Llei del Pla Estadístic de Catalunya (Llei 13/2010, del 21 de maig) - Normativa de Cataluña - Legislación - VLEX 260177461\nLlei del Pla Estadístic de Catalunya (Llei 13/2010, del 21 de maig)\nCAPÍTOL II. Eixos estratègics del Pla - art. 4\nCAPÍTOL III. Objectius generals del Pla - arts. 5 a 10\nCAPÍTOL IV. Activitats estadístiques del Pla - arts. 11 a 16\nCAPÍTOL V. Execució del Pla - arts. 17 a 23\nCAPÍTOL VI. Marc de col·laboració institucional en l'execució del Pla - arts. 24 a 28\nCAPÍTOL VII. Difusió de resultats estadístics - arts. 29 a 31\nNorma citada en: 2 artículos doctrinales, 26 disposiciones normativas\nLlei actualitzada pel DECRET 255/2015, de 22 de desembre, pel qual s'aprova el Programa anual d'actuació estadística per a l'any 2016, i d'inclusió de noves activitats estadístiques d'interès de la Generalitat en el Pla estadístic de Catalunya.\nPel que fa a la difusió pública, el Pla posa èmfasi en l'ús de les tecnologies de la informació i la comunicació com a canal bàsic per a garantir un accés gratuït i ràpid als resultats estadístics, i també en la conveniència d'innovar oferint serveis digitals que afavoreixin la màxima disponibilitat i actualitat de les dades. Així mateix, el Pla subratlla la voluntat de millorar la difusió i l'accés a les dades estadístiques del conjunt del Sistema Estadístic de Catalunya, per mitjà de la configuració d'un portal virtual i interactiu i d'una major visibilitat de l'estadística oficial en els webs departamentals. Per últim, el Pla aposta per una decidida orientació vers els usuaris, amb mesures encaminades a conèixer-ne les necessitats, a ampliar-ne el nombre ¿objectiu principal del web adreçat a la comunitat educativa¿ i a augmentar en general la rendibilitat social de l'estadística.\nARTICLE 1 Ordenació i planificació de l'estadística d'interès de la Generalitat\nLes institucions i els òrgans que estableix l'article 7 de la Llei 23/1998 poden fer estadístiques d'interès de la Generalitat.\nARTICLE 2 Període d'aplicació del Pla\nEl pla estadístic que regula aquesta llei estableix els seus objectius per al període de temps comprès entre la data d'inici de vigència i el 31 de desembre de 2014.\nSi l'1 de gener de 2015 no ha entrat en vigor un nou pla estadístic de Catalunya, resta automàticament prorrogada la vigència del present fins que s'aprovi el nou.\nARTICLE 3 Principis generals del Pla\nEls principis generals del Pla estadístic de Catalunya 2011-2014 es corresponen amb els fixats pel Codi de bones pràctiques de les estadístiques europees promulgat per la Recomanació de la Comissió, del 25 de maig de 2005, relativa a la independència, la integritat i la responsabilitat de les autoritats estadístiques dels estats membres i de la comunitat.\nEl Pla estadístic que regula aquesta llei aplica els principis 3, 10 i 15 del Codi de bones pràctiques, relatius a l'òptima relació cost-eficàcia, a la correcta adequació dels recursos i a una millor accessibilitat i claredat en la difusió estadística.\nCAPÍTOL II Eixos estratègics del Pla Artículo 4\nARTICLE 4 Eixos estratègics\nPoblació: agrupa les estadístiques estructurals, de fluxos i de previsions de la població catalana, amb una incidència especial en el tractament estadístic dels fenòmens demogràfics emergents i en els reptes de l'estadística de base territorial, de la manera més àmplia i exhaustiva possible.\nComptes i macromagnituds econòmiques: comprèn l'estadística macroeconòmica, l'activitat dels sectors productius i les operacions de la demanda agregada de l'economia catalana, amb una especial referència a l'evolució conjuntural d'aquesta i als aspectes relacionats amb la nova economia, la productivitat i la competitivitat del sistema econòmic de Catalunya.\nActivitats estadístiques instrumentals: cobreixen essencialment les prestacions de l'òrgan estadístic oficial en matèria de coordinació del Sistema Estadístic de Catalunya; formació i assistència tècnica estadística a les institucions i els òrgans que formen part del Sistema Estadístic de Catalunya per a l'elaboració d'estadístiques oficials; normalització tècnica; innovacions metodològiques, i instruments de base per a la producció i la difusió estadístiques, inclosos els registres i els directoris que faciliten marcs de mostres o en permeten l'explotació estadística.\nDifusió estadística: comprèn essencialment les prestacions de l'òrgan estadístic oficial en la difusió dels resultats estadístics del conjunt del sistema estadístic català, prioritzant Internet com a canal essencial de difusió i configurant el web de l'Institut d'Estadística de Catalunya (Idescat) com el portal interactiu de l'estadística oficial de Catalunya. Així mateix, inclou un conjunt de serveis d'informació pública, l'articulació d'un sistema homogeni d'indicadors estadístics, la potenciació dels productes de síntesi, i també les activitats de comunicació, promoció i divulgació de l'estadística oficial.\nCAPÍTOL III Objectius generals del Pla Artículos 5 a 10\nARTICLE 5 Objectius generals\nARTICLE 6 Població\nEstructura de la població: conèixer la distribució geogràfica de la població de Catalunya, i també les característiques demogràfiques i socioeconòmiques més rellevants, amb la màxima desagregació territorial tècnicament i jurídicament factible.\nEstimacions i previsions demogràfiques: avaluar la informació sobre les xifres i l'estructura recent de la població de Catalunya i estimar-ne l'evolució futura, tant pel que fa a la població en general, o a característiques específiques, com a la seva estructura familiar.\nSíntesi demogràfica: aprofundir en el coneixement de la trajectòria demogràfica de la població catalana tant des de la perspectiva dels canvis en l'estructura demogràfica com en matèria dels esdeveniments del moviment natural, amb una atenció especial al fenomen migratori.\nARTICLE 7 Cohesió social, medi ambient i sostenibilitat\nCohesió social: conèixer les condicions de vida de la població que configuren el nivell de benestar i la cohesió social, considerant aspectes com les necessitats socials, el nivell d'autonomia personal, les situacions de risc de pobresa i d'exclusió social, la renda, el patrimoni, el consum de les famílies i els usos del temps.\nHabitatge: conèixer les característiques dels habitatges a Catalunya considerant aspectes com les condicions de l'habitatge, l'habitatge protegit, l'estat de conservació del parc d'habitatges, la demanda d'habitatge social i el mercat immobiliari.\nJustícia, seguretat i eleccions: disposar d'informació estadística sobre l'activitat i els recursos de l'Administració de justícia, de l'Administració d'execució penal i del Registre de Fundacions i Associacions; de les estadístiques i els indicadors en matèria de seguretat pública, protecció civil, cossos policials i seguretat viària, i d'informació sobre els processos electorals.\nEducació, cultura i lleure: conèixer les característiques bàsiques de l'educació i la formació ¿articulada en ensenyaments reglats i no reglats¿, de la cultura, dels mitjans de comunicació i de l'esport ¿en el vessant de l'oferta i la demanda¿, i també la realitat lingüística, amb una atenció especial per l'ús i la presència del català, de les altres llengües oficials a Catalunya i de la resta de llengües emprades pels seus residents en els diversos àmbits.\nMedi ambient i sostenibilitat: disposar de la informació estadística i dels indicadors en l'àmbit del medi ambient, dels impactes sobre el planejament territorial, del transport i de les infraestructures, i també de les estadístiques relatives a la mobilitat de la població.\nARTICLE 8 Comptes i macromagnituds econòmiques\nMacromagnituds econòmiques: conèixer les macromagnituds principals de l'economia catalana, amb un grau adequat de detall conceptual, desagregació territorial i puntualitat temporal; actualitzar el marc central de la comptabilitat; potenciar l'elaboració d'estudis d'impacte econòmic a partir de les taules input-output, i impulsar el desenvolupament de comptes satèl·lit.\nSectors productius: conèixer l'activitat productiva de les diferents branques i sectors de l'economia catalana, amb informació sobre les empreses, els establiments i llur producció amb el major detall possible.\nTurisme: conèixer la informació física i econòmica sobre el sector del turisme a Catalunya, amb dades de l'oferta turística, l'àmbit sectorial i la demanda, els fluxos receptors internacionals i domèstics i el turisme emissor català, i també disposar del seguiment de la temporada turística i d'informació estructural de les empreses d'especialització turística.\nSocietat de la informació: constituir un sistema integral d'estadístiques i d'indicadors sobre l'evolució de la societat de la informació i sobre l'impacte de les tecnologies de la informació i la comunicació (TIC) a Catalunya, identificant el grau de penetració, hàbits o usos dels ciutadans i les institucions, el nivell d'infraestructures en aquest àmbit, els efectes econòmics o socials i la incidència de la fractura digital.\nRecerca, desenvolupament i innovació: disposar d'informació estadística sobre els recursos econòmics i humans destinats a recerca i desenvolupament per tots els agents econòmics ¿empreses, administracions, universitats i altres¿, i també sobre la capacitat d'innovació de les empreses, amb l'objectiu de conèixer l'esforç que Catalunya dedica a la recerca, al desenvolupament i a la innovació (R+D+I).\nARTICLE 9 Activitats estadístiques instrumentals\nMetodologia i normalització estadística: millorar la qualitat de l'estadística oficial i perfeccionar els criteris de correcció tècnica per mitjà de la cooperació científica amb centres de recerca; l'elaboració d'eines metodològiques i computacionals; l'actualització i la millora del sistema normalitzat de classificacions estadístiques, i la programació d'accions formatives per a professionals i usuaris de la informació estadística. Per assolir aquest objectiu s'han de potenciar les accions de coordinació amb les institucions i els òrgans participants en el Pla, amb la finalitat d'homogeneïtzar les pràctiques estadístiques i els criteris de control de qualitat que s'apliquen, tal com estableixen els principis de compromís de qualitat, de metodologia sòlida i de coherència i comparabilitat del Codi de bones pràctiques de les estadístiques europees.\nDirectoris, registres i inventaris: disposar de la informació de base per a elaborar mostres estadístiques i marcs de llista, i també diversos recomptes sobre les unitats estadístiques referides a població, habitatge, empreses i establiments de Catalunya, sota la titularitat de l'Institut d'Estadística de Catalunya si es tracta de registres bàsics per a l'activitat estadística, facilitant-ne l'accés a les institucions i els òrgans del Sistema Estadístic de Catalunya, als investigadors i a la resta d'usuaris en les condicions establertes per la normativa vigent.\nSistema d'informació geogràfica: perfeccionar els instruments de base, sistematitzar el tractament de la informació primària i desenvolupar els mecanismes tecnològics adients per a l'articulació de sistemes de georeferenciació de la informació estadística, en plena col·laboració amb totes les administracions, organismes i institucions.\nARTICLE 10 Difusió estadística\nServeis de difusió: prestar un conjunt de serveis que satisfacin les necessitats dels usuaris i dels mitjans de comunicació de rebre atenció personalitzada presencial, telefònica i, especialment, per Internet i de fer comandes específiques.\nEstadístiques de síntesi: articular un sistema d'indicadors estadístics comparable amb altres sistemes estadístics estatals, europeus i internacionals, i elaborar publicacions i productes de síntesi.\nEstadística territorial: potenciar la disponibilitat per Internet d'informació estadística amb la màxima desagregació possible i de sistemes de georeferenciació estadística.\nComunicació, promoció i divulgació de l'estadística: difondre i promoure l'ús de l'estadística oficial; conèixer i avaluar les demandes i el grau de satisfacció dels usuaris; impulsar les innovacions teòriques i aplicades en l'àmbit estadístic i promoure'n la utilització, i incorporar procediments estadístics en l'anàlisi demogràfica, econòmica i social.\nCAPÍTOL IV Activitats estadístiques del Pla Artículos 11 a 16\nARTICLE 11 Objectius específics del Pla\nEls objectius generals del Pla estadístic de Catalunya 2011-2014 es despleguen en objectius específics que constitueixen activitats estadístiques associades.\nS'entén per activitats estadístiques les definides per l'article 2 de la Llei 23/1998.\nLa descripció identificativa de les activitats estadístiques es fa segons les regles d'identificació normalitzada que figuren en l'annex 1 d'aquesta llei.\nLa relació descriptiva de les activitats estadístiques segons els objectius generals que despleguen figura en l'annex 2 d'aquesta llei.\nARTICLE 12 Criteris per a l'execució d'activitats estadístiques\nCriteris de decisió de preferència: són els que han d'ésser tinguts en compte per a executar activitats estadístiques del Pla estadístic de Catalunya 2011-2014.\nARTICLE 13 Criteris de decisió de preferència\nQue es garanteixi que la relació entre els costos i els beneficis és òptima, d'acord amb el principi de relació cost-eficàcia del Codi de bones pràctiques de les estadístiques europees, entenent els costos com la combinació dels costos econòmics i el grau de complexitat tècnica, metodològica i organitzativa, i entenent els beneficis com el grau d'assoliment dels criteris descrits per les lletres b, c, d i e.\nQue diversifiquin i equilibrin el conjunt d'estadístiques disponibles sobre Catalunya, prioritzant les que estudiïn realitats canviants i fenòmens emergents en la realitat econòmica, demogràfica i social de Catalunya; que responguin a les necessitats del Govern, de les empreses, dels investigadors i del públic en general, i que permetin disposar d'indicadors homologables als utilitzats en el sistema estadístic estatal, europeu i internacional.\nQue desglossin els resultats per sexe i per edat, si és tècnicament i metodològicament possible, per tal que reflecteixin la perspectiva de gènere i de les dones i es puguin detectar les necessitats, les dificultats específiques i les prioritats d'actuació que afecten a cada sexe, i que proporcionin la màxima desagregació territorial i conceptual de les dades, en els termes i amb les condicions que estableix la Llei 23/1998.\nQue aprofitin al màxim les fonts de registres administratius i d'altra informació administrativa existent i disponible.\nQue aprofitin al màxim les estadístiques referides a Catalunya que produeixen les institucions no incloses en el Sistema Estadístic de Catalunya i molt especialment les que duu a terme l'Institut Nacional d'Estadística.\nARTICLE 14 Registres administratius a càrrec de la Generalitat de Catalunya\nEls departaments de la Generalitat i els organismes autònoms, les entitats de dret públic i les empreses que en depenen, per a fer efectiu el criteri que estableix la lletra d de l'article 13 i d'acord amb el que disposa l'article 17 de la Llei 23/1998, han de trametre a l'Institut d'Estadística de Catalunya els projectes de creació de registres i arxius administratius susceptibles d'aprofitament estadístic, i també els projectes de modificació d'aquests registres i arxius, per tal de poder conèixer el grau d'aprofitament estadístic, i especialment els que:\nPermetin assolir objectius del Pla estadístic.\nEs caracteritzin per llur vocació de permanència i actualització contínua.\nAbastin la totalitat del territori de Catalunya.\nContinguin dades o característiques sobre persones físiques o jurídiques.\nL'Institut d'Estadística de Catalunya pot fer recomanacions no vinculants de caràcter tècnic als projectes a què fa referència l'apartat 1, especialment amb relació a nomenclatures, classificacions, codis i altres aspectes d'homogeneïtzació estadística, per tal de possibilitar-ne l'aprofitament estadístic i evitar la càrrega a les unitats informants, d'acord amb els principis d'adequació dels procediments estadístics, de càrrega no excessiva per als enquestats i de relació cost-eficàcia del Codi de bones pràctiques de les estadístiques europees.\nARTICLE 15 Activitats estadístiques a càrrec de les institucions i els òrgans del Sistema Estadístic de Catalunya\nLes institucions i els òrgans amb atribucions estadístiques dels departaments de la Generalitat i dels organismes autònoms, les entitats de dret públic i les empreses que en depenen porten a terme les activitats estadístiques que els encomanen el Pla estadístic i els programes anuals d'actuació estadística successius.\nEls departaments de la Generalitat, els organismes autònoms, les entitats de dret públic i les empreses que en depenen han de comunicar anualment a l'Institut d'Estadística de Catalunya la relació dels òrgans amb atribucions estadístiques, que resten subjectes al deure del secret estadístic en els termes establerts per la Llei 23/1998 i les normes de desplegament.\nLa comunicació a què fa referència l'apartat 2 també és aplicable a les entitats locals catalanes i a altres entitats de dret públic que tenen encomanada la realització d'estadístiques oficials d'acord amb el Pla estadístic de Catalunya 2011-2014 i els programes anuals d'actuacions estadístiques que el desenvolupen.\nARTICLE 16 Inclusió de noves activitats en el Pla\nCAPÍTOL V Execució del Pla Artículos 17 a 23\nARTICLE 17 Els programes anuals d'actuació estadística\nL'execució del Pla estadístic de Catalunya 2011-2014 es porta a terme per mitjà dels programes anuals d'actuació estadística.\nEls programes anuals d'actuació estadística estableixen la descripció de les actuacions estadístiques que s'han de dur a terme, en compliment dels objectius i els preceptes d'aquesta llei, durant l'any que abasten. En les actuacions de producció estadística s'han de fixar les principals variables sobre les quals cal obtenir resultats i també el calendari indicatiu de difusió de resultats, per tal de fer efectiu el principi d'oportunitat i puntualitat del Codi de bones pràctiques de les estadístiques europees.\nEls objectius específics de les activitats estadístiques incloses en el Pla estadístic, en els termes fixats per l'article 13, es materialitzen en una o més actuacions estadístiques que es programen anualment.\nARTICLE 18 Tipus d'actuacions estadístiques\nActuacions estadístiques consolidades: les actuacions que en el desplegament de plans estadístics anteriors i en realitzacions successives han mostrat ésser vàlides i útils per al coneixement de la realitat i que subministren una informació periòdica.\nActuacions estadístiques en desenvolupament: les actuacions que es porten a terme en el desplegament de plans estadístics anteriors però que, atès llur estadi inicial o llurs característiques, encara no es poden considerar activitats estadístiques consolidades.\nActuacions estadístiques noves: les actuacions que per l'interès que tenen i per llur adequació als objectius del Pla estadístic s'han d'iniciar durant el període de vigència del Pla.\nARTICLE 19 Requisits d'inclusió d'actuacions en els programes anuals d'actuació estadística\nTotes les institucions i òrgans del Sistema Estadístic de Catalunya han de trametre a l'Institut d'Estadística de Catalunya les propostes d'actuacions estadístiques que s'han d'incloure en el programa anual d'actuació estadística abans del 30 de setembre de l'any precedent.\nEn totes les actuacions estadístiques que comportin l'enquesta directa a persones físiques o jurídiques, l'Institut d'Estadística de Catalunya pot demanar a l'organisme responsable la documentació tècnica que consideri necessària per a poder homologar el projecte tècnic corresponent, sens perjudici de la documentació que calgui trametre en aplicació de la normativa que es pugui establir sobre el Registre de Fitxers Estadístics de l'Idescat.\nSi com a resultat de l'anàlisi del projecte tècnic per a la realització d'una actuació estadística i de la revisió de la documentació complementària a què fa referència l'apartat 4, es derivés la realització d'algun dels estudis d'opinió que esmenta l'article 2.b de la Llei 6/2007, del 17 de juliol, del Centre d'Estudis d'Opinió, l'Idescat ho ha de retornar a l'organisme promotor i, alhora, informar-ne el Centre d'Estudis d'Opinió perquè la proposta de l'estudi d'opinió es tramiti d'acord amb l'article 19 de la Llei 6/2007.\nARTICLE 20 Aprovació dels programes anuals d'actuació estadística\nL'Institut d'Estadística de Catalunya ha de preparar cada any, amb la consulta prèvia a les institucions i els òrgans del Sistema Estadístic de Catalunya, la proposta de programa anual d'actuació estadística, que s'ha d'aprovar abans del 15 de novembre.\nARTICLE 21 Inclusió de noves actuacions en els programes anuals d'actuació estadística\nARTICLE 22 Declaració d'estadística d'interès de la Generalitat\nARTICLE 23 Informe d'execució\nEl Govern ha de presentar al Parlament un informe d'avaluació i justificació del grau de compliment del Pla estadístic de Catalunya 2011-2014 en un termini de sis mesos a comptar del finiment de la seva vigència.\nL'Institut d'Estadística de Catalunya és el responsable de l'elaboració de l'informe d'execució a què fa referència l'apartat 1.\nCAPÍTOL VI Marc de col·laboració institucional en l'execució del Pla Artículos 24 a 28\nARTICLE 24 Formes de col·laboració entre les institucions i els òrgans del Sistema Estadístic de Catalunya\nLa col·laboració entre les institucions i els òrgans del Sistema Estadístic de Catalunya, que té com a marc el Pla estadístic, s'ha de regular per mitjà de convenis o contractes d'acord amb la normativa vigent.\nSi la responsabilitat d'executar una actuació estadística recau en dues institucions o més, és indispensable determinar les tasques i els recursos que aporta cadascuna de les institucions, per mitjà de convenis o contractes.\nARTICLE 25 Sol·licitud de col·laboració tècnica a l'Institut d'Estadística de Catalunya\nARTICLE 26 Requisits de la col·laboració tècnica de l'Institut d'Estadística de Catalunya\nARTICLE 27 Cessió de dades estadístiques entre les institucions i els òrgans del Sistema Estadístic de Catalunya\nQue la cessió sigui necessària per a dur a terme una estadística d'interès de la Generalitat o bé per a l'aprofundiment o l'ampliació de resultats estadístics oficials.\nAmb l'objectiu de complir la normativa sobre el secret estadístic, en els termes establerts per la Llei 23/1998 i la normativa de desplegament del Registre de Fitxers Estadístics, es prohibeix expressament la transferència de dades de fitxers estadístics a altres fitxers no estadístics de les institucions i els òrgans als quals se cedeix la informació, i també qualsevol acarament o encreuament entre ambdós tipus de fitxers, llevat que tinguin una finalitat exclusivament estadística. Aquesta prohibició de transferència de dades no és aplicable en els casos establerts per la Llei orgànica 15/1999, del 13 de desembre, de protecció de dades de caràcter personal, ni en la resta de normativa vigent a Catalunya en matèria de protecció de dades personals.\nARTICLE 28 Col·laboració de l'Institut d'Estadística de Catalunya amb entitats d'àmbit autonòmic, estatal, europeu i internacional\nEls termes dels acords a què fan referència els apartats 1 i 2 s'han de precisar per mitjà d'un conveni o contracte entre les parts interessades.\nCAPÍTOL VII Difusió de resultats estadístics Artículos 29 a 31\nARTICLE 29 Actualitat de les dades i celeritat en la difusió\nARTICLE 30 Publicació dels resultats estadístics\nARTICLE 31 Internet com a mitjà principal de difusió estadística\nLa difusió dels resultats de les activitats estadístiques ha de prioritzar l'ús de les tecnologies de la informació i potenciar el disseny de productes i serveis digitals a fi de garantir l'actualitat i la disponibilitat de les dades.\nLes institucions i els òrgans del Sistema Estadístic de Catalunya han de disposar en llurs webs d'un apartat específic d'estadística oficial, que reculli els resultats de les activitats integrades en el Pla estadístic i en els programes anuals que el desenvolupen.\nEl web de l'Institut d'Estadística de Catalunya (Idescat) és el portal interactiu de l'estadística oficial de Catalunya i, com a tal, ha d'enllaçar amb els apartats d'estadística oficial dels webs de la resta d'institucions i òrgans que integren el Sistema Estadístic de Catalunya.\nAmb caràcter general, els resultats de les actuacions estadístiques oficials que es derivin d'aquesta llei s'han de difondre per Internet sota una llicència oberta que permeti utilitzar-los citant-ne la font.\nDISPOSICIÓ FINAL Model territorial\nANNEX 1 Regles d'identificació normalitzada de les activitats estadístiques\nNom de l'activitat estadística: denominació més usual en l'àmbit de l'estadística oficial.\nCodi: identificador numèric de l'activitat estadística.\nObjectiu: denominació de l'objectiu general al qual s'associa l'activitat estadística.\nOrganismes que hi intervenen: ens públics que tenen l'obligació d'executar l'activitat estadística, i també altres organismes públics o privats que participen com a col·laboradors en algunes fases de l'activitat o que estan obligats, per conveni o disposició legal, a subministrar la informació necessària per a dur a terme l'activitat.\nDescripció: descripció breu i genèrica dels objectius específics que es pretén assolir amb l'elaboració de l'estadística i els procediments tècnics que és previst d'aplicar.\nCost: estimacions dels costos, que s'efectuen segons la classificació següent:\nCost molt baix: si s'estima que el cost anual d'execució de l'activitat és de fins a 60.000 euros de l'any 2010.\nCost baix: si s'estima que el cost anual d'execució de l'activitat és de 60.000 a 120.000 euros de l'any 2010.\nCost moderat: si s'estima que el cost anual d'execució de l'activitat és de 120.000 a 240.000 euros de l'any 2010.\nCost alt: si s'estima que el cost anual d'execució de l'activitat és de 240.000 a 420.000 euros de l'any 2010.\nCost molt alt: si s'estima que el cost anual d'execució de l'activitat és de 420.000 a 600.000 euros de l'any 2010.\nCost extraordinari: si s'estima que el cost anual d'execució de l'activitat és de més de 600.000 euros de l'any 2010.\nANNEX 2 Relació d'activitats estadístiques identificades de forma normalitzada i segons els objectius que despleguen\nOBJECTIU 01 Estructura de la població\nOBJECTIU 02 Fluxos de població\nOBJECTIU 03 Estimacions i previsions demogràfiques\nOBJECTIU 04 Síntesi demogràfica\nOBJECTIU 05 Cohesió social\nOBJECTIU 06 Habitatge\nOBJECTIU 07 Justícia, seguretat i eleccions\nOBJECTIU 08 Mercat de treball i relacions laborals\nOBJECTIU 09 Salut i serveis sanitaris\nOBJECTIU 10 Educació, cultura i lleure\nOBJECTIU 11 Anàlisi social\nOBJECTIU 12 Medi ambient i sostenibilitat\nOBJECTIU 13 Macromagnituds econòmiques\nOBJECTIU 14 Sectors productius\nOBJECTIU 15 Administracions públiques\nOBJECTIU 16 Turisme\nOBJECTIU 17 Sector exterior\nOBJECTIU 18 Indicadors conjunturals dels sectors productius\nOBJECTIU 19 Serveis de provisió mixta i protecció social\nOBJECTIU 20 Societat de la informació\nOBJECTIU 21 Recerca, desenvolupament i innovació\nOBJECTIU 22 Metodologia i normalització estadístiques\nOBJECTIU 23 Directoris, registres i inventaris\nOBJECTIU 24 Serveis de difusió\nOBJECTIU 25 Estadístiques de síntesi\nOBJECTIU 26 Estadística territorial\nOBJECTIU 27 Comunicació, promoció i divulgació de l'estadística\nDECRET 100/1999, de 23 de març, pel qual es concedeix la Medalla d'Or de la Generalitat de Catalunya al senyor Xavier Montsalvatge i Bassols.


40 anys de Raimon a Ontinyent, El Blog de Josep Antoni en Levante-EMV\n40 anys de Raimon a Ontinyent\nEl passat 10 d’agost es van complir 40 anys d’aquell, ja històric, concert del cantant de xativí Raimon, al desaparegut cine-teatre Patronato del carrer Gomis d’Ontinyent.\nAmb la perspectiva que dona el pas del temps, aquell fou, sobre tot tenint en conte que el dictador Franco agonitzava, i era a uns tres mesos de la seua mort. L’acte va significar com el punt d’eixida per als demòcrates ontinyentins, si mes no. Un concert que, com tot el que succeïa en aquell temps, on la dictadura donava els seus darrers moviments de cua, va estar presidit per la incertesa, atès que els Franciscans , com a propietaris del Patronato, primer li cediren el local a l’organitzador, després, segurament atenent pressions de la ultra dreta local, mitjançant el seu portaveu, el Pare Mogino, li’l denegaren. Ales hores, i a força de molta insistència amb l’alcalde Antonio Serna, este va concedir la corresponent autorització per a la seua cel.lebració, la qual va servir per a que, finalment, el representant dels Franciscans cedira el Patronato. El concert fou organitzat per un ontinyentí amant de la cançó, Ferran Conejero, qui va formalitzar el contracte amb Analissa, la dona i representant de Raimon, en el transcurs d’una reunió celebrada a Gandia. L’acord implicava un percentatge de la recaptació en taquilla, al voltant del 70% per al cantant. El preu de les entrades fou de 100 pessetes, i l’assistència va ser, segurament, la major que va registrar el Patronato en la seua història, unes 900 persones. Poc temps després este cine-teatre seria enderrocat i donaria pas a una residencia de jubilats. Per tan la versió que adjudica l’organització del recital a un anomenat “Club jove” d’ontinyentins es falsa. Aquell any 1975 Raimon va estrenar, al Palau d'Esports de Montjuïc barceloní, un dels seus temes que han esdevingut clàssics: “Jo vinc d'un silenci”, que va dur a Ontinyent, En aquell recital ontinyentí, Raimon, encara que, per ordre governativa, tenia prohibit cantar cançons com “Diguem no”, va fer servir la picaresca, per la qual cosa la va interpretar instrumentalment. Això si, baix l’atenta mirada d’un policia secret del Regim, assegut a la primera fila. Malauradament sembla que no existeix cap record gràfic de l’esdeveniment (a no ser que algú furtivament ho fotografiarà), atès que una de les condicions que va imposar la representant de Raimon, segons recorda l’organitzador, es que no es feren fotos del recital.\nEn aquell temps la majoria de regidors ontinyentins d’ara, amb el seu batle al front, Jorge Rodríguez, encara no havien nascut, o anaven amb el “xuponet” a la boca.\nPer tant es reconfortant vorer com, després d’un anormal silenci, seguit d’un altre que esta vegada ha durat 20 anys de dissimulada democràcia, mes o menys el període que ha passat des del darrer recital de Raimon al teatre Echegaray ontinyentí, el cantant que recentment ha xafat, per primera volta, el Palau de la Generalitat Valenciana, com a un signe clar d’esta segona Transició democràtica que estem vivint després del 24M. Tanmateix al seu poble, “on s’acaba l’horta i comença el secà”, Xàtiva, amb un gest de dignitat, el seu nou govern municipal ja ha anunciat que farà a Raimon fill predilecte.\nEn esta hora de reconeixements i “rescabalaments” a Raimon, com a símbol de la nostra cultura, dels nostres drets i llibertats, dels quals gaudim gràcies a la seua tasca pública, Ontinyent no deuria quedar-se al marge, sumant-se, en este any del seu 75 aniversari, d’alguna manera, als actes que estan programant-se en altres llocs. Perquè la seua llavor divulgativa al musicar l’obra d’escriptors com Ausias March, Joan de Timoneda, Salvador Espriu o Joan Salvat-Papasseit, i llançar-la al vent, transcendeix al temps i a la geografia


Nous cicles formatius de Sanitat al GinebróGinebró\nL’escola Ginebró engega 3 nous cicles formatius de la branca sanitària el curs 2022-23. Es tracta de cicles formatius de grau mitjà i superior, que donen cobertura a una sèrie de perfils professionals que tenen una alta demanda en el mercat laboral, i concretament en el nostre territori.:\nEl CFGM de Cures Auxiliars d’Infermeria és un cicle de grau mitjà i per tant té accés directe des de la ESO. És d’un sol curs acadèmic i per tant permet una ràpida capacitació professional que permet alhora incorporar-se al mercat laboral i seguir estudiant un cicle formatiu de grau superior.\nQuant al CFGS d’Assistent Clínic (Documentació i Administració Sanitària), pretén cobrir un espai molt demanat pel sistema assistencial sanitari, que consisteix a donar suport assistencial i administratiu al personal de medicina i infermeria dels centres de salut.\nFinalment, el CFGS de Dietètica ofereix una formació que actualment no existeix en la nostra comarca, i que cobreix un àmbit en el qual hi ha un fort interès social i laboral.\nA més, tant el cicle formatiu de grau superior d’Assistent Clínic com el de Dietètica permeten un accés directe als graus universitaris, que alhora es poden compaginar amb el món laboral al qual obren les portes els cicles.\nL’Escola Ginebró oferirà aquests cicles formatius en horari de tardes la qual cosa permetrà compatibilitzar millor la formació amb l’activitat laboral i amb la realització de pràctiques en les empreses o fins i tot amb una possible FP Dual.\nassistent clínic, cicles formatius, cures auxiliars d'infermeria, dietètica, matrícula, sanitat


Ja ha arrencat El festival internacional de folk, que en la seva 35a edició ofereix mig centenar de concerts. Entre ells, el d’Artur Blasco i Arnau Obiols aquest divendres a les 21h al Centre Artesà Tradicionàrius. Rabequets és la proposta d’aquest duet circumstancial, en què oferiran dues maneres d’enfocar un repertori comú, el cançoner pirinenc i també interpretaran algunes cançons de la tradició oral recuperades pel mestre Joan Tomàs (cal comprar entrada, antifcipada 10 euros i a taquilla 12 euros).\nEn aquesta ocasió es trobarà amb Arnau Obiols, músic de la Seu d’Urgell que porta la música d’arrel per camins més experimentals i que beu, en bona part, del recull d’Artur Blasco. A sobre l’escenari podrem veure dues maneres d’enfocar un repertori comú, el cançoner pirinenc, i també interpretaran algunes cançons de la tradició oral recuperades pel mestre Joan Tomàs.


ESCOLES AGRÀRIES | 06/06/2018 Ruralcat\nLes escoles de Gandesa i Espiells participen en el XIII Congrés d'Escoles Vitícoles Europees\nUna quarantena d’escoles de 12 països europeus han participat en el XIII Congrés d'Escoles Vitícoles Europees celebrat a Baden-Württemberg (Alemanya), dedicat a l'E-learnig i l'aprenentatge 4.0. Els centres catalans participants han estat l'Escola de Viticultura i Enologia Mercè Rossell i Domènech i l’Escola Agrària de Gandesa.\nImatge del XIII Congrés d'Escoles Vitícoles Europees. Font: DARP\nDurant el congrés, organitzat a l’Escola de Weinsberg i amb una durada de quatre dies, s’han realitzat diferents treballs pedagògics, visites a l’entorn i a una cooperativa vitícola, així com un sopar presidit per autoritats locals i europees. També han pogut conèixer el funcionament del centre alemany de la mà dels seus responsables i dels mateixos alumnes.\nEls participants també han pogut explorar les noves tendències en l’ús de les noves tecnologies en entorns professionals i de formació i les seves possibilitats, amb especial èmfasis en les aplicacions per a ordinadors i dispositius mòbils, així com eines i plataformes interactives com per exemple Moodle, Kahoot o Webinar.\nTambé s’ha presentat, com a exemple de la seva aplicació, el projecte Sparkling wine, que tindrà una durada de dos anys, on els alumnes autogestionaran la producció i comercialització d’un vi escumós amb el suport dels formadors.\nPrecisament, aquest projecte és semblant al que duu a terme l’EA de Gandesa, on cinc alumnes s’encarreguen de la producció d’un vi, des de la verema fins a l’embotellament, i que podria beneficiar-se incorporant algunes de les experiències de l’alemany.\nLa Xarxa d'Escoles Vitícoles Europees promou la mobilitat i l’intercanvi d’experiències i la col·laboració entre el professorat i l’alumnat de 40 escoles de 12 països diferents.\nLes escoles es troben bianualment en el congrés, que es dedica a una temàtica concreta i també serveix per fer seguiment de les col·laboracions existents i establir-ne de noves. Fruit de la reunió d’enguany, les escoles catalanes han reforçat les accions per a l’intercanvi d’alumnes dins el programa Erasmus. L’Escola d’Espiells també ha obert tràmits per a col·laborar amb l’escola Avize Viticampus, situada a la Champagne (França), en la recerca de pràctiques empresarials per als estudiants i l’experimentació.\nLa Xarxa també organitza cada any el European Wine Championship, en què hi participen una seixantena d’alumnes en diferents proves. A més de la competició gaudeixen de visites culturals i a cellers, fet que ho converteix en una gran experiència d’intercanvi entre alumnes i professors de diferents països.


El robot de Salvament Marítim troba el cos d'un dels tripulants del pesquer enfonsat a Barcelona – Actualidad\nEl robot submarí ROV, que inspecciona el fons marí on es troba enfonsat el pesquer El Fairell, ha localitzat a uns metres de l’embarcació el cos d’un dels tripulants. El cos de l’altra desaparegut no ha estat trobat encara. Després de la inspecció que ha realitzat el robot, que es controla remotament des de la sala de comandament del buc Clara Campoamor seguint les imatges dels monitors, s’ha descartat que hi siguin a l’interior de l’embarcació, que es troba a uns 150 metres de fondària. Les tasques les presència el patró del pesquer, el seu germà i el Capitán Marítimo de Barcelona, Javier Valencia, segons informa Salvament Marítim.\nA les tasques de recerca hi participa un helicòpter i l’embarcació Guardamar Caliope, la llanxa Neptuno -de Creu Roja- que cerca des de la Cimentera de Vallcarca a Gava Mar; la Mediterrània, que recorre l’espai desde Gavà fins a la Bocana Nort del port de Barcelona. S’afegeixen a aquestes tasques la patrullera Río Tordera i Río Santa Eulàlia, de la Guàrdia Civil.\nEl jutjat 19 de Barcelona ha imputat al capità del mercant rus que va envestir al pesquer i demà està previst que declari.\nEls Mossos han detingut dues persones, una dona de 55 anys i un home de 43, com a presumptes autors de 25 furts i robatoris violents pel mètode conegut com a «cogoteros» comesos contra persones […segueix llegint]


Crear des del cos, un mètode artístic i un enriquiment personal - Mollet a mà\nCrear des del cos, un mètode artístic i un enriquiment personal\nCRA'P ofereix formacions i serveis per a professionals de les arts escèniques i per a la resta de la ciutadania des de fa 10 anys\nDilluns, 7 de juny de 2021 | 18:51h\nL'Esther Freixa i el Toni Cots a la seu del CRA'P\nCrear a partir del cos és un dels principals objectius del CRA'P (Pràctiques de Creació i Recerca Artística), una entitat amb seu al carrer d'Anselm Clavé, 67, 3r, i que s'adreça tant a professionals de les arts escèniques, com a qualsevol ciutadà disposat a l'experimentació corporal.\nL'Esther Freixa i en Toni Cots, dos dels tres membres directius del CRA'P –la tercera és la Diana Gadish–, admeten que un dels principals problemes que tenen, deu anys després d'arrencar l'activitat, és la dificultat per arribar a la gent. "No fem propostes convencionals, i això dificulta l'enteniment per a moltes persones que desconeixen de què els estàs parlant", assegura Freixa.\nCom definirien, per tant, la tasca del CRA'P? "No som ni una escola de teatre ni d'arts escèniques. El que més fem és acompanyar, més que no pas ensenyar", diu Cots. Freixa, al seu torn, hi detalla: "Nosaltres treballem des del cos, però des d'una manera d'entendre el cos que és: 'com l'individu que hi participa desenvolupa les seves pròpies habilitats, idees i imaginaris?'. Treballem des de la recerca, la creació, la creativitat, el joc, la trobada, el diàleg...". També afegeix que cerquen que els participants entenguin "quin és el seu univers creatiu i quin és el seu cos, amb les seves habilitats i capacitats".\nEn Toni Cots lamenta que "la gent espera molt més un resultat, que puguis fer l'espectacle de final de curs, que no pas el fet que el nen o la nena torni a casa i els pares vegin que aquesta persona està canviant la seva manera de comunicar o està sent més oberta...". Es tracta de valors difícils de quantificar, però que els usuaris acaben percebent. "En el taller d'adults hi ha persones que em diuen: 'Jo no sabria dir què fem al CRA'P, però sí que sé dir-te que a mi m'ha canviat la vida. Des que hi vinc em percebo de manera diferent, escolto les persones i em relaciono amb el meu entorn d'una altra manera'", explica Freixa.\nLes residències, un punt clau\nEls fronts oberts del CRA'P en són diversos. Ofereixen tallers regulars per a adults i infants entre setmana, així com d'intensius els caps de setmana. Programen laboratoris d'investigació artística. I un dels seus punts claus són les residències artístiques, d'on en recalquen la llibertat que donen als creadors. "Per fer residències la gent normalment escriu els projectes segons allà on els presenta, i no acaben fent la seva feina sinó allò que els demanen que facin", diu Freixa. A CRA'P, però, això no passa: "Vull que la gent sigui lliure de crear allò que vulgui, m'agradi a mi més o menys". Els professionals del CRA'P acompanyen els processos i hi aporten la seva visió al llarg de la creació.\nQui també la pot aportar és el mateix veïnat, ja que es fan obertures dels processos per a tothom qui s'hi vulgui acostar. "La idea és fer entendre que hi ha una manera d'accedir al procés, venint al CRA'P i participant d'un diàleg i d'un debat a partir del que s'ha vist. I cadascú, d'una manera molt oberta, pot expressar la seva opinió o les seves sensacions", assenyala Cots. Freixa també afegeix que "ha sigut tota una feina de donar a entendre que no només pots anar com a espectador a veure l'obra ja acabada al teatre o allà on es plantegi, sinó que també pots fer el seguiment de l'artista venint a l'espai de treball i descobrir en què està treballant".\nDesitjant una major col·laboració de l'Ajuntament\nPel que fa al vincle amb el consistori molletà, aquest és un dels factors que CRA'P vol anar reforçant. "A poc a poc hem anat trobant uns acords amb l'Ajuntament perquè s'hi impliqui", tant en la part econòmica com en la cessió d'alguns espais per fer accions artístiques al poble, assenyalen. Tanmateix, des de l'entitat consideren que les col·laboracions podrien anar més enllà. "Hem aconseguit intervencions puntuals i participar en programes que ja són de l'Ajuntament; però ens agradaria obrir un espai més ampli de continuïtat".\nDeu anys de vida\nPer últim, retornant a l'origen de tot plegat, enguany es compleix una dècada des que l'Esther Freixa, el Toni Cots, la Maria Ros i la Judit Martín decidiren fer néixer CRA'P en el mateix espai de La Serradora, que havia estat l'aula de dansa de Mollet fins que aquest servei es va unificar amb l'Escola Municipal de Música a Can Gomà. Durant dos anys, Freixa va gestionar el servei com un espai de creació que continuava penjant directament de l'Ajuntament, fins que el consistori, excusat en la crisi econòmica, va comunicar el tancament d'aquesta activitat.\nArran d'això, la mateixa Esther Freixa, juntament amb persones que s'havien vinculat a La Serradora, van plantejar "la creació d'una associació per tirar endavant el projecte de forma independent".\nLa voluntat clara era "sortir del que seria una escola", assegura en Toni Cots. Deu anys després, s'hi mantenen al peu del canó, ferms malgrat que, amb la Covid, hagin vingut mal dades.


PK COMUNICAT OFICIAL FCCV 23 MARÇ 2020 – Colombicultura CV\nPosted by secretario on 23 mar�, 2020 in Competicions, Destacades, Divulgació, Urgent\nAmb motiu de les circumstàncies extraordinàries que estem vivint i que ens impedeixen fer vida normal, estant confinats tothom a les seues cases a excepció de les eixides autoritzades pel Govern d’Espanya per a coses especifiques i sota certes condicions, aquesta Federació vol ajudar i col·laborar amb el Govern donant prioritat a la salut de les persones i deixant en un segon ordre al nostre benvolgut esport. Per això i en vista de la prolongació de l’Estat d’Alarma per part del Govern d’Espanya fins al 12 d’Abril de 2020, aquesta Federació pren les següents mesures:\n• Se suspén la Copa Mediterrani, classificatoris i final d’aquesta. Per als quals hagen efectuat ja l’ingrés de les places corresponents, que remeten el justificant i número del seu compte per WhatsApp al número 607488236 i se li farà una transferència al seu compte de l’import ingressat.\n• Se suspenen els comarcals classificatoris per a l’Intercomarcal de 2021 a celebrar durant els mesos d’abril i maig.\n• S’ajornen els 4 campionats Regionals, de Betxi, Beneixida, Beniarbeig i Dolores, pendents de realitzar i les 2 Copa Comunitats d’Albalat de la Ribera i de Genoves fins a una altra ordre\n• Quan s’alce l’Estat d’Alarma per part del Govern d’Espanya, aquesta Federació donarà suficients dies per a poder preparar degudament als coloms participants en els campionats Regionals i Copa *Comunitats.\nAquesta Federació insta a tots els federats i federades a complir amb les normatives de les autoritats governamentals i sanitàries per a erradicar i minimitzar l’efecte d’aquesta pandèmia i amb la col·laboració de tots puguem passar aquesta etapa critica i tornar quan abans a practicar el nostre benvolgut esport.


BARCELONA - Per què invertir ara a Catalunya ? - TDJL & Partners\nBARCELONA – Per què invertir ara a Catalunya ?\nPer què invertir ara a Barcelona i a Catalunya ?\nD’ençà l’inici de la crisi, la qual va afectar Espanya l’any 2007, fins l’actualitat, els preus dels habitatges han perdut fins a un 40% del seu valor. Durant aquest període no s’han produït inversions. Tanmateix, enguany els preus estan continuant a pujar i les prediccions indiquen que aquests continuaran pujant al llarg de 2019.\nS’han pres mesures, les quals han afavorit el creixement de l’economia i tot indica que aquest serà el més important de tota la Unió Europea. Tot i això, els preus a Barcelona són tres cops més baixos que la mitjana a París o Londres.\nLa demanda de lloguer per part dels estudiants i professionals estrangers continua creixent i els rendiments són excel·lents. La durada mínima dels contractes de lloguer és d’un mes (32 dies). Són molt menys vinculants que a França o altres països europeus i això contribueix a recuperar ràpidament la inversió inicial.\nEls preus a Barcelona


El Sammic passa per damunt del Club Bàsquet Tarragona 2017 (90-68)\nAquesta setmana no hi haurà Lliga a causa de la disputa de la Copa LEB Plata, i serà moment perquè els blaus puguin reflexionar amb profunditat\nActualitzada 15/01/2017 a les 20:18\nDolorosa derrota la que ha patit aquesta nit el CBT a la pista de Sammic (90-68). Els blaus sempre van anar a remolc del seu rival, que es va mostrar molt superior en totes les facetes. La circulació de pilota, el desplegament físic i un imparable Karena van dilapidar qualsevol opció de victòria.\nEl CBT sabia que tindria un partit complicat a la pista de Sammic, segon a la taula classificatòria. I així ho va demostrar l’equip basc des del primer minut de joc. El partit se li va posarde cara amb un primer parcial de 4-0 i desplegant el seu potencial des de l’exterior, que és com va començar a fer mal als homes de Berni Álvarez.\nXavi Hernández va liderar l’atac del seu equip, anotant-se cinc punts consecutius, però el Sammic va fer gala del seu joc físic, deixant estèrils totes les accions blaves. Amb poc més de cinc minuts jugats, els locals obrien una renda de deu punts (19-9) i complicaven el quart al CBT. El tècnic blau movia la banqueta buscant alternatives, però el CBT va seguir mancat d’idees i de joc interior. Al final de quart s’arribava amb un marcador de 23-16.\nEn el segon període va ser quan el CBT va lluitar més intensament i va reduir diferències. Si bé l’arrencada del segon quart no feia preveure un canvi de dinàmiques, amb el pas dels minuts el CBT es va anar retrobant amb ell mateix i un triple de Diego Gallardo va ficar els seus a només 4 punts (29-25). Els homes grans del CBT van començar a entrar en joc i a guanyar presència dins la pintura. Tot i això, caldria treballar de valent perquè el Sammic responia amb força a la cistella contrària. Els bascos tornaven a escapar-se en el marcador, i només un triple d’Orion portava una mica de llum a l’atac blau (34-30 a falta de 3 minuts pel descans). Va ser en aquest moment, al final del segon quart, quan el Sammic va tornar a posar la directa, amb un Karena posant espectacle a un partit que va marxar al descans amb un resultat de 44-37.\nMés diferència encara\nEn tornar de vestidors, el Sammic va portar la diferència fins als 12 punts en menys d’un minut (49-37). Xavi i Orion intentaven reduir la renda a base de triples, però el Sammic feia que l’esperança de remuntar el marcador quedés en tan sols una il·lusió. El CBT no trobava la tecla per capgirar la situació i en canvi Sammic anotava amb molta facilitat. La duresa del partit passava factura al CBT, amb Ferran Torres caient lesionat. El partit es complicava encara una mica més.\nQuedaven només deu minuts en els que el CBT lluitaria cada minut per tornar a Tarragona amb un resultat positiu. Els de Berni van gaudir en diverses ocasions durant aquest últim quart de baixar la diferència per sota de la barrera psicològica dels deu punts. Però el Sammic no només ho va poder evitar, sinó que va portar el marcador a un dolorós 78-58 a falta de 4 minuts per acabar el partit. El final de l’encontre només va servir per posar de manifest una vegada més que el conjunt local va ser superior, en tots els sentits, al CBT.\nLa propera setmana no hi haurà jornada de lliga a causa de la disputa de la Copa LEB Plata.


Sánchez signa un contracte interí - Diari de Girona\nSánchez signa un contracte interí\nánxel vence 23.07.2019 | 23:30\nSánchez signa un contracte interí Diari de Girona\nTant si els diputats li deneguen l'accés fix a la plaça de president com si la hi concedeixen (que és el més probable), l'interí Pedro Sánchez signarà un contracte de treball en precari. Atès que segueix sense tenir majoria al Congrés, el seu mandat podria allargar-se durant quatre anys que acabar en qüestió d'uns mesos. I tornem-hi, en aquest país on hi ha gent que es passa fins a tres dècades treballant provisionalment com a interí.\nLa fi del bipartidisme ha suposat una peculiar reforma laboral per als governants. El treball de president, que abans podia durar fins a catorze anys seguits, se sotmet ara a les mateixes incerteses que el dels pencaires del comú. No hi ha garanties de continuïtat en l'ocupació; i el beneficiari del càrrec es veu obligat a renovar el contracte cada any amb la votació dels pressupostos.\nSi els diputats que li donen la plaça es neguen a aprovar-li els comptes, al cap del Govern no li queda una altra opció que convocar eleccions, tot i que gaudeixi de la potestat de retardar aquest tràngol durant algun temps. I fins i tot en el cas que aconsegueixi reunir la majoria suficient de suport, seguirà penjant sobre ell l'espasa de Dàmocles dels següents pressupostos anuals.\nNo és Sánchez el primer a qui li toca patir aquesta inestabilitat laboral. El seu predecessor, Mariano Rajoy, es va tirar ni més ni menys que deu mesos com a interí després de les eleccions nadalenques de l'any 2015. Quan, per fi, va aconseguir que el Congrés li signés un contracte fix, a l'octubre de 2016, ho va fer en condicions de tan precària minoria que van desembocar any i mig després en la moció de censura que li va donar la liquidació.\nAl primer conservador així acomiadat li va quedar, certament, el magre consol que el seu successor hagués de governar de prestat amb els pressupostos i la política econòmica de Rajoy. Així i tot, el contracte de Sánchez va durar menys d'un any, en no poder superar l'examen dels seus primers pressupostos.\nLes eleccions de l'abril passat ho van canviar tot perquè tot seguís igual. Gairebé tres mesos després de la votació, Sánchez es troba amb les mateixes dificultats que en el seu dia va tenir Rajoy per afermar-se en l'ocupació de president. Ha acudit el líder socialdemòcrata a la investidura sense cap gana de formar govern amb els peronistes-leninistes de Pablo Iglesias; però potser no li quedi altre remei si vol convertir en fix el lloc de treball que exerceix en funcions.\nPodria recórrer el primer ministre interí a la bala de plata d'unes noves eleccions, tot i que això no sembla probable; ni té, en realitat, més importància. Qualsevol que sigui la fórmula de la seva investidura, Sánchez obtindrà un contracte de treball inestable, d'aquests que mantenen en suspens el treballador cada vegada que s'acosta la data anual per revalidar-lo o donar-lo per acabat.\nEnrere queden les teories de Locke i Rousseau que entenien el poder com un contracte del governant amb els ciutadans. En una democràcia multipartidista a l'espanyola, correspon als partits més que a l'elector la signatura de la nòmina del president: i sembla lògic que sucumbeixin a la temptació del xantatge quan el candidat va a ells sense la majoria necessària.\nInterí en un país d'interins, Sánchez haurà de resignar-se a governar amb un contracte en precari. Rajoy, que ja ho va viure, gaudeix ara de l'espectacle a la platja.


PERFIL | Fer del mostrador un escenari propi – L'independent\nCiutat Comerç Cultura\nPERFIL | Fer del mostrador un escenari propi\n14 de maig de 2021 Redacció\t0 Comments\nInquiet, extravertit i competitiu, Miguel Navío és un d’aquells referents de Barberà que costa passar per alt. Malgrat no haver-se ficat mai a política, és un dels personatges més coneguts de la ciutat gràcies al seu somriure i per deixar-se endur sempre per allò que li crida l’atenció. “Si no fas una cosa que t’agrada de veritat, coses senzilles i realitzables, és perquè no ho vols fer”, explica sobre la seva filosofia.\nLa seva parada al Mercat 11 de Setembre li ha proporcionat un bon grau d’aquesta popularitat, ja que des de fa 23 anys treballa a Carns Navío, fundat per ell i la seva mare, també carnissera de professió. Durant molt de temps, ella havia tingut una botiga pròpia a Badia, però la família va marxar a viure uns anys a Osca i, en tornar, va començar a treballar al mercat.\nTanmateix, no va ser la mare qui el va introduir al tracte amb el públic, sinó el ramader que havia sigut el seu cap i que ara “és el meu millor amic dins el món de la carn”. Perquè, com reconeix, “a mi no em costa fer amics”, i potser per això durant el seu aprenentatge a una carnisseria de Barcelona va veure que valia pel tracte amb el públic, el que més li agrada de la seva professió. “Jo he fet amics a través del mostrador”, s’alegra, i diu que durant aquests anys li ha cridat l’atenció trobar-se en una roda de generacions barberenques: “tinc clientes que a mi m’han vist néixer com a persona, i em coneixen de tota la vida, i ara que ja tinc una edat me n’adono que conec nois que em vénen a comprar que jo he vist néixer”.\nAra bé, tot i que la seva feina li encanta, la seva gran passió és sens dubte el teatre, i confessa que “per la interpretació faria més d’una i més de dues bogeries”. Ferm defensor de la necessitat del teatre com a aprenentatge “per a totes les facetes de la vida”, creu que a Barberà hi hauria d’haver una escola teatral “amb professionals amb cara i ulls”, com els de l’Escola Municipal de Música, i pensa que hauria de ser assignatura obligada a les escoles.\nNavío, a l’entrada del Teatre Municipal Cooperativa | Pau Quintana\nTot i que sempre li havia cridat l’atenció, entre la feina, els nens i l’esport, la seva altra passió, no havia tingut temps, però un problema de salut ho va canviar tot: “amb 38 anys em va donar un infart, tres dies després de fer una Matagalls-Montserrat, i no és que em canviés la vida, però sí que vaig pensar que el dia en què em morís no podia pensar que m’hauria agradat fer una cosa que no hagués fet; amb el temps vaig dir que començaria a fer les coses que sempre havia volgut fer dins les meves possibilitats, i una d’elles era actuar”, explica.\nLa casualitat va decidir que quan la seva filla -també amant del teatre- havia d’interpretar “La Bella y la Bestia”, necessitessin figurants. Així va ser com la seva primera actuació va incloure’l a ell, els seus fills i la seva mare, i va decidir apuntar-se a Taula, la companyia de teatre municipal de Barberà a on segueix actuant. Llavors va sorgir l’oportunitat de participar a la representació de “Los Figurantes”, una obra que va canviar-ho tot.\n“Vaig començar amb una frase i vaig notar que se’m donava bé, que donava passos de gegant en el meu aprenentatge”, recorda amb il·lusió cap a Maria Eugènia, la directora del moment, que també li va permetre ser el protagonista a “Les bruixes de Salem”, la seva tercera obra i “em va donar ales”. “Va ser un èxit espectacular, van venir més de 600 persones a veure’ns en dos dies a Barberà”, explica.\nDes de llavors, no ha deixat de col·laborar amb Taula, tot i que també amb Monòlegs Solidaris, una associació teatral solidària de Barberà. Malgrat reconèixer que “sempre es pot fer més”, diu que “valoro molt l’espai que tenim les associacions teatrals a Barberà: ens cedeixen un espai professional, i el TMC, un dels millors auditoris del Vallès, per assajar”. Alhora, explica que també ha fet algunes feines per publicitat i comunicació, entre elles com a presentador del projecte Col·lectius, conjuntament amb l’Independent de Barberà.\n“Tot el que sigui interpretar, transmetre i comunicar em fascina, però en especial el teatre, perquè el contacte amb el públic és molt important”, i per això diu que no creu que valgués pel cinema. El que sí té clar és que gràcies a perseguir la seva “santíssima trinitat” -mercat, teatre i esport-, als seus 44 anys se sent com un jovenet, sempre amb ganes de més. Potser caldria prendre’n nota.\nFOTO PORTADA: Miguel Navío, a la porta del Mercat 11 de Setembre | Pau Quintana\n← Arriba el 23è Aplec de la Sardana al Teatre Municipal Cooperativa\nBarberà del Vallès acull dues noves jornades de donació de sang →\nLes subvencions i reduccions d’impostos per l’energia verda, eixos al Ple d’octubre\n26 d'octubre de 2020 26 d'octubre de 2020 Redacció\t0\nJa és Nadal a Barberà del Vallès\n13 de desembre de 2016 13 de desembre de 2016 Redacció\t0\n2 d'agost de 2016 Redacció\t0


"Casa Silvestre": una gemma amagada a Barcelona - Withfor\nPiscina privada i un frondós jardí amb vistes a la ciutat al barri de Sarrià.\nEn una extensió de 500 m2 hi ha aquesta casa de 400 m2 útils distribuïts en dues plantes, moblada i llesta per entrar a viure.\nLa zona de dia compta amb un gran saló-menjador amb cuina americana i electrodomèstics d’alta qualitat (SMEG, FRANKE, LG). Des d´aquest espai, es pot gaudir d´unes extraordinàries vistes. El saló té accés directe a la piscina i consta d´una acollidora xemeneia.\nLa zona de nit disposa de 5 habitacions dobles.\nA la casa hi ha un espai per al servei.\nLa seva ubicació és privilegiada. Al costat de la carretera de les aigües ia 3 minuts de l’estació de Peu del Funicular. Molt propera a les escoles internacionals Oak House i BF.\n*Capacitat per estacionar dos vehicles i possibilitat de llogar davant de l’habitatge.\nLloguer / 500 m² 5 Habitacions / 4 Banys


Els castells, una manera de construir societat\nValls. Diumenge, 27 de Octubre 2019. 19:20\nAvui a Valls, diada castellera de Santa Úrsula. I a la plaça del Blat s'hi ha vist una cosa que mai havia estat vista fins ara. I no un cop sinó dos. Primer ha estat la Colla Vella dels Xiquets de Valls i en la ronda següent la Colla Jove Xiquets de Valls. Uns i altres han carregat un castell inèdit en la història, el 3 de 9 net. O sigui, 9 pisos de tres persones amb només una pinya i no amb dues com és habitual, que és allò que en diuen folre.\nFeia anys que no veia tanta gent plorant de felicitat. L'esforç, la dedicació i el sacrifici que hi ha darrere d'aquesta brutalitat d'avui és tan gran que fa petit el castell, que és una construcció brutalment complexa tècnicament.\nPer fer-se una idea del que és una cosa com aquesta, sàpiga que en la ronda anterior, en la qu han aconseguit carregar el 3 de 9, la Joves ja ha estat a punt d'aconseguir-ho i amb solvència, però una indecisió de la canalla ho ha impedit. En la caiguda posterior ha pres mal una noia. Les assistències l'han tret amb llitera de la plaça per endur-se-la amb una ambulància. Aquesta noia ha tornat a plaça i ha estat al tronc que ha carregat el 3 de 9.\nAvui el fet casteller ha viscut una altra diada històrica que, a més, ha estat a Valls, on va començar tot. Però precisament avui, una jornada que per sempre més apareixerà a tots els llibres que parlin de castells, és un bon dia per parlar de diades que també són històriques, que no seran portada, però que engrandeixen el fet casteller. I expliquen el seu significat social.\nAvui els Laietans de Gramenet, una colla molt petita i modesta de Santa Coloma de Gramenet, han celebrat la tercera edició de “El Castell de Tothom”. I allà s'hi ha vist un castell dels anomenats de gamma extra. Però no, no ha estat cap 3de9 net, ni cap 2de8 net, ni cap 4de9 net, ni cap pilar de vuit amb folre i manilles (dues pinyes a sobre de la normal) dels que s'han pogut veure a Valls. No ha estat un castell que obrirà informatius, però ha estat de gamma extra perquè, amb el lema “Fem pinya contra la xenofòbia”, en la seva construcció hi han participat persones d'unes 40 nacionalitats diferents. S'ho imagina? 40 nacionalitats unides per aconseguir un objectiu comú. No troba que és molt bèstia, socialment parlant?\nEsclar que carregar un 3de9 net és històric i és una gran noticia que emociona i que escriu la història castellera amb lletres d'or, però la feina d'integració i de cosir la societat que fan aquestes colles grans però també els Laietans i moltes altres colles com ella, també fa història. La petita i humil història de qui treballa cada dia en silenci per fer un país millor i per a tothom.\nGracies Vella, gràcies Joves i gràcies Laietans.\nOpinió La censura contra el Barça-Madrid Iu Forn\nOpinió És 'indepe' Iker Casillas? Iu Forn


El Mediterrani, semifinalista de la Copa de la Reina - Línia Sants\nEl Mediterrani, semifinalista de la Copa de la Reina\nPau Arriaga|2021-04-12T19:23:29+02:0012 abril 2021|Sants-Montjuïc|Línia Sants\nLa lliga és l’únic front obert per a l’equip a partir d’ara. Foto: CEM\nEl sènior femení de waterpolo del Club Esportiu Mediterrani va quedar-se a les portes de la final de la Copa de la Reina, que es va jugar entre divendres i diumenge de la setmana passada a les instal·lacions del CN Sant Andreu. L’equip de Marc Comas, que va superar la ronda de quarts clarament contra el Rubí (17-2), cauria dissabte al matí contra el CN Mataró (10-9).\nEl Medi es va mantenir amb vida a la competició fins al tercer parcial de la semifinal, quan va encaixar un 4-2 que obligaria l’equip a remar contra corrent; de fet, en alguns moments fins i tot les de Sants-Badal van arribar a perdre de tres gols. L’intent de remuntada es va quedar en això, tot i la gran actuació de Roser Tarragó, autora de tres gols.\nAmb les dues copes ja disputades, l’atenció dels sèniors de waterpolo del Mediterrani se centrarà completament en les Divisions d’Honor. Els dos sèniors jugaran el pròxim partit aquest dissabte; el masculí de Jahzeel Martínez, que encara no ha guanyat cap partit en la segona fase, rebrà el CN Sant Andreu a les sis de la tarda, mentre que unes hores abans, a dos quarts d’una del migdia, les de Comas hauran jugat un enfrontament directe a la piscina del CN Terrassa.\nEL CN MONTJUÏC POT PUJAR\nUna catgoria més avall, a Primera Divisió masculina, el CN Montjuïc arrencarà també dissabte, a les set de la tarda, el seu camí cap a la Divisió d’Honor. L’equip, que ha tancat el primer tram del curs en la segona posició del grup B, jugarà una eliminatòria a doble partit contra el CN Rubí. En cas de superar els vallesans, se la jugarien contra el vencedor de l’eliminatòria Horta – Caballa.


Concurs de microrelats #LlibresTIC: Maig 2020, Smarthouse. | FUNDACIÓ BIT\nportada Activitats\tConcurs de microrelats #LlibresTIC: Maig 2020, Smarthouse.\nConcurs de microrelats #LlibresTIC: Maig 2020, Smarthouse.\nde Fundació Bit maig 4, 2020\nAquest mes continuem amb el nostre certamen de relats breus a Twitter (Microrelats en fil). Per aquest, la temàtica tecnològica escollida és #Smarthouse o internet de les coses.\nEl Certamen de microrelats es farà exclusivament a través de Twitter ja que aquesta xarxa social va crear moltes noves tendències, entre elles, la narrativa digital o tuiteratura. Els participants han d’escriure relats relacionats, o bé amb el desenvolupament, o bé amb l’impacte sobre la societat de les tecnologies. L’extensió màxima serà d’un fil de cinc piulades, incloent el hashtag #LlibresTIC. (Consultar les bases del concurs.). El jurat extern d’aquest mes serà Mariona Luis Tomás Directora Gerent de l’Institut d’Innovació Empresarial.\nTots els participants han de ser seguidors del compte de twitter @Dr_TIC i hauran d’enviar un missatge directe al compte de twitter @Dr_TIC indicant l’illa on resideixen i la categoria on participen: juvenil o adult.\nEl termini de publicació dels relats de la temàtica del mes comença el primer dilluns del mes i acaba el dia 25 de cada mes respectivament, per tant el termini del concurs de maig és de dia 4 a dia 25 de maig.\nHi poden participar les persones empadronades a les Illes Balears a partir de 13 anys. Tots els finalistes es trobaran el mes de juliol, on es lliurarà un premi tecnològic als guanyadors.\nSeguiu el twitter de Dr_TIC, des d’on s’anunciarà el primer dia hàbil de cada mes la temàtica del mes corresponent. També ho podeu consultar a l’AgendaTIC i al Facebook de Dr.TIC.\nEstam desitjant llegir els vostres relats més creatius.\nLa Direcció General d’Innovació, a través de la Fundació Bit, ha iniciat aquest projecte per divulgar la cultura tecnològica entre els ciutadans balears i fer créixer les vocacions científico-tecnològiques. (Tots els detalls del projecte Llibres TIC.)


Més de l'60% dels tràmits a l'Ajuntament de Castelló es fan per seu electrònica\nEl regidor Garcia destaca que la cita prèvia ha permès la reducció de l'espera per a l'atenció ciutadana.\nDes que es va implantar l'administració electrònica a l'Ajuntament de Castelló, el 2015, els registres i tràmits per Seu Electrònica ja són, a hores d'ara, el 62.11% de l'total. De fet, el regidor d'Atenció Ciutadana, Ignasi Garcia, ha assenyalat que "la posada en marxa de la seu electrònica ha suposat un pas més en la modernització de l'consistori que demostra que la ciutadania també vol relacionar-se amb el consistori de forma electrònica i còmoda ".\nEntre d'altres, l'administració electrònica permet que des de casa i en qualsevol moment la ciutadania pugui fer procediments administratius. "Això suposa evitar cues, estalviar temps i desplaçaments, i accedir a la informació que es necessiti quan es vulgui, més ràpid i més senzill", ha argumentat Garcia.\nL'edil Garcia també ha ressenyat el gran treball de personal de l'Ajuntament per adaptar-se a les noves necessitats de la ciutadania, a què el dia a dia de la pandèmia ha marcat ia la cita prèvia. "Des que vam traslladar l'atenció ciutadana a Palau de la Festa, al voltant dels 250 dies, s'han demanat més de 47.000 cites prèvies de les quals el 96% dels sol·licitants s'han presentat i han fet més de 60.000 registres", ha explicat Garcia.\nActualment, l'oratge mitjà d'atenció és de 7 minuts i 34 segons, "una reducció considerable que sense la cita prèvia no hagués estat possible, ja que sense esta sistema més de la meitat d'usuaris esperaven més de 15 minuts", segons ha informat el regidor responsable de la política d'atenció ciutadana a la ciutat.\nEntre moltes més, la ciutadania pot fer tràmits mitjançant la seu electrònica en temes com demanar un certificat d'empadronament; aportar documentacions, al·legacions o suggeriments; sol·licituds per celebrar matrimonis civils, utilitzar instal·lacions municipals, ocupacions de via pública, llicències de gual o llicències d'obres; presentar-se a subvencions i ajudes; avisos per temes de salut pública, etc.


Grandvalira se centra en atreure aquest estiu turisme espanyol i francès - Poble Andorrà\nLa temporada d'estiu comença aquest cap de setmana\nEls responsables de Grandvalira, Juan Ramón Moreno, David Hidalgo i Xavier Salinas, durant la presentació de les activitats d'estiu de l'estació.\n“Les coses comencen a millorar i això fa que puguem ser optimistes de cara a l’estiu”. Amb aquestes paraules, el director general de Grandvalira Nevasa, Juan Ramón Moreno, ha iniciat aquest dijous la presentació de la temporada d’estiu de l’estació, que ja a partir d’aquest cap de setmana s’encetarà de manera oficial. L’oferta, que se centra en activitats familiars a la muntanya i amb una clara aposta per la gastronomia, es destina enguany al turista de proximitat, principalment procedent del mercat francès i espanyol, ja que “seran qui ens aportin la immensa majoria dels visitants” tenint en compte la favorable situació epidemiològica d’ambdós territoris. “L’oferta que tenim és per a tots els públics. Hi ha per fer excursions, tenim refugis meravellosos per passar un cap de setmana, activitats de muntanya per a adults, i per a la gent jove que busca aventura també hi ha propostes”, ha afegit.\nUna de les principals novetats és que tots els forfets vàlids durant l’hivern (Grandvalira, Ordino Arcalís i Ski Andorra) també ho seran per a la temporada d’estiu pel que fa a l’ús dels remuntadors, i en aquesta ocasió, els visitants podran gaudir de diversos dies en diferents zones de l’estació, “què és una cosa que fins ara no havíem fet”. En aquest sentit, Grandvalira ofereix un producte que permet gaudir d’activitats i sortides a la muntanya en dies no consecutius, per la qual cosa també s’afavoreix l’arribada de turistes al sector hoteler. “La gent pot dedicar un dia sencer a fer les seves compres i l’endemà pot tornar una altra vegada a la muntanya”, ha manifestat.\nQuant a les previsions sobre l’arribada de turistes, Moreno ha recordat que a partir de l’agost del 2020 i fins a finals de temporada es va rebre un 40% de visitants més que l’any anterior, per la qual cosa “esperem que per les circumstàncies i la situació que tenim actualment puguem millorar aquestes xifres”. “El producte està pensat perquè la gent passi més dies i, per tant, segurament es notarà en el nombre de visitants”, ha indicat. Tot i això, des de la direcció de Grandvalira s’ha reconegut que serà “impossible” recuperar en un estiu “tot el que hem perdut en aquest hivern desastrós”.\nAixí doncs, tal com ha detallat el director general de Grandvalira Ensisa, David Hidalgo, dues de les principals propostes són el nou Centre d’Observació de la Marmota a Soldeu, uns itineraris que permetran conèixer millor aquests animals colonials que viuen a l’alta muntanya, i l’Explor Games al Mon(t) Magic Family Park, un joc d’aventura i reptes guiats per una aplicació mòbil que combina l’orientació en espais a l’aire lliure, les dinàmiques dels ‘Escape Room’ i els videojocs.\nA més, els allotjaments singulars d’Epic Andorra, amb la Borda Buno al Serrat i la Cabana Piolet i el Domo Lodge a Grau Roig, garantiran experiències úniques, mentre que l’oferta de restauració creix amb un nou ‘Food Retrac’ a Ordino Arcalís. Alhora, es mantenen els establiments tradicionals, com el restaurant la Coma, el restaurant Refugi Llac de Pessons a Grau Roig, als quals s’ha de sumar dos locals de referència com el Wine & Meat Bar by Jean Leon a Soldeu i el Roc de les Bruixes a Canillo.\nPer la seva banda, el director de desenvolupament de negoci de Grandvalira Saetde, Xavier Salinas, ha fet el repàs a totes les activitats dels sectors del Pas de la Casa, Grau Roig i Encamp, així com Ordino Arcalís. Amb relació al primer, Salinas ha exposat que “és una de les portes d’entrada més importants de Grandvalira i probablement del país”, i per aquest motiu, juntament amb el comú d’Encamp i tots els actors econòmics de la localitat, “hem obert el telecabina Pioners i el telecadira dels Isards, una aposta que ens fa molta il·lusió”. Amb relació a Ordino Arcalís, ha indicat que “seguim amb la gran aposta i la filosofia d’Andorra territori ciclista, per això es tancarà una vegada més el tram final de la carretera cap a la Coma”.\nAmb tot, des de Grandvalira són optimistes amb aquesta temporada. De fet, durant aquest passat cap de setmana “ja vam tenir un primer tastet” amb l’arribada al domini de prop de 300 persones. “Vam tenir una bona afluència tant dissabte com diumenge, i crec que al juliol trobarem unes millores importants perquè la gent ja ha tingut més temps de preparar-se i imaginar-se les seves vacances”, ha explicat Hidalgo.\nJoan Pau Miquel exposa les 'misèries' de la UIFAND i l'INAF amb BPA


Ximo Puig alerta que si es tomben els pressupostos, el País Valencià perdrà 1.000 milions d'inversió - Racó Català\nXimo Puig alerta que si es tomben els pressupostos, el País Valencià perdrà 1.000 milions d'inversió\nEl president de la Generalitat assenyala que els partits que rebutgen el projecte de comptes estatals hauran d'explicar la seua decisió als valencians\nEconomia 13.02.2019 10.15 h Diari La Veu\nPuig assegura que si es tomben els PGE del president Pedro Sánchez, "es determinarà quines són les eixides". / EFE\nEl president de la Generalitat, Ximo Puig, ha advertit que el País Valencià perdrà 1.000 milions d'euros si no tira endavant el projecte de Pressupostos Generals de l'Estat (PGE), sotmesos a debat a partir d'aquest dimarts al Congrés dels Diputats.\nEn roda de premsa amb motiu d'una reunió tècnica a Alacant sobre el Brèxit, Puig ha sostingut que "per a la Comunitat Valenciana és molt important que s'aproven els pressupostos" perquè "milloren la vida de les persones".\nPer això, ha demanat a la resta de partits polítics "que pensen en si milloren o empitjoren la vida dels valencians" i ha insistit que és "evident que si no s'aproven, hi haurà un cost econòmic greu de més de 1.000 milions d'euros".\nEn aquest cas, el president ha considerat que hauran de ser eixes formacions polítiques que impedisquen que isquen els comptes les que hauran de "donar compte" de la seua posició davant de la ciutadania. "Els Pressupostos Generals de l'Estat són bons per als espanyols", ha repetit el cap del Consell i líder del PSPV.\nPreguntat pel possible avançament de les eleccions generals al 14 d'abril si els PGE no segueixen la seua tramitació, Puig ha contestat que la política espanyola està marcada per la "volatilitat" i que cal anar "partit a partit", en referència al fet que primer cal veure què ocorre amb els Pressupostos.\nHa assenyalat que si es tomben els PGE del president Pedro Sánchez, "es determinarà quines són les eixides". En aquest punt ha volgut deixar clar que "no hi ha eixides automàtiques", en referència implícita a la possibilitat que hi haja comicis generals abans de les municipals i autonòmiques.\nSegons Puig, si no hi ha PGE, el president del govern espanyol haurà d'"avaluar" la situació "en funció de l'interés general i no d'uns quants que es van manifestar diumenge" convocats per tres partits de la dreta.\n13.02.2019 10.43 h \nJa, i fins quan es pot ajornar l'aprovació dels PGE?\n13.02.2019 15.46 h \nCap llei obliga a un govern a governar "si o si" amb presupostos. Ara, no tindre'ls obligar a copiar els anteriors presupostos i deiuxa en l'aire tot el que encara sha de fer. El tema es no vore si convoca o no eleccions, si no si les fa coincidir o no amb les locals i autonómiques.\nJa els han tombat, o sigui aue ja està.\n13.02.2019 15.53 h \nPer aixó he dit lo de la data. Eleccions aquest any sine die. El dubte es només, quan? Pregue per que no les fiquen al mateix temps que les autonómiques...per que la gent rarament vota diferent si es fan alhora...i si quan son en dies diferents.\n13.02.2019 19.39 h \nHe sentit que per l'abril.\n13.02.2019 11.00 h \nClar, i permanèixer dins d'Ñ us fa perdre encara més, però no veig que us queixeu d'això.\nPer cert, pensava que no èrem el mateix, València i Catalunya. Per què és la nostra responsabilitat sacriricar-nos per a reduir uns calerons al vostre espoli? Especialment quan la vicepresidenta Ó ens tracta com ens tracta.\ntitafred4 660 3  456\n*romandre a Ñ\n13.02.2019 12.26 h \nCert. Mercès company.\n13.02.2019 11.52 h \nJaume_I 15.725 11 120  8.183\n13.02.2019 12.08 h \nNO mos fareu valencians, que us petin! No el sentia parlar gaire quan es va aplicar el 155 aquest fill de gossa\n13.02.2019 15.47 h \nque imbécil que eres...\nPerot_lo_Lladre 1.120 12  1.232\n13.02.2019 12.14 h \nEls deuen voler per continuar oferint glòries a Espanya.\nFeloPV 95  119\n13.02.2019 13.55 h \nMés de cinc mil milions d'euros l'any se'n van, de les butxaques dels valencians a Madrid, i ja no tornen. No cal demanar les molles sinó voler el pa sencer (això és, la independència). La resta es fer rodar el hàmster de la (no) autonomia.\n13.02.2019 14.13 h \nDoncs intenteu convèncer el PP i C's perquè hi votin a favor. Mireu si és fàcil.\n13.02.2019 15.43 h \n13.02.2019 15.51 h \nTan legitim és fer valer els teus vots per a parar lleis com pressupostos, i avançar en els teus objectius (parle pels partits catalans a Madrid) com, des d'un punt de vista purament valencià, que, recordem, NO SOM al mateix estadi que la societat catalana, reclamar comptes per aquells que fan la seua i ens perjudiquen.\nTorne a dir-lo, el PV no és a la mateix sicutació ni social, ni identitaria, ni politica, ni economica que Catalunya. I aquestes paraules van seguint eixa clau. Si només es veu tot com si fòra Catalunya no entendreu mai res.\nFeloPV, de veritat veus al PV i a la seua societat demanant, ara, com a Catalunya, l'independència? De veritat? Confos desitjos amb realitat.\n13.02.2019 16.20 h \n1r: Aquest, de valencià, no en té res. És un sociata espanyol com l'Iceta.\n2n: Exacte. No som al mateix estadi, ergo no hem de jugar igual. No, no considero que pugueu venir a queixar-vos que mirem per lo nostre, precissament perquè no crec que siguem tot al món. Mirar per la independència de la part del territori que pots controlar és el primer pas i això és el que demanaria als valencians si els rols estiguessin intercanviats.\n3r: que aquest paio no ens pot demanar res i menys en nombre del PV, que és una rata espanyola com tots, coi!\n13.02.2019 16.16 h \nDoncs nosaltres mentre tinguem:\n-1200 ferits sense que els responsables vagin a presó\n-1 cop d'estat\n-20.000 milion d'euros robats\n-I la república no desplegada\nLA RESTA ENS IMPORTA UNA PUTA MERDA.\nAquesta hauria de ser l'actitud.\n13.02.2019 19.32 h \nNo ho veig, en absolut.\nAra bé, m'he cansat de fer-li el cul gros a l'Oltra. Entre l'independentisme i el numeret de Mó amb Puigdemont hi haurà un equilibri? El discurs nacionalista - valencianista (ni que siga moderat) va en retirada a Compromís.\ntio_cuc 1.671 13 936  434\n14.02.2019 09.24 h \nCulturalment som el mateix poble, socialment també perquè per tot arreu hi ha colonos castellans i no d'una o dues generacions. Políticament és obvi que no som el mateix. Jo sóc d'Alacant i al Vallespir m'han fet sentir com a casa i ells m'han reconegut al moment com català de l'altre costat de la frontera. Al nord d'Itàlia hi ha pobles que clarament són austríacs, però ells oficialment són italians. En canvi nosaltres estem barajats i dividits dins d'un mateix estat perquè no insteressa que ens identifiquem com "lo mateix", perquè quin problema hi ha amb que els valencians poguem sintonitzar TV3? O que formem part del nou canal de TV BonDia? Si hi ha diferències han estat provocades artificialment per l'acció política de l'estat espanyol amb ''l'estat de les autonomies". Mireu els castellans, malgrat tenir un estat que els ha dividit en bocins un castellà d'Albacete i un de Soria tenen claríssim que són castellans.


Moren 41 passatgers en caure un avió a l'espessa selva del Perú\n14 abril 2021 09:38\nEntre les víctimes mortals hi ha l'espanyola Eva M. Gonzalo Torrellas\nAgències | 25 agost 2005\nUn avió de la companyia àeria Boeing 737-200 s'estavellà la passada matina a l'espessa selva peruana i provocà la mort de 41 persones, entre elles una ciutadana espanyola.\nDel centenar d'ocupants de l'aparell sinistrat que viatjaven a la turística localitat d'Iquitos, 57 sobrevisqueren, segons confirmà ahir el portaveu oficial de l'aerolínia Tans, Jorge Beleván.\nLes inclemències del temps foren la causa de l'accident a la ciutat de Pucallpa, on una tormenta i el fort vent feren tremolar la nau fins estavellar-se en un bosc tropical d'aigües movedisses, a només sis quilòmetres de l'aeroport i després d'intentar un aterratge forçós. Fins al moment han estat recuperats 41 cadàvers. A l'avió hi viatjaven noranta-tres passatgers, entre ells diversos nins i setze turistes estrangers, a més de set membres de la tripulació.\nOnce nord-americans, dues italianes, una colombiana, un australià i l'espanyola Eva María Gonzalo Torrellas formen la llista de turistes estrangers que viatjaven en el vol que feia la ruta Lima-Pucallpa-Iquitos.\nLa passatgera espanyola, natural de Tarazona (Saragossa) i de 27 anys, viatjava acompanyada de l'australià Tomas Kirralee i resultà morta, segons confirmà ahir migdia el Ministeri d'Afers Exteriors.\nL'accident es produí l'horabaixa de dimarts (hora local) quan l'avió volia aterrar a la ciutat selvàtica de Pucallpa. Diversos dels supervivents coincidiren a apuntar que el descens cap a l'aeroport havia estat turbulent i que l'avió es partí en dos quan tocà terra. Els passatgers que viatjaven a la part de darrere de l'aparell foren els que tingueren més sort.


Francisco Umbral - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n11 maig 1932\n28 agost 2007 (75 anys)\nEl Mundo (1993–2007)\nEl Mundo (1989–1993)\nEl País (1976–1988)\nEl Norte de Castilla (1957–1968)\nPoesia, assaig i biografia\n20 novembre 2020 Anatomía de un Dandy\nMaría Teresa Gallego Urrutia (neboda)\nJorge Urrutia (nebot)\n(2000) Premi Cervantes\n(1999) doctor honoris causa per la Universitat Complutense de Madrid\n(1998) Premi APM al millor periodista de l'any\n(1996) Premi Príncep d'Astúries de les Lletres\n(1995) Premi de Periodisme Francisco Cerecedo\n(1990) premi Mariano de Cavia\n(1975) Premi Nadal de novel·la\nFrancisco Umbral, pseudònim de Francisco Alejandro Pérez Martínez (Madrid, 11 de maig de 1932 – Boadilla del Monte, 28 d'agost de 2007) fou un periodista, novel·lista, biògraf i assagista espanyol.\n2.2 Assaig i cròniques\nFrancisco Umbral - Francisco Alejandro Pérez Martínez\nNasqué l'11 de maig de 1932 a Madrid, si bé va passar la major part de la infància prop de Valladolid. Malaltís de mena, fou escolaritzat als deu anys tot i que fou expulsat de l'escola l'any següent pel seu mal comportament. Tot i això, l'infant era una lector compulsiu i autodidacte de tota mena de literatura.\nA Valladolid s'inicià en el món periodístic amb els seus escrits a la revista Cisne, i el 1958 passà a formar part del diari El Norte de Castilla gràcies a la promoció de Miguel Delibes. Posteriorment va treballar a la ràdio La voz de León i als diaris Proa i El Diario de León.\nEl 1961 va marxar a Madrid com a corresponsal i freqüentà la tertúlia del Café Gijón, on va fer amistat i fou protegit per Camilo José Cela, gràcies al qual publicà els seus primers llibres. Descriví aquests anys a La noche que llegué al café Gijón. En pocs anys es convertí, usant els pseudònims Jacobo Bernabéu i finalment Francisco Umbral, en un cronista i columnista de prestigi en revistes com La Estafeta Literaria, Mundo Hispánico (1970-1972), Ya, El Norte de Castilla, Por Favor, Siesta, Mercado Común, Bazaar (1974-1976), Interviú, La Vanguardia, etc., encara que fou conegut principalment per les seves columnes als diaris El País (1976-1988), Diario 16 (en el qual començà a escriure el 1988) i El Mundo, en el qual escrivia des de 1989 la secció Los placeres y los días. A El País va ser un dels cronistes que millor va saber descriure el moviment contracultural conegut amb el nom de la Movida madrileña. Alternà aquesta torrencial producció periodística amb una regular publicació de novel·les, biografies, cròniques i autobiografies testimonials.\nEl 1986 va ser candidat, al costat de José Luis Sampedro, a la butaca F de la Reial Acadèmia Espanyola de la Llengua, apadrinat per Camilo José Cela, Miguel Delibes i José María de Areilza, per a la qual fou finalment escollit Sampedro.\nLa seva qualitat literària ha estat donada per la seva fecunditat creativa, la seva sensibilitat lingüística i l'extrema originalitat del seu estil, molt impressionista, de sintaxi molt desimbolta, metafòricament complex i abundant, flexible per als matisos més esquius de l'actualitat, abundant en neologismes i al·lusions intertextuals d'una exigent qualitat lírica i estètica. Aquesta particularitat el feia especialment intraduïble i en conseqüència era un autor gairebé desconegut fora de l'àmbit hispànic. Francisco Umbral fou "un dels primers prosistes de la llengua espanyola del segle XX", segons Fernando Lázaro Carreter, i Miguel Delibes el qualificà, en el seu moment, com "l'escriptor més renovador i original de la prosa hispànica actual". Com a articulista practicà una espècie de costumisme antiburgès que no renunciava al jo més intensament romàntic i intentà donar al quotidià, en paraules de Novalis, la dignitat del desconegut, impregnant-se no poques vegades d'una desolada tendresa. Com a cronista polític Umbral feia gala, a més, d'una gran acidesa i mordacitat i d'una increïble intuïció per a captar l'epidermis oculta dels assumptes.\nEntre els molts premis rebuts cal destacar-ne el Premi Nadal de novel·la de 1975, per la seva obra Las ninfas; el Premi de la Crítica de narrativa en castellà per Leyenda del César Visionario el 1992; el Premi de Periodisme Francisco Cerecedo de 1995, el Premi Príncep d'Astúries de les Lletres el 1996; el Premi Nacional de les Lletres Espanyoles el 1997 pel conjunt de la seva obra i, finalment, el Premi Cervantes l'any 2000, màxim guardó de les lletres castellanes. Així mateix fou finalista del Premi Planeta el 1985 per Pío XII, la escolta mora y un general sin un ojo. El 2001 va obtenir el Premi Card de l'Associació de Dones Periodistes de Catalunya.\nL'any 2003 va sofrir una pneumònia que el va tenir a les portes de la mort i de la qual es va recuperar. Finalment va morir el 28 d'agost del 2007 a l'hospital de Montepríncipe, de la localitat de Boadilla del Monte (Madrid), d'una aturada cardiorespiratòria, als 75 anys.\nLas ninfas (1975, Premi Nadal de novel·la)\nEl día en què violé a Alma Mahler (1988)\nLeyenda del César Visionario (1992, premi de la Crítica)\nAssaig i cròniques[modifica]\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Francisco Umbral\n(castellà) Fundació Príncep d'Astúries, Premi Príncep d'Astúries de les Lletres 1996 Arxivat 2010-03-23 a Wayback Machine.\nCulminación de Montoya Premi Nadal\nTono Premi César González-Ruano\nEl metro de platino iridiado Premi de la Crítica de narrativa castellana\nManuel Vicent Premi de Periodisme Francisco Cerecedo\nEl amargo don de la belleza Premi Fernando Lara\nAntonio Buero Vallejo Premi Nacional de les Lletres Espanyoles\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Francisco_Umbral&oldid=28947669»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 25 des 2021 a les 05:26.


Dilluns, 27 abril 2020 09:52\nFoto: Ajuntament Rubí\nDes d’avui, 27 d’abril, es torna a reprendre a Rubí el servei de recollida d’aquells residus que no poden anar als contenidors de la recollida selectiva. La recollida es farà de dilluns a dissabte, en horari d matí i tarda i a 75 punts de la ciutat\nEl servei gratuït de la Deixalleria Mòbil s’ha tornat a posar en marxa avui per recollir totes aquelles deixalles que no van a parar als contenidors de la recollida selectiva.\nDe dilluns a dissabte i en horari de matí-tarda, els dos camions adaptats a aquestes deixalles cobreixen els 75 punts de la ciutat.\nS’aturen durant 50 minuts perquè els ciutadans portin residus com piles i bateries, envasos de productes de neteja, electrodomèstics, material electrònic, bombetes, roba i calçat, termòmetres, radiografies o tòners i cartutxos, entre d’altres. A cada parada trobareu un pal informatiu de color verd on s’indica el dia i l’horari d’aquell punt de recollida de la deixalleria mòbil.\nEn el cas que el material a reciclar siguin mobles o trastos vells el servei es fa a domicili. El telèfon perquè els vinguin a buscar al portal de casa teva és el Telèfon Verd (900 130 130 / 93 699 98 01 des del mòbil). També es poden dur directament a la deixalleria de Cova Solera.


PER CAMINS DEL BAGES: EL CÀNEM A MURA\nA Catalunya el conreu i la preparació (maceració i bregat) del cànem va començar a finals del segle XII, segons documents existents que així ho acrediten.\nMura no va ésser pas un dels primers productors d'aquesta fibra vegetal, ja que hem de creure que la seva producció era més aviat minsa; però tampoc no podem creure que fos solament simbòlica, ja que l'església de Mura o el senyor rector, en representació d'aquesta, tenia uns drets sobre la producció d'aquesta planta en forma de donacions.\nDel cànem també se n'aprofitava la seva llavor, que quedava un cop atesa la nova sembra de la plantació, ja que tenia i té una gran riquesa alimentària per a l'aviram. Es deia, en aquell temps, que quan les gallines menjaven aquest gra oliginós, augmentaven la posta d'ous.\nEl cànem, però, tenia una dificultat o perill molt gran, ja que els pagesos o bracers que treballaven a les basses per a fer la corresponent maceració, agafaven fàcilment la febre terçana.\nLa maceració es feia en una bassa propera al Puig de la Balma. Actualment és en desús, però en temps ja passats, però propers als nostres dies, treballava de valent.\nLa sembra es feia durant els mesos d'abril i maig i la recol·lecció era realitzada, més o menys, en el mes d'agost. S'hi empraven dos sistemes: segant les plantes o arrancant-les.\nCom la planta és dioica, si volien aconseguir el màxim de rendiment, tenint en compte la qualitat i la resistència de la filosa i al mateix temps obtenir la llavor madura, era necessari fer-ne la recol·lecció separant el mul i la fembra.\nUn cop macerades, les plantes de cànem eren posades a assecar-se al sol. Més tard, amb les bregadores, aparell que servia per a aixafar les cramuixes, d'on sortien les fibres o fils de cànem, que més tard es pentinaven passant-les per unes pues o pintes on quedaven retingudes totes les impureses, i també les restes de cramuixes. Feta aquesta operació, la fibra del cànem quedava llesta per ésser embalada.\nAnteriorment hem esmentat que l'església rebia un delme anual del cànem recol·lectat. El delme era un manat de cada deu obtinguts, un cop arrancats, espolsats i nets. El lliurament es feia directament al senyor rector, i la Consueta de Mura ens ho recorda amb les seves anotacions.\nAllà pels anys 1920-1930 encara es podien veure alguns petits camps amb cultius d'aquesta planta, però actualment aquesta especialitat és un senzill record de temps passats.


Covid-19 | Escola Germans Corbella\n2n A: Proposta d’activitats\nUs fem arribar la proposta d’activitats per aquests dies de quarantena.\nPrem la imatge per veure-la!\nÀnims i gràcies per la vostra col·laboració!\n2n, General, Portada conficorbella, Covid-19, Promoció 20-21 0\nAclariments autorització obligatòria\nDesprés dels dubtes que alguns/es de vosaltres ens heu manifestat en rebre l’Autorització de la gestió de casos i contactes Covid-19 de l’Agència de Salut Pública de Catalunya que us vam enviar ahir, volem aclarir-vos què implica el fet de signar-la.\nSom conscients que,… Llegeix més»\n1r, 2n, 3r, 4t, 5è, 6è, General, Infantil, P3, P4, P5, Portada, Primària Covid-19, Promoció 20-21, Salut 0\nJa tenim la Declaració responsable que us vàrem comentar a la reunió virtual de famílies del passat dia 8 de setembre.\nÉs obligatori que tot l’alumnat la porti complimentada i signada el primer dia per a poder accedir a l’escola.\nNo s’ha d’enviar als correu electrònics… Llegeix més»\n1r, 2n, 3r, 4t, 5è, 6è, General, Infantil, P3, P4, P5, Portada, Primària autorització, Covid-19, Promoció 20-21 0\n1r, 2n, 3r, General, Infantil, P5, Portada, Primària Covid-19, Glifing 0


Mòbils BiD: Viatge de prospecció a Alemanya\nDel 21 al 25 de juny, Amadeu Pons formà part d’un grup de bibliotecaris espanyols que es desplaçaren a Alemanya convidats per la Bibliothek & Information International (BID), l'entitat que agrupa les diferents associacions de bibliotecaris alemanys, amb l’objectiu de conèixer algunes biblioteques d’aquell país.\nFormaven el grup una dotzena de col·legues de l’Estat: responsables de biblioteques públiques (Salamanca i Terrassa), universitàries (Internacional de Catalunya i Múrcia), de recerca (CSIC), col·laboradors de ministeris (Cultura i Educació) i de les autonomies (País Basc).\nLa gestació d’aquest viatge tingué lloc a la fira del llibre de Leipzig d’enguany, on Espanya fou el país convidat (http://www.leipziger-buchmesse.de/). D’allà sorgí la idea que un grup de professionals espanyols visitessin una sèrie de biblioteques alemanyes.\nA més de la BDI, han col·laborat en aquesta activitat el Goethe Institut (una representant del qual també formava part del grup), el Ministeri de Cultura i FESABID.\nEl programa, molt ben organitzat pels col·legues alemanys, incloïa la visita a diferents biblioteques de Hannover, Lüneburg, Hamburg i Berlín. En total es visitaren unes deu biblioteques, de diferents tipus: públiques, universitàries, de recerca, parlamentàries i especialitzades. En totes elles el grup fou rebut per un responsable (generalment el director o directora) que després d’oferir les explicacions oportunes acompanyava el grup per les instal·lacions, i contestava amablement totes les preguntes que se li feien.\nCom a anècdota simpàtica del viatge comentarem que en una de les biblioteques especialitzades de Berlín ens vam trobar amb l’agradable sorpresa que un dels bibliotecaris que hi treballa és un antic alumne de la Facutat (Luis Aragón), el qual ja havia començat la seva experiència internacional quan era estudiant (el curs 1999-2000), i va gaudir durant un semestre del Programa Erasmus a Groningen.\nPel que fa a resultats pràctics per a la Facultat, Amadeu Pons va aprofitar el viatge per establir contacte amb cinc centres que possiblement vulguin acollir, a partir de l’estiu de 2011, estudiants de la Facultat dins del Programa de Pràctiques d’Estiu a l’Estranger. De moment només es tracta de contactes previs, que caldrà concretar amb ulteriors converses i gestions: per això preferim no desvetllar el nom d’aquests centres. Però sí que podem assegurar que es tracta de biblioteques de primer ordre internacional en les seves especialitats respectives.\nEn cas de concretar-se aquestes pràctiques, els alumnes que hi volguessin anar no caldria que tinguessin molts coneixements d’alemany, però sí que els seria necessari un bon nivell d’anglès. Caldrà esperar uns mesos per confirmar que aquests primers contactes es materialitzen en ofertes en ferm.\nA continuació, unes fotos de biblioteques visitades.\nLa Technischen Informationsbibliothek, de Hannover L'Ibero-Amerikanische Institut, a Berlín\nLa Bibliothek des Deutschen Bundestages, a Berlín La Universitätsbibliothek der Humboldt-Universität zu Berlin\nAlgunes altres fotos d'aquest viatge són disponibles a: http://www.flickr.com/photos/goethemadrid/sets/72157624391978110/.\nAquí, una altra crònica: http://blog.goethe.de/eurobib/archives/8-Studienreise-spanische-Bibliothekare-in-Deutschland.html.\nI aquí, un altre resum del viatge: http://web.archive.org/web/20101003093532/http://www.goethe.de/ins/es/mad/wis/gas/es6315682.htm\nPublicat per Amadeu Pons a dimarts, de juny 29, 2010\nEtiquetes de comentaris: Alemanya, Berlín, Hamburg, Hannover