: "200 BOGERIES PERQUE ET QUEDIS AMB MI"\nCom totes les històries dignes de ser llegides, aquesta comença amb una noia. I lexplica un pobre bufó, perquè en aquesta història li tocarà, a ell, rescatar la princesa. Ell és un professor gras i sentimental que viu amb els pares, i en la seva greixosa carcassa combina la tendresa de Rowan Atkinson, les fòbies de Woody Allen i els impetuosos raonaments dIgnatius J. Reilly. Ella ho té tot, fins i tot nòvio: un nòvio que pretén emportar-se-la a Nova York, que no està aquí al costat, la veritat. Per un cop a la vida, el gras infeliç no vol renunciar a lúnica passió que té, i per guanyar temps només se li acut involucrar la noia en una improvisada investigació que el durà a enfrontar-se als sicaris de la nit, a imperis de corrupció i, sobretot, a la seva ineptitud per a la vida real. Portem tots dins un heroi? Fins on arribaries per conservar lamor de la teva vida? I el més important: es queda al final el gras amb la noia? 200 bogeries perquè et quedis amb mi és una novel·la freaky damor hipnòtic i humor veritable, una comèdia romàntica i detectivesca, sincera i insensata, sobre la gent tímida que passa pel món sense queixar-se, fins que un dia decideix lluitar pel que més estima. www.200locuras.com «Incorrecte, pluritentacular (guionista i escriptor), embogit i surreal com gairebé ningú. Atents a la seva primera novel·la, 200 bogeries perquè et quedis amb mi.» MARCOS ORDÓÑEZ, Benzina\nMás títulos de Martin Piñol