Avant: El PP legisla contra la democràcia\nEl PP legisla contra la democràcia\nLa majoria absoluta del PP al Congrés espanyol ha convertit aquesta càmara en un veritable instrument de batalla contra els fonaments més bàsics de la Democràcia. Totes les reformes legislatives impulsades per la dreta espanyola constitueixen un atac obscè als principis teòrics de l’Estat de Dret i un atac a la Classe Treballadora sense precedents.\nEl PP està legislant obertament contra el poble i contra la Classe Treballadora. Està forçant la llei i la seva interpretació des d’una perspectiva profundament reaccionària i mercantilista, fins a convertir els drets i la Constitució que diu defensar en simple paper mullat. I tot ho està fent de manera planificada, calculada.\nLa Reforma Laboral va ser el primer obús del PP contra el poble i el dret. Aquesta ha esmicolat els ciments de la protecció social conquerida per la Classe Treballadora, donant carta blanca al gran empresariat per a imposar-nos unes condicions cada cop més properes a l’esclavitud.\nLes Retallades per decret en els Serveis Públics han colpejat les capes de població més necessitades d’ajuda social: aturats, desnonats, malalts crònics, disminuïts físics i psíquics, depenents, pensionistes.\nLa Reforma de la Sanitat ha comportat una dràstica retallada de recursos i ha castigat les classes populars en matèria de Salut Pública, imposant les bases d’una privatització sanitària, amb la implantació del copagament sanitari i la promoció de les mútues privades.\nLa Llei de Transparència ha consolidat la opacitat dels principals partits polítics i institucions de l’Estat, com la monarquia, sense introduïr mesures efectives contra la corrupció generalitzada.\nPer la seva banda, la nefasta llei Wert consolida un model classista i secular d’educació que esborra tot esperit crític i científic dels centres educatius, que converteix els estudis universitaris en un privilegi elitista per a les classes altes i que deixa sense futur als fills de la Classe Treballadora.\nAixí mateix, la Reforma de la Justícia elimina completament l’aspiració d’igualtat davant la llei, imposant desproporcionades taxes i tota una sèrie de mesures administratives destinades a perjudicar les classes més pobres.\nDe la mà del mateix ministre Ruiz-Gallardón, la reforma de la Llei de l’Avortament se’ns imposa des del fanatisme religiós i ataca de manera directa els drets de les dona treballadora.\nDes d’un altre àmbit, amb la Reforma de l’Administració Local s’ataca a la Democràcia des de la base, amb el pretext també de l’ajustament econòmic, tancant la porta a la participació ciutadana i a l’administració de proximitat, per a engrandir diputacions i organismes sense control democràtic directe i afavorir les privatitzacions.\nTambé el sinistre Montoro està reformant regressivament el sistema tributari, consolidant encara més un model d’impostos sobre el treball (IRPF) i sobre el consum (IVA), mentre s’afavoreix l’elusió de taxes als beneficis empresarials i al patrimoni i mentre es protegeix el frau fiscal de les empreses i les grans fortunes.\nLa Reforma de les Pensions suposa una important pèrdua de poder adquisitiu per als i les pensionistes, afavorint els plans de pensions privats, en mans de la gran banca, i abocant al desempar a les capes més vulnerables de la societat.\nPer acabar la feina, la imminent Llei de Seguretat Ciutadana ens arrebata el dret a la protesta contra totes les mesures tiràniques de la dreta reaccionària, criminalitzant la mobilització, la dissidència i l’oposició política, eliminant tot possible rastre de Democràcia.\nÉs de preveure que la Reforma del Finançament Autonòmic reculli el mateix ferum centralista i antidemocràtic de totes les reformes legislatives empreses pels reaccionaris espanyols fins al moment, filles totes elles del mateix projecte polític franquista que representa el PP.\nEl PP disposa d’una majoria absoluta que entén com una carta blanca per a imposar les reformes legislatives més polèmiques i, per si no fos prou, ha comptat amb el suport puntual de grans partits, com el PSOE, CiU i UPyD.\nComplir i afavorir amb fe religiosa un programa neofranquista és l’única constant del govern del PP, que compren el seu retorn al poder des de la perspectiva d’un Règim restituït.\nLa Classe Treballadora i el conjunt de la ciutadania de tot l’Estat Espanyol no podem acceptar unes reformes legislatives que no estaven el programa del PP i que suposen una veritable perversió de les lleis i un atac als principis democràtics més fonamentals.\nCal combatre les lleis del PP en tots els àmbits, políticament i des del Dret, al carrer i des de les institucions.\nCal, sobretot, seguir treballant en un Front d’Esquerres, Social i Democràtic, que, articulant-se des de la base i amb la Classe Treballadora al capdavant, planti cara a la profunda involució que se’ns imposa amb cada mesura legislativa d’aquest mal govern.


Raimon torna al carrer Blanc de Xàtiva per quedar-se amb la seva nova fundació | Cultura | EL PAÍS Catalunya\nRaimon torna al carrer Blanc de Xàtiva per quedar-se amb la seva nova fundació\nEl cantant i la seva dona donen obres de Tàpies i Miró, discos i llibres per a un centre cultural que s'instal·larà al convent de Santa Clara de la ciutat natal de l'artista\nValència 28 JUL 2020 - 11:42\tCEST\nXimo Puig, Annalisa, Raimon i José Luis Rodríguez Uribes, a la Generalitat valenciana. Mònica Torres\nUna de les cançons més íntimes i populars de Raimon comença així: “He deixat ma mare sola a Xàtiva al carrer Blanc/ Ma mare que sempre espera que torni com abans [...]” . És inevitable recordar-la amb motiu de la presentació aquest matí de la nova Fundació Raimon i Annalisa de la Comunitat Valenciana i el Centre Raimon d'Activitats Culturals, que s'instal·larà a la ciutat natal del cantant, no gaire lluny d'aquell “carrer Blanc”, al convent de Santa Clara. Resident durant la major part de la seva vida a Barcelona i més recentment a Xàbia, Raimon torna a Xàtiva amb 79 anys per deixar el seu llegat després d'abandonar els escenaris fa dos anys.\nEl cantant i compositor valencià, acompanyat de la seva dona Annalisa, ha explicat que la finalitat de la iniciativa és “deixar ordenat” el seu patrimoni, que consta d'obres de Tàpies i Miró i d'una notable discoteca i biblioteca. La pretensió és que sigui un lloc “viu” i “de referència”. El centre acollirà un teatre per a 250 persones i una biblioteca.\nI Raimon va fer cantar Ausiàs March\nL’últim ‘Al vent’ de Raimon\nRaimon i el seu inventari de vida\nRaimon va recordar els anys que no va poder cantar al seu poble (per l'oposició de l'Ajuntament, governat pel PP) i com el 2010 va aconseguir llogar el teatre “després de molts intents”. “Tots els records i experiències m'han fet millor com a cantant i com a persona”, ha assenyalat. “El meu caràcter és més de parlar del fet que del que es farà”, ha confessat Raimon, feliç de poder anunciar “una bona notícia” en temps de pandèmia. “Amb els anys vas perdent molta vida, la teva pròpia i la de les amistats”, ha assegurat, mentre agraïa el “compromís” de totes les institucions implicades per “portar a la pràctica” el seu desig.\nLes institucions són la Generalitat, el Ministeri de Cultura, la Diputació de València i l'Ajuntament de Xàtiva. Els seus principals responsables han firmat un protocol per posar en marxa el projecte. La intenció és crear un espai per “impulsar l'obra i figura” del cantautor valencià, una “icona de la lluita per la democràcia”, en paraules del president valencià, el socialista Ximo Puig. “Quantes vegades hem sentit dir a Raimon que tornaria al carrer Blanc?”, s'ha preguntat. De moment, no s'ha concretat la dotació pressupostària del projecte l'inici del qual es preveu dins d'aquesta legislatura\nEl ministre de Cultura, José Manuel Rodríguez Uribes, ha valorat la cooperació entre administracions que s'ha produït per posar en marxa del projecte i ha recordat que aquest dilluns es compleixen 50 anys anys d'un disc fonamental de l'artista, amb portada d'Antoni Tàpies, Per destruir aquell qui l'ha desert (1970), en el qual musicava poemes d'una figura central en la literatura en valencià, Ausiàs March.\n“No sé si mereixo ser fill predilecte de la ciutat, però sí que sé que Xàtiva és predilecta al meu cor”, va dir el 2015 l'artista. Segons ha rememorat avui l'alcalde, Roger Cerdà, “avui ha demostrat que aquelles paraules eren de veritat”. El president de la Diputació, Antoni Gaspar, ha agraït també el treball de la dona del cantant, Annalisa.\nTres milions per al Museu de Belles Arts\nEl ministre de Cultura i Esport, José Manuel Rodríguez Uribes, ha aprofitat també la seva estada a València per anunciar la immediata licitació d'una inversió de tres milions d'euros per al desenvolupament de l'entorn del Museu de Belles Arts valencià, a més d'haver mostrat el seu compromís de donar suport al Palau de les Arts i formar part del seu patronat quan uns nous pressupostos ho permetin. Uribes s'ha reunit també, al costat del president de la Generalitat Ximo Puig, amb representants de bandes de música de la Comunitat Valenciana per preparar la declaració d'aquestes com a patrimoni immaterial.


Sis de cada deu catalans cobren menys de 21.000 euros a l'any - Empordà\nACN 27.05.2016 | 16:38\nQuatres piles de bitllets de 5, 10, 20 i 50 euros ACN\nEl gruix de la població a Catalunya té rendes baixes i mitjanes. Vuit de cada deu contribuents cobren menys de 30.000 euros anuals, segons dades del 2013 facilitades a l'ACN pel Departament d'Economia. Sis de cada deu tenen una renda inferior a 21.000 euros i tres de cada deu ingressen menys de 12.000 euros a l'any. En canvi, només un 4% de la població té uns rendiments superiors a 60.000 euros, un 2% de més de 100.000 i un 0,45% percep anualment més de 150.000 euros. Aquest dijous, el president de la Generalitat, Carles Puigdemont, va apostar per rebaixar l'IRPF a les rendes més baixes, donant a entendre que intentaran introduir-ho durant la tramitació dels pressupostos.


Wangari Maathai, la petjada d'una dona africana | Sostenible\nWangari Maathai, la petjada d'una dona africana\nWangari Muta Maathai (Nyieri, Kenya,1 d’abril de 1940 – Nairobi, Kenya, 25 de setembre de 2011)\nEnginyer tècnic agrícola i periodista ambiental\nUna dona...un continent...una activista...una mare...una petjada. Wangari ens ha deixat. Però les seves idees, les seves accions, restaran per sempre per a les noves generacions.\nSer dona a l'Àfrica no és pas quelcom fàcil. Ella ho sabia i per això la seva vida la va dedicar entre moltes coses a dignificar les dones africanes i proposar'ls-hi quelcom tan senzill i tan complexe com plantar arbres per aturar la contínua erosió al continent.\nPodria dir que la vaig conèixer, encara que només fossin uns instants, però està clar que només vaig passar de puntetes per la seva personalitat tan gran. Vaig tenir el plaer de fer-li una entrevista mà a mà amb en Ramon Folch quan Wangari va visitar Catalunya el desembre de 1996 al Museu de la Ciència, durant la celebració del IV Simposi Internacional Una Sola Terra. L'entrevista es va publicar al suplement El Temps Ambiental del setmanari El Temps de gener de 1997.\nPodríem dir que les notícies que ens arriben del continent africà són sempre del mateix tipus: alarmes per sequeres i fams, guerres entre ètnies en un mateix estat, malalties que mermen galopadament la població...per això vodria parlar en aquestes línies sobre la figura de Wangari, una dona africana que va fer tot el possible per fer del continent una notícia positiva, una notícia d'un futur millor en què els africans fossin els protagonistes de la necessària transformació social i política i deixessin de banda anys de colonitzacions sobre el paper i sobre la realitat.\nMaathai, biòloga de formació -es va formar a Estats Units, Alemanya i Kenya-, va fer moltes coses de gran importància per als habitants del planeta i per al planeta mateix, i va rebre, entre d'altres, el Premi Nobel de la Pau 2004 (va ser la primera dona africana que va rebre aquest guardó), però potser una de les actuacions que més reconeixement li va dur va ser fundar el 1977 el Moviment Cinturó Verd (Green Belt Movement), que ha plantat més de 45 milions d'arbres a Kenya i també a d'altres països africans -per això era anomenada com a dona arbre- per tal d'evitar l'erosió del sòl. Les dones que els planten tenen una compensació econòmica per cada llavor arrelada que les permet sostenir la seva comunitat. Amb els anys els arbres també tornaran els esforços esmerçats en el seu creixement.\nPersonalment penso que és una molt intel·ligent forma d'intervenir per millorar l'alimentació de les famílies africanes, una alimentació que depèn majoritàriament de les dones, per evitar que el territori es degradi amb la deforestació i l'erosió. De fet és senzill, si les famílies africanes es conreen els seus aliments de forma ecològica en comptes de conrear per exportar, per tal de guanyar diners per comprar llavors, tractors, adobs i pesticides, la fam desapareix. Així de simple...i de difícil.\nWangari declarava al 1996 que "potser la falta de coneixement està en l'arrel dels problemes ambientals....és a partir de la ignorància que és més fàcil cometre tota mena d'errors". I ella lluitava contra aquesta ignorància, des de l'activisme, des de la Universitat a Nairobi, i més tard des de la política al seu país, Kenya, on va ser ministra de Medi Ambient i Recursos Naturals dintre del govern presidit per Mwai Kibaki.\nDins de la seva activitat feminista, va militar i presidir el Consell Nacional de Dones de Kenya.\nRespecte als problemes demogràfics, amb els que sempre s'etiqueta al continent africà, Maathai era clara: "Això és fruit d'una propaganda internacional...Àfrica no és Europa. Àfrica ha estat explotada perquè hem tingut governs que no han sabut fer-ho bé"...o que no els han deixat fer-ho bé, afegeixo. Com recordava Wangari, Àfrica és fruit d'una explotació de recursos continuada amb el beneplàcit dels governs africans. I afegia: "El que necessitem és cooperació entre la gent del Nord i la gent del Sud per acabar amb aquesta situació".\nSe'm fa un nus pensar en tots els africans que travessen deserts, tanques metàl·liques, estrets interminables i moren fins i tot a les seves aigües, i que potser si les tesis i propostes de Wangari calessin fort arreu, tot podria ser diferent...Serveixin aquestes paraules per deixar petjada escrita d'una dona que va emprar la seva energia en transformar la realitat del seu continent.


Presentació de l’Escola de Pastors (Manresa) – Escola de Pastors de Catalunya\nManresa el dimecres 9 de novembre, a les 5 de la tarda.\nDurant la xerrada tindrem ocasió de conèixer el model formatiu que aquesta escola porta a terme des dels seus inicis. Parlarem de la seva formació i els serveis que ofereixen, el seu funcionament intern i projectes. Alhora coneixerem els resultats de la feina que fan per tal d’afavorir el relleu generacional de la pagesia a casa nostra.\nComptarem amb la presència de la Laia Batalla de l’Escola de Pastors i l’acompanyaran alguns dels exalumnes que a dia d’avui ja tenen el seu ramat o treballen per altres i que ens aportaran el testimoni de la seva vivència formativa i d’inserció laboral.\nDurada i horari: dimecres, 9 de novembre de 17 a 18,30 hores.\nMés informació: neus@associaciolera.org. Tel. 938787035 / 672337305\nJornada "Iniciació a la tracció animal i aprofitament dels recursos forestals" Presentació de l’Escola de Pastors (Reus)


“De la Llotja a la Cuina” compta amb la col·laboració del Grup d’Acció Local Pesquer (GALP) Costa Brava i és una operació cofinançada pel Fons Europeu Marítim i de la Pesca.\nLa iniciativa té diversos objectius com són incrementar el coneixement de les bondats gastronòmiques del producte de pesca local i, per tant, la seva demanda i valor de mercat; prestigiar els restauradors incidint en l’ús del peix i marisc de la Costa Brava; valoritzar una sèrie d’espècies pesqueres seleccionades en particular així com el conjunt de la pesquera en general; i, especialment, posar en valor la feina dels pescadors.\nPer tal de tirar endavant “De la Llotja a la Cuina”, des de La Cuina de l’Empordanet, amb la col·laboració del GALP Costa Brava, s’ha treballat a través de tres eixos.\nEl primer descriu el vincle professional i necessari entre pescadors i restauradors. El que s’ha fet és emparellar 17 cuiners del col·lectiu amb 17 pescadors dels ports de Roses, L’Escala, L’Estartit, Palamós i Blanes. S’han trobat per intercanviar vivències i opinions referents als seus sectors professionals. A partir d’aquí, s’estan elaborant unes càpsules de vídeo de cada una de les trobades produïdes pel realitzador audiovisual Òscar Vall que es poden començar a veure al canal de YouTube de La Cuina de l’Empordanet i un reportatge fotogràfic a càrrec de Lluís Català que ja s’exposa en tres espais exteriors com són el Port de Palamós, la façana del Restaurant El Roser 2 de L’Escala, i el Centre d’Interpretació del Peix (MARAM), també a L’Escala.\nEl segon eix és la creació d’un llibret de receptes culinàries ideades pels xefs del col·lectiu. S’han triat 17 espècies pesqueres locals que es volen potenciar gastronòmicament, i cada una d’elles s’ha convertit en l’ingredient principal d’una recepta. Del llibret, que s’està editant, se’n faran 1.000 còpies que es trobaran a les llotges i a diferents peixateries de la Costa Brava.\nFinalment, també s’està treballant en la presentació del projecte, tant dels vídeos com de les receptes a través de demostracions en directe, a diferents escoles d’hostaleria de la demarcació de Girona. En concret, a l’Escola d’Hostaleria i Turisme de Girona, a l’Escola d’Hostaleria de l’Alt Empordà de Figueres i a l’INS Baix Empordà de Palafrugell. Aquestes visites tindran lloc tan bon punt comenci el curs acadèmic.


Sisbemessanapren: d’octubre 2015\nPublicat per Joan Baraldes a 10:40 5 comentaris: Etiquetes de comentaris: escalada. Vilanova de Meia., vies obertes\nAquest diumenge vam pujar amb l'Aina i l'Eduard a escalar la via que porta el seu nom. Per l'Eduard representava la descoberta de la zona de Malanyeu i el poder escalar en una roca de característiques molt especials. L'Amadeu ens va rebre a l'aparcament i tenia feina a anar saludant als molts coneguts que hi havia al costat dels cotxes. La zona estava plena de cordades i l'animació a la paret era total.\nQuan vaig obrir aquesta via, ara farà 5 anys, en el pas més difícil de la segona tirada hi havia un arbret que et permetia assegurar-te, tibar per fer el pas, i després posar-hi el peu a sobre. Un any després vaig veure que aquell arbret podria no aguantar una caiguda i vaig colocar-hi un parabolt a sota per protegir el pas. Ara l'arbret ja està mort i no hi és, el pas ha quedat molt difícil (6a+ ?) i cal penjar-hi un estrep per fer un A1 o bé pujar un parell de metres a la seva esquerra per una bavaresa.\nEn els darrers metres de la tercera tirada, a sobre de l'únic parabolt de la tirada, hi ha rebrotat una argelaga en una fissura que era la presa clau, i que no permet fer el pas per entrar directa a la reunió per la placa i cal flanquejar a l'esquerra.\nEn la propera visita haurem de netejar l'argelaga i revisar el pas de la segona tirada.\nl'Eduard fent el pas d'A1 a la segona tirada.\nArribant a la R.3 per una variant .\nFoto cim de la cordada.\nPublicat per Joan Baraldes a 16:56 2 comentaris: Etiquetes de comentaris: escalada. Malanyeu\nRessenyes del Xavi Diez. Nosaltres hi posem uns passos d'A0 a la primera tirada de la via Pirates.\nAquest dissabte tornàvem a Vilanova, i en concret al congost del Pas nou, a fer la via Pirates. Per accedir-hi comencem per una de les moltes vies d'escola que hi ha a la franja rocosa inferior i que, amb un grau amable, ens deixa a la primera feixa. Un cop allí hem de fer un flanqueig de 60m a la dreta i trobem les plaques que a peu de via anuncien els noms de les vies Piratas i Corsarios.\nCom que la via Corsarios ja l'havíem escalat, decidim començar per la via Piratas i ens trobem que quan s'arriba a una panxa desplomada que hi ha a uns 15m del terra, que se suposa que és un 5c, no hi veiem cap mena de color i hem de fer 2 passos d'A0 per poder-la superar. Aquesta primera tirada, deixant de banda els passos abans esmentats d'A0, és un 5c continuat que et deixa els braços ben inflats. La segona tirada te una sortida una mica estranya per poder superar una franja vermellosa i continua per una placa molt maca i de bona roca.\nUn cop a dalt fem un rapel de 60 metres i a continuació ens fiquem a la via Corsarios, que tot i tenir alguns passos de 5c es deixa fer molt millor i ens deixa un bon regust de boca.\nLa R.1 es compartida per les dues vies i en aquest punt es creuen.\nUn cop a dalt, fem de nou el rapel de 60m i, amb la feina feta, decidim fer un llarg flanqueig per aquesta feixa fins a trobar la via "ruta Filibusteros" 80m 4c que et permet pujar escalant al costat de les cordes fixes. Així coneixem millor la ruta de pujada i baixada d'aquella zona i de passada ens mirem possibles línies a equipar.\nEscalant una de les vies de la zona d'escola de la part inferior de la paret per poder arribar a la 1a. feixa.\nEl Toni iniciant la via Piratas.\nUn cop superat el difícil desplom (5c ???) que nosaltres vam fer en A0.\nSuperat el pas desplomat del inici de la 2a. tirada, escalem per una placa molt bona.\nEl Toni, iniciant la via Corsarios.\nLa via evita per l'esquerra la panxa de la Piratas que ens havia fet patir abans.\nLa sortida de la R.1 també és més fàcil en aquesta via.\nEscalant la 1a. tirada de la via Filibusteros.\nEl Toni a peu de la 2a. tirada, amb la corda fixa al seu costat.\nEl Toni començant a equipar una línia que ens ha de permetre començar a escalar des de la mateixa carretera i arribar a la carena, amb 5 o 6 tirades de placa discontinues, ja que estaran separades per les feixes d'aquesta zona.\nPublicat per Joan Baraldes a 11:08 Cap comentari: Etiquetes de comentaris: escalada. Vilanova de Meia.\nAquest diumenge per la tarda vaig quedar amb en Xavi Solà per anar a Malanyeu. Com que no teniem gaire temps i ell darrerament no pot escalar gaire, vam fer la via " Directa Carla Alarcón" una via equipada amb bagues i ponts de roca, i en la que unicament trobarem 2 parabolts al inici de la tercera tirada. Un cop a baix també vam fer la que puja a la seva esquerra i que te una tirada de 25m equipada amb parabolts.\nPublicat per Joan Baraldes a 12:15 Cap comentari: Etiquetes de comentaris: escalada. Malanyeu


Oportunitats de negoci al Vietnam - Foment del Treball\n21jun9:3011:00Activitat finalitzadaOportunitats de negoci al Vietnam9:30 - 11:00 Webinar por ZoomC =Foment del Treball,Internacional,Missions EmpresarialsACTIVITAT FINALITZADA\nVietnam va ser un de països que millor va contenir la pandèmia del COVID-19 el 2020, aconseguint assolir un creixement del PIB del 2,9%, un dels més elevats del món. Tot i això, dues intenses onades de contagis el 2021 van provocar una desacceleració fins al 2,6%, obligant a modificar l’estratègia de tolerància zero contra la pandèmia per passar a una política més flexible de reobertura. El 2022 la reactivació econòmica serà destacable per la reobertura després de la pandèmia, la deslocalització d’empreses manufactureres des de la Xina (i fins i tot des d’altres països com Tailàndia), i l’entrada en vigor de nous acords comercials com el RCEP i la consolidació de l’Acord amb la UE. Segons el FMI, podria créixer per sobre del 6% a mitjà termini.\nVietnam disposa encara d’un gran marge per continuar creixent a taxes elevades, aprofitant els costos reduïts de la seva mà d’obra, el gap tecnològic i la continuïtat del procés de reformes.\nA més, el consum intern creixent també afavoreix el dinamisme econòmic. Encara que la renda per càpita és encara modesta, la classe mitjana incipient està generant, cada vegada més, una important demanda de béns de consum i d’oci.\nVietnam és un país molt obert a l’exterior gràcies al seu potent sector manufacturer i a la intensa inserció del seu sector industrial a les cadenes de valor internacionals com a plataforma de fabricació intermèdia. La seva taxa d’obertura comercial va registrar el 2021 un 183% espectacular.\nA les exportacions més tradicionals (petroli, peix i marisc, cafè i altres productes agrícoles, confecció i mobles) s’uneixen exportacions de tecnologia mitjana cada cop més significatives a causa de l’interès de la inversió estrangera en la implantació de factories d’electrònica al país.\nPel que fa a les importacions, destaquen els components electrònics, amb prop d’un terç de les compres, seguits dels productes tèxtils, amb un 10%.\nL’obertura a l’exterior no impedeix, en tot cas, l’existència de certs inconvenients, ressaltats per l’OMC, que ha instat recentment el Govern a reduir encara més els tràmits burocràtics i augmentar la transparència dels procediments administratius.\nUn país com Vietnam ofereix oportunitats a tots els sectors, ja que a les infraestructures està tot per fer i la classe mitjana emergent és un terreny fèrtil per a béns de consum. Però aquestes oportunitats van acompanyades de barreres, irritants comercials que no totes les empreses tenen capacitat financera o paciència de suportar. Les empreses que decideixin posar rumb al Vietnam han de tenir molt ben investigat el mercat i conèixer on s’amaguen els esculls que amenacen la seva entrada, però de salvar-los es troben davant d’un mercat amb grans oportunitats.”\nRepresentant, Foment del Treball\n09:40 h. Presentació Vietnam i oportunitats de negoci\nSr. D. Néstor Santos Franco, Conseller Econòmic i Comercial, Ambaixada d’Espanya al Vietnam\n10:15 h. Preguntes i respostes\n10:45 h. Fi de la sesió


Col·laboració amb la Direcció General de Pesca i Afers...\nes de la Federació Catalana de Vela, s’ha estat treballant els darrers anys, conjuntament amb la Direcció General de Pesca i Afers Marítims, del Departament d’Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació, per garantir que les diferents activitats nàutiques-esportives dels Clubs i Escoles Afiliades estiguin sota la legislació definida pels diferents agents.\nL’any 2016 durant la reunió anual de Directors d’Escoles on hi van participar el Director Gerent Escola de Capacitació Nauticopesquera de Catalunya, Frederic Valls i la Responsable d’Afers Marítims, es van exposar els motius legals necessaris per donar-se d’alta com a Centre Nàutic i els possibles dubtes del procediment. Es va crear un model de memòria de Centre Nàutic per les Escoles Reconegudes de la Federació Catalana de Vela (adjunt), per tal de facilitar el tràmit i donar suport en la tramitació.\nAl 2017 durant la reunió anual de Directors d’Escoles, es va aprovar l’actualització del Reglament d’Escola de Vela Reconeguda, on d'entre altres punts vam incorporar l’obligació de ser un Centre Nàutic com també actualitzar aspectes de funcionament de les Escoles de Vela.\nAquest 2018, en les diferents reunions de Directors i Presidents s'ha compartir de nou la importància de fer el tràmit. En aquest enllaç públic podreu visualitzar tota la informació detallada: http://nautica.gencat.cat/ca/nautica-esbarjo/consultar_academies_nautiques/\nVolem recordar a tots els Clubs i Escoles de Vela Afiliats a la Federació que davant de qualsevol dubte que pugui sorgir procurarem d’assessorar-los de la millor manera possible.\nD’altra banda, aprofitem per agrair a la Direcció General de Pesca i Afers Marítims la col·laboració i la bona entesa que sempre han demostrat amb el nostre col·lectiu.\nLa UFEC i la SGE signen un conveni de col•laboració per ajudar a la viabiabilitat de les federacions\nGran actuació col•lectiva catalana als estatals amb argent de Maialen Noriega


Els Bombers superaren els 5.000 serveis durant el 2001\n29 setembre 2020 18:12\nSebastià Bennàssar | 28 març 2002\nEls Bombers de Palma varen realitzar durant el 2001 un total de 5.018, segons es desprèn de la seva memòria de gestió, la qual cosa suposa un increment del 12'26% respecte del nombre de serveis realitzats durant l'any 2000, i que foren un total de 4.470.\nPel que fa a incendis, es registraren un total 1.556 serveis, i foren els contenidors els que provocaren més intervencions (un total de 328 actuacions). Els bombers palmesans també varen intervenir en un total de 2.306 serveis d'auxilis i rescats, 113 dels quals es varen haver de fer amb víctimes implicades. En el decurs de la presentació de la memòria, el batle de Palma va explicar que l'any 2001 havia estat un any especialment dur per mor del temporal d'aigua i vent que el mes de novembre va assotar l'Illa.\nEl 92% dels serveis de l'any passat foren realitzats per un grup integrat entre un i set bombers i el nombre total de morts civils en els incendis, accidents de trànsit i laborals i els altres afers en què es varen intervenir va ascendir fins a un total de 29, cinc més que en el decurs de l'any 2000. En total es va disposar de 8'4 milions d'euros i de 223 professionals.


RP-50 Protector de superfícies poroses | RUBI Tools\nEl protector per a superfícies poroses RP-50 evita que les taques de refrescs, vi, oli, cafè, etc., Penetrin en els porus del material, minimitzant els possibles danys i facilitant la seva neteja posterior.\nA part de protegir contra les taques, el protector per a superfícies poroses RP-50 no modifica l'aspecte original de les superfícies tractades.\nEl protector per a superfícies poroses RP-50 és un producte hidro-oliofugant, d'alta qualitat, indicat per a la protecció de tot tipus de taques (tant en base aigua com base oli) en superfícies de mitjana i alta porositat, com ara la terra cuita , la tova, maons, formigó, pedra natural porosa i sense polir, etc.\nPot aplicar-se tant en exteriors com en interiors i gràcies a la seva estudiada formulació, no genera cap pel·lícula, permetent la correcta transpiració de la superfície.\nPer a una correcta aplicació del protector per a superfícies poroses RP-50, RUBI recomana seguir els següents passos:\n1. Abans d'aplicar el producte, la superfície ha d'estar neta i seca. Abocar el producte en un recipient net.\n2. Introduir el corró o la brotxa en el recipient i amarar de producte.\n3. En funció de la porositat del material, aplicar una capa abundant o diverses capes seguides fins a la gairebé saturació de la superfície.\n4. Tot i que el producte seca a les poques hores de la seva aplicació, es recomana deixar transcórrer el temps total de curat (24 hores) abans de transitar o posar en servei la superfície, a fi de garantir la màxima protecció.\nEl protector per a superfícies poroses RP-50 és un impermeabilitzant en base solvent amb una densitat de 0,87 kg / L.\nEl rendiment del protector per a superfícies poroses RP-50 és d'aproximadament 2-10 m² / L per materials molt porosos com el maó o el fang cuit i de 10 - 20 m² / L per pedres naturals i altres materials porosos. Nota: els rendiments són merament orientatius.\nRUBI recomana tenir en compte les següents precaucions per a una correcta i segura aplicació del protector per a superfícies poroses RP-50:\nEvita que les taques de cola, vi, oli, café, etc, penetrin als poros, facilitant la seva neteja posterios\nPer a terra cuita, toba, maons, formigó, pedra natural porosa sense polir.\nProducte hidro-oleofugante, d'alta qualitat, indicat contra la protecció de tot tipus de taques (tant en base aigua com a base oli) en superfícies de mitja i alta porositat com ara la terra cuita, toba, maons, formigó, pedra natural porosa sense polir, etc. Pot aplicar-se tant en interiors com en exteriors i gràcies al seu estudiada formulació no genera una pel·lícula, permetent la correcta transpiració de la superfície.\nAproximadament 2-10 m2 / L per materials molt porosos com el maó o la terra cuita i de 10 - 20 m2 / L per pedres naturals i altres materials porosos.\nStop a les taques\nReferències i Models per a RP-50 Protector de superfícies poroses\nProduct card :: difference 2747 days - Invert 0 - 1 significa que es menor que 0 - Available date :: 2014-11-10 10:52:45 RP-50 Protector superfícies poroses 25 l.\nProduct card :: difference 2894 days - Invert 0 - 1 significa que es menor que 0 - Available date :: 2014-06-16 10:52:45 RP-50 Protector superfícies poroses 1 l.\nProduct card :: difference 2870 days - Invert 0 - 1 significa que es menor que 0 - Available date :: 2014-07-10 10:52:45 RP-50 Protector superfícies poroses 5 l.


L'Estat, una «fàbrica d'independentistes» per una senadora del PSC | NacióDigital\nL'Estat, una «fàbrica d'independentistes» per una senadora del PSC\nper GironaInfo.cat, 3 d'octubre de 2012 a les 14:38 |\nLa senadora socialista de l'Entesa per Girona, Iolanda Pineda, ha acusat l'Estat de ser "la major fàbrica d'indepedentistes" a Catalunya però sobretot a les comarques gironines. Segons Pineda, el "maltractament" que rep la demarcació per part de l'executiu del PP és munició per a les postures més radicals.\nEl PSC assegura que el projecte de Pressupostos Generals de l'Estat (PGE) per a l'any 2013 són els més negatius de la democràcia per a les comarques gironines perquè la inversió ha caigut més d'un 80% respecte als darrers pressupostos dissenyats pel govern de Zapatero. "Es limiten a acabar projectes començats i maltracten Catalunya", ha afirmat aquest dimecres el diputat socialista Àlex Sáez.\nSegons el PSC, els pressupostos per al 2013 no compleixen els compromisos dels seus representants a Girona ni la disposició addicional tercera de l'Estatut. A més a més asseguren que condemnen la demarcació a recular fins a la cua de les inversions per zones de l'Estat.\nEl diputat Àlex Sáez i els senadors Rafel Bruguera i Iolanda Pineda han valorat el contingut del projecte de llei de pressupostos del govern espanyol i han assegurat que queda demostrat que "Girona no té cap importància per al PP" perquè torna a ser la demarcació "cuera" en inversions.\nEl PSC ressalta que la mitjana d'inversió per persona a l'Estat és de 225 euros i que a Catalunya aquesta xifra baixa fins als 167. A les comarques gironines, però, la inversió per persona només arriba fins els 149 euros. "Els governs socialistes van obrir un camí de correcció de les inversions a les comarques gironines. És cert que no les va corregir del tot, però el PP es desvia de les seves obligacions", ha afirmat Sáez.\nPolítica, PSC, independentistes, fàbrica, ser, estat, acusa, senadora, psc, major\nPer sobirà per sempre el 4 d'octubre de 2012 a les 11:54\nEsperem que en el futur repartiment d'actius torni a Catalunya tot el robatori sofert, proporcionalment a la aportació feta a la resta del estat, i que no ha estat corresposta. Catalunya haurà de fer-se forta en la negociació.\nPer Observador el 3 d'octubre de 2012 a les 19:34\nIolanda, reina, que això ja ho sabem. Ara perquè no fas servir el cap, penses una mica i et fas independentista? És demanar massa? Ai no, que ets socialista!\nPer Fibla el 3 d'octubre de 2012 a les 17:27\nDevant la magnitud del desastre, jo, del govern català, ja començaria a fer liquidació de comptes. No podem estar així ni unh any més... En pocs mesos ens quedarem amb la pell i els ossos ! No podem permetre que ens segueixin tractant per més temps de la mateixa manera.. Posem-nos les piles per a la lluita, ara, que els nostres fills ens ho agraïran !!! Independència !!!\nPer Anònim el 3 d'octubre de 2012 a les 16:18\nJo d'ells ja no invertiria ni un duro a Catalunya. Saben que de totes maneres ja és invertir a un altre país.\nUN PROCÈS DE DESCOLONITZACIÓ\nPer JJ el 3 d'octubre de 2012 a les 15:12\nL'estat Español sempra ha tingut Catalunya com una colonia, mentres la continuitat del regim d'ocupacio estaba asegurada es feien algunes inversions, les necessaries per mantenir el regim d'explotació de la colonia, ara que ja esta clar que el proces es irreversible, ja no cal invertir ni un centim, si inverteixen alguna cosa sera mes per dissimular i cobrar comissions que per cap altre motiu. Atenció perque ara estem parlant de inverseió presupostada, normalment a Catalunya nomes s'acopleix el 30%, (a Madrid el 110%). Si de la miseria que han presupostat n'executen el 15% ja podem llençar coets.


Que diu el PP que va per més (Maties Salom)\n2 min. 09/05/2015 00:51\n260x366 Fa quatre anys Bauzá venia il·lusió i valentia; ara va dient que “va per més”. / E. CALVO Fa quatre anys Bauzá venia il·lusió i valentia; ara va dient que “va per més”. / E. CALVO\nEl candidat Bauzá es va fer una de les darreres fotos de la precampanya amb uns taurons de fons, dilluns al Palma Aquàrium. Allà va començar a marcar distàncies amb l’únic partit amb el qual es podria arribar a entendre després de les eleccions i que, segons han llegit molts en l’enquesta del CIS, es nodrirà bàsicament dels escalivats populars, quin mal negoci.\nL’últim intent d’acostament del Partit Popular a la ciutadania, aquell ‘Gestió Bauzá’, que posava a disposició dels votants descontents un número de WhatsApp i una pàgina a internet on retien comptes, va concloure amb l’escarni generalitzat a l’estratègia de missatgeria instantània i una pàgina a internet on els populars treuen pit, entre d’altres, de les tres darreres temporades turístiques. A part d’això, els responsables del web han deixat quatre seccions amb signes d’interrogació (?) que, literalment -provau de clicar-hi- no duen enlloc. Són incògnites sense respondre.\nFa quatre anys, Bauzá venia il·lusió i valentia, en atrevir-se a sentenciar a mort -“erròniament”, va dir després- la llei de normalització lingüística i -“això és el que volia dir”, va aclarir- a prometre acabar amb el Decret de mínims. Atiar aquell foc en aquesta campanya només li servirà per perdre més vots dels que preveu la macroenquesta del govern espanyol. Ciutadans creixerà a les Balears gràcies a la crida a la rebel·lió lingüística feta per Bauzá. Podria haver estat d’una altra manera, sí, però el perfil del candidat al Parlament converteix C’s en un partit- fixie, que és com ara en diuen de les bicicletes de pinyó fix. Un concepte que a Mallorca sempre ha fet molta gràcia en la primera ullada, i després s’ha estimbat, que és el que passa quan algú agafa una fixie massa confiat i sense conèixer-la a bastament.\nAixí que, jugada ja en precampanya la carta dels hotelers i desactivada en pròpia porta la carta lingüística, el PP fa ara una campanya dient que van “per +”, que és com qui demana pròrroga a l’àrbitre. L’objectiu és ara que la nit del 24-M els deixi respirar (una mica) alleujats i sortir dient que no ha estat per tant. Que si el president en funcions pot pactar i governar, per ventura els taurons no li ho tindran tan en compte.


Igualtat des d'altres mirades | neussletter\nIgualtat des d’altres mirades\nPublicat el 12/06/2019 per EUSS Enginyeria\nEl passat dijous 30 de maig al matí, a l’espai de les Cotxeres del Palau Robert va tenir lloc la 21a sessió d’El Mirador Indiscret, una proposta d’esmorzar amb networking del col·legi de Publicitaris i Relacions Públiques de Catalunya (CPRPC), que en aquesta ocasió es va focalitzar en parlar del paper de la dona en publicitat amb el títol de “Women & Brands”.\nPer part de l’EUSS van assistir l’Olga Vendrell, rble. de Qualitat de l’EUSS; i en Joan Ramon Molero, rble. de Promoció i Comunicació i col·legiat del CPRPC.\nEs va posar la mirada en el rol que exerceix la dona en la publicitat i com ha anat canviant en els darrers anys. Cada cop són més les marques que estan trencant amb els estereotips. Aquesta visió es va fer des de tres punts de vista: el dels estudis de mercat sobre el paper del gènere en l’estratègia de marca, les creativitats i el media targeting; la resposta social explicant les tres possibles actituds: ignorar-lo, sumar-se o posicionar-se; i la perspectiva de marca que ha de seduir a tots els públics.\nA tall de resum el col·legi recull les impressions d’un dels assistents en un petit vídeo anomenat “El Micròfon”, que en aquesta ocasió va recaure en la figura del Dircom de l’EUSS, en Joan Ramon Molero.\nLa qüestió de gènere és un aspecte que d’un temps ençà està aterrant a molts àmbits, i l’enginyeria i els centres on es formen aquests professionals també són un exemple…\nConsciència de gènere a l’EUSS\nAquesta entrada s'ha publicat dins de Societat i s'ha etiquetat en Personal per EUSS Enginyeria. Afegeix a les adreces d'interès l'enllaç permanent.


Espanya conclou la missió d'evacuació a l'Afganistan - À Punt\nEl personal diplomàtic i militar que coordinava l'operatiu d'evacuació ja està a Dubai i arribarà a Torrejón de Ardoz aquesta vesprada\nInterior d'una aeronau de l'exèrcit espanyol que transporta als últims evacuats de Kabul, aquest divendres / Ministeri de Defensa\n27 d'agost 2021 - 10:03\nEspanya ha conclòs aquest divendres la missió a l'Afganistan i el personal que coordinava l'operatiu de retirada i evacuació dels col·laboradors ja està a Dubai i arribarà a la base aèria de Torrejón de Ardoz a les 16:45 hores, segons han informat fonts governamentals.\nEls dos avions A400 procedents de Kabul han aterrat a Dubai al voltant de les set del matí, i amb aquests dos vols conclou l'evacuació dels col·laboradors afganesos i de les seues famílies.\nEn aquests últims vols viatgen 81 espanyols que encara estaven a l'Afganistan, entre personal de l'ambaixada i militars, a més de 4 militars portuguesos i 85 col·laboradors afganesos d'Espanya, Portugal i l'OTAN.\nEn tot l'operatiu les forces armades espanyoles hauran evacuat un total de 1.898 afganesos que han col·laborat amb Espanya i amb altres països de la Unió Europea, de l'ONU i de l'OTAN. També han evacuat el personal de l'ambaixada espanyola a Kabul.\nD'altra banda, els Estats Units continuaran amb la missió d'evacuació a l'Afganistan tot i el doble atemptat suïcida de dijous a l'aeroport de Kabul que ha reivindicat el grup jihadista Estat Islàmic. Almenys hi ha 70 morts, entre ells 28 talibans, i 140 ferits. El president Joe Biden ha promés venjança contra els autors dels atacs i ha assegurat que defendrà els interessos dels Estats Units i de la seua gent.\nEl Regne Unit també continuarà amb l'evacuació del personal britànic i dels col·laboradors afganesos. Entre els països que han confirmat que no seguiran amb la repatriació per la perillositat de la situació estan França, Itàlia i Austràlia. Alemanya tampoc seguirà amb les evacuacions, però mantenen converses amb els talibans per a negociar possibles maneres d'ajudar els seus ciutadans.\n"Espanya no deixarà sol al poble afganés"\nEl president del Govern, Pedro Sánchez, ha assegurat aquest divendres que Espanya "buscarà vies" per a continuar evacuant a col·laboradors afganesos després d'haver donat per completada l’operació de repatriació i ha promès que no s'abandonarà a l'Afganistan, ara que els talibans controlen el país.\n"Espanya no deixarà sol al poble afganés", ha afirmat Sánchez en un missatge en el seu Twitter. "Seguim compromesos amb la defensa dels drets humans i la llibertat al país", ha afegit.


Segons FACUA, el problema d'escassetat d'oferta ha portat a pujades del preu de fins a un cent per cent\nActualitzada 13/01/2022 a les 17:55\nLa Comissió Interministerial dels Preus dels Medicaments, òrgan col·legiat del Ministeri de Sanitat del qual formen part altres ministeris i les comunitats autònomes, limitarà avui el preu màxim dels tests d'autodiagnòstic d'antígens.\nLa Comissió es reunirà en una trobada extraordinària a partir de les 10 hores per fixar un màxim del preu d'aquestes proves, que des d'abans de Nadal encadena setmanes de màxims de vendes davant l'escalada de casos de coronavirus, fet que ha tensionat el mercat fins a el punt de veure's reflectit en el cost.\nSi no s'ha fet abans, segons l'Executiu, és perquè abans calia resoldre el problema de l'escassetat. «El debat que teníem abans o durant aquest Nadal ha estat, sobretot, sobre l'oferta d'aquests tests; hi va haver un augment exponencial de demanda però oferta. Aquest tema ja està resolt; ara ens ficarem amb el control del preu del test d'antígens», va dir Pedro Sánchez dilluns passat.\nSegons l'associació de consumidors Facua, la manca d'aquests tests d'autodiagnòstic ha portat a pujades del preu de fins a un cent per cent; a través de l'anàlisi de 150 farmàcies a Barcelona, Madrid, Sevilla, València i Vitòria, va constatar preus que oscil·laven entre els 4,95 i els 10 euros.\nLa ministra d'Afers Econòmics i Transformació Digital, Nadia Calviño -un dels departaments que formen part de la Interministerial- va dir ahir que la intenció és abaixar el preu «el més possible perquè és una mica de primera necessitat», encara que «les comunitats tenen aproximacions diferents».\n«Ara és el moment, cal fixar preus. Jo he comprat a 7-8 euros i no pot ser. A més de la baixada de l'IVA ens hem d'assegurar que els productors i els intermediaris no tenen benefici extraordinari».\nEl PP ha demanat que el preu que fixi sigui de 2 euros i que es plantegi la gratuïtat d'aquestes proves per a qui no les pot pagar pel seu nivell de renda, mentre que Ciutadans aplaudiria la liberalització de la venda als supermercats a un preu d'entre 2 o 3 euros.\nDes de l'Executiu mantenen que la liberalització de la venda no és damunt la taula, sobretot, per una qüestió de seguretat.\nPerò les grans cadenes de la distribució com Alcampo, Carrefour, El Corte Inglés, Ikea o MediaMarkt insisteixen a oferir-se per vendre els tests d'antígens per facilitar així el repartiment entre la ciutadania i ajudar a combatre el tsunami de contagis derivats d'òmicron.\nSegons l'Associació Nacional de Grans Empreses de Distribució (Anged), que agrupa també Apple Retail, Bricomart, C&A, Conforama, Costco, Eroski, FNAC, Leroy Merlin, Tendam, Toys`R`Us, Sarton, Worten i Dufry, aquesta mesura «permetria distribuir de forma massiva els tests i abaratir substancialment el preu».\nMentrestant, el Consell General de Col·legis Farmacèutics ha aplaudit que per fi es limiti el preu perquè acabarà amb els augments «excessius» del cost i les tensions al mercat dels quals aquests professionals també han estat «víctimes».\nComenta el contingut : El Govern limita avui el preu dels tests d'autodiagnòstic


El CN SOS Bétera torna carregat de medalles del Masters d'Europa d'Alacant — Bétera, diari digital de l'Ajuntament de Bétera\nLunes, 29 de mayo de 2017 | Leída 196 veces\nEl CN SOS Bétera torna carregat de medalles del Masters d'Europa d'Alacant\nEls nadadors i nadadores del Club Natació SOS Bétera guanyen en diferents proves de les competicions del campionat d'Espanya i d'Europa que s'ha celebrat simultàniament el passat cap de setmana a la piscina de la Muntanya del Tossal d'Alacant i a la platja de Sant Joan. El relleu femení format per les nadadores: Alicia García-Martín, Meritxell Basté, Rebeca Rivero i Alicia Planells a la prova 4x50 obstacles (> 170 anys), quedà tercer d'Europa, convertint aquesta medalla en la primera de caràcter internacional que se suma al medaller del club beterà\nCrònica facilitada pel Club Natació SOS Bétera.\nDiumenge s'acabà el campionat Masters d'Europa, celebrat simultàniament amb el d'Espanya, a Alacant (piscina Muntanya Tossal) i a la platja de Sant Joan.\nAquest equip de més de 30 anys, han fet història, i ha dut el nom de Bétera als llocs més alts del medaller europeu.\nUs relatem els èxits obtinguts:\nEn les proves celebrades a la platja, tot i el mal temps i l'onatge:\n-La parella formada per Miguel Ángel del Barroi i Bartolomé Caballero aconseguí entrar a la final de rescat amb taula.\n-Miguel Ángel del Barrio lloc 11 a la final de taula (individual)\n-Meritxell Basté 2 classificada Europa corrent 2km en arena (40-49), 3 a esprint (40-49), 9 en carrera amb taula.\n- Luis Carrasco 4 Europa i 2 d'Espanya (50-59) 2 km en sorra.\nBartolomé Caballero (40-49) 2 Europa i d'Espanya en la prova de banderes. I 6 en esprint.\nRelleu esprint fem (> 110) 3 d'Europa: Meritxell Basté, Alicia García-Martín y Rebecca Rivero,\nRelleu esprint mes (> 150) 2 de Europa: Pablo de la Cuadra, Enrique Benet i Juan Cebrián.\nSprint relleus (+130): 5 d'Europa (Luis Carrasco, Miguel Aguilella i Bartolomé Caballero).\nEn les proves de piscina realitzades a la piscina Muntanya Tossal d'Alacant:\nEn les proves individuals destacar el sisè lloc aconseguit en la prova de 200 metres obstacles per Miguel Ángel del Barrio i Alicia Garcia -Martin en el 5 lloc de la mateixa prova\nMeritxell Basté 100 aletes 5 Europa i 1 Espanya. Meritxell subcampiona europea en la prova de 100 m socorrista relleus:\nCombinada fem (+170) or: Meritxell, Alicia García-Martín, Alicia planells i Rebeca Rivero\nLes mateixes nedadores van obtenir la medalla de plata, Arrossegament relleu 4x25 fem (+170), han establert rècord d'Espanya: amb un temps de 2'20''70.\nPaco Díaz, Bartolomé Cavaller, Miguel Ángel del Barri, i Miguel Aguilella (+170) en 4x 50 combinada campions Espanya i 5 europa ..\nTercer lloc Arrossegament relleu 4x25 mes (+200): Enrique Benet, Luis Carrasco, Pablo de la Cuadra i Juan Cebrián.\nEl Relleu femení format per les nadadores: Alicia García-Martín, Meritxell Basté, Rebeca Rivero i Alicia Planells a la prova 4x50 obstacles (> 170 anys), han quedat terceres d'Europa, convertint aquesta medalla en la primera de caràcter internacional que se suma al medaller del nostre club. Han fet història.\nEl Relleu masculí compost per Miguel Àngel del Barrio, Miguel Aguilella, Francisco Díaz i Bartolomé Cavaller en la prova 4x50 obstacles (> 170 anys), també han quedat tercers d'Europa.\nLlançament de corda:\nRebeca Rivero i Alicia Planells, 6es d'Europa i 4es d'Espanya\nJuan Cebrian i Kike Benet, quarts d'Europa i subcampions d'Espanya.\nPablo de de la Cuadra i Miguel Aguilella Campions d'Espanya i 5 ° d'Europa.


Egipte rera la barricada - Egipto tras la barricada: Històrica decisió judicial contra els abusos sexuals dels militars\nHistòrica decisió judicial contra els abusos sexuals dels militars\nEl Tribunal Administratiu ha decidit admetre a tràmit la demanda de la jove Samira Ibrahim contra els militars. El tribunal ha donat validesa al testimoni de la jove, qui va participar el passat 9 de març en una manifestació que seria reprimida per la policia militar. Aquesta abusaria sexualment d'una vintena de noies manifestants amb l'episodi conegut amb l'eufemisme, emprat pels militars, de "testos de virginitat". Samira Ibrahim va presentar-se valenta i, combatent tots els estigmes, va fer públic el seu cas. Avui un tribunal en dóna validesa, obre un cas històric contra el poder militar i senta precedent per evitar futurs abusos contra els i les manifestants.\nEnfront dels jutjats s'hi concentraven centenars d'activistes, alguns d'ells reconeguts com Ahmed Harara o la presidencialista Bothaina Kamel, que han marxat en manifestació cap al Tahrir per celebrar la històrica decisió judicial.\nUna decisió que surt pocs dies després que es fes públic l'alliberament de 28 encausats pels fets de Maspero que es trobaven en presó preventiva. Entre ells es troba el destacat activista Alaa Abd el Fattah, símbol de la lluita contra els judicis militars en convertir-se en el primer activista a e negar-se a reconèixer la legitimitat d'aquests tribunals sobre la població civil. Els fets de Maspero es remonten al passat 9 d'octubre quan una vintena de joves van morir a la fi d'una manifestació pels drets dels coptes. Tot i que la majoria de proves mostren la culpabilitat militar aquests acusen un grup d'activistes d'estar darrera dels fets. A Alaa, per exemple, l'acusen de robar armes i destrossar material propietat de l'exèrcit.\nI la cosa va de judicis ja que demà es preveu que es reprengui una nova sessió del judici a Hosny Mubarak i altres líders de l'antic règim, aquest cop sense presència televisiva.\nКак грамотно использовать остатки нагревательного кабеля\nDossier: Tunisia Factory, le cinéma tunisien à la Quinzaine des réalisateurs de Cannes 2018\nلنطبّق "ثقافة الشكر العملية" ونتشارك جميعا في تنظيف المطبخ والبيت\n¿Despidieron a Umesh Pandey, editor del Bangkok Post, por mala administración o presión política?\nArabia Saudí: Aterradora campaña de difamación contra defensores y defensoras de los derechos humanos de las mujeres\nالهيئات النوبية بالثغر تدعو لمؤتمر موسع\nEOHR welcomes the President’s pardon of 332 young prisoners including activists\nالمنظمة المصرية ترحب بقرار السيد الرئيس بالعفو عن 332 من الشباب مطالبة بالعفو عن جميع المحبوسين علي ذمة قضايا تظاهر\nجلسة حوار المبادرة المصرية حول التقاضي البيئي تصدر توصيات من أجل دعم دور التقاضي في حماية البيئة والسكان\nWhy are we teaching ?!


Jugar a fet i amagar amb la Constitució\nJugar a fet a amagar amb la Constitució\nSi algú té alguna reforma per proposar que la presenti i el gran guardià de les taules del 1978, Mariano Rajoy, li confirmarà si és assenyada\nDimarts, 06/12/2016 - 22:11\nEl primer dia de la Constitució de la XII legislatura ha servit per visualitzar com entenen de veritat el Partit Popular i Mariano Rajoy això de governar en minoria. En la qüestió de la reforma constitucional, els populars han evolucionat d’usar-la com a arma llancívola contra els altres a convertir-se en els seus únics custodis. El PP completa el seu propi cercle. Hem passat de l’agressivitat constitucional de l’aznarisme al paternalisme constitucional del marianisme.\nSi algú té alguna reforma per proposar que la presenti i el gran guardià de les taules del 1978, Mariano Rajoy, li confirmarà si és assenyada i raonable o bé una frivolitat i una ocurrència. Presentant-se com un pare savi i protector que ha de guiar els seus fills ben intencionats, però inconscients dels riscos de la vida, Rajoy guanya temps i aconsegueix, una vegada més, el que sembla ser el seu principal objectiu durant aquesta legislatura: levitar en un pla superior sobre els seus adversaris i competidors.\nConscient que la seva minoria li complica seguir utilitzant el text constitucional com a ariet enfront de qualsevol demanda o competidor polític, Rajoy ha decidit reciclar-lo com a muralla destinada a enfortir la seva posició. Ha quedat clar que els populars no mouran ni un dit per iniciar o facilitar la necessària actualització en el segle XXI de la globalització, els clons i els smartphones d’una Constitució escrita al segle passat, després de 40 anys de dictadura. Qui vulgui reformar-la que la porti per quadruplicat i la presenti al registre.\nProveït rere la seva muralla constitucional, Rajoy es disposa a resistir el setge i demorar els terminis jugant a fet a amagar amb la Constitució i tots els altres. Ell la porta i els altres, a córrer si no volen ser descoberts. Als socialistes pensa atrapar-los amb les seves contradiccions internes i la seva esquizofrènia federalista mentre administra la seva urgència per arribar a acords mentre renoven el seu lideratge. Als nacionalistes pensa delatar-los amb una combinació subtil de diàleg educat i partides dels Pressupostos Generals de l’Estat. A Ciutadans i Albert Rivera no els pensa donar ni l’oportunitat ni el gust de fer-se una fotografia com si fos Adolfo Suárez 2.0 i a Podem ni tan sols intentarà enxampar-los; com més lluny se’n vagi Pablo Iglesias, millor.\nMés enllà de l’habitual safareig sobre assistents i absents i el sadomasoquisme constitucional amb què alguns repassen la llista d’ajuntaments que no han celebrat la festa, el cert és que cada any més gent se situa o se sent fora del marc constitucional subministrat per la Constitució del 1978. Uns volen expandir els drets socials, uns altres, els polítics; uns volen una nova concepció de l’Estat, d’altres, un repartiment diferent de poders; uns demanen ser reconeguts i uns altres, ser protegits. En política, jugar a fet a amagar amb els problemes pot resultar entretingut i fins i tot rendible, però es corre massa risc d’acabar jugant sol.\nDia de la Constitució 2016: últimes notícies en directe\nDesunió independentista el Dia de la Constitució\nTemes: Dia de la Constitució Mariano Rajoy Constitució Espanyola PP


Alcoi crearà un observatori de l'habitatge sota la direcció de Podem | ARA Multimèdia\nAlcoi crearà un observatori de l'habitatge sota la direcció de Podem\nL'alcalde Toni Francés avança que entre les futures competències de l'observatori municipal es troba la de "buscar fórmules perquè els habitatges que encara no es troben al mercat puguen estar disponibles a un preu assequible".\nEscrit per Redacció 23 setembre 2019\nEl govern municipal ha cedit a Podem Alcoi la presidència del futur Observatori d'Habitatge, un òrgan què naix amb vocació de consens per a coordinar polítiques municipals i autonòmiques d'habitatge. Aquest acord naix arran d'un compromís adoptat pel govern en el plenari de juliol, i s'ha donat a conéixer durant la visita aquest dilluns del Vicepresident Segon del Consell, Rubén Martínez Dalmau, a la ciutat d'Alcoi.\nCristian Santiago, portaveu de Podem Alcoi, serà l'encarregat de presidit aquest ens, amb el qual es busca "donar una resposta àgil i ràpida a les necessitats de la ciutadania en matèria d'habitatge". Santiago ha comparegut en companyia de l'alcalde Toni Francés i del Conseller Dalmau, després d'una reunió que ha tingut lloc a la casa Consistorial. L'encontre ha servit per a repassar els diferents projectes que s'han dut a terme en matèria d'habitatge amb la inversió superior als 7 milions d'euros que el programa ARRU ha deixat en Alcoi durant els últims anys. També s'ha parlat sobre la tercera convocatòria del pla a la qual Alcoi aspira, i que amb la seua resolució durant el mes d'octubre donarà a conéixer la inversió que deixarà en la ciutat.\nPer tal d'intensificar aquesta entesa entre les dues administracions, Alcoi ja ha iniciat la posada en marxa de l'observatori de l'habitatge, que actualment es troba en la fase de constitució dels seus estatuts. Tal com ha recordat Dalmau, l'ens municipal treballarà conjuntament amb l'observatori autonòmic que ja existeix, i a partir dels quals es podran "crear sinergies per a assolir un habitatge de major qualitat i més sostenible".\nL'alcalde Toni Francés avança que entre les futures competències de l'observatori municipal es troba la de "buscar fórmules perquè els habitatges que encara no es troben al mercat puguen estar disponibles a un preu assequible". Una tasca per a la qual el primer edil parla de la implicació de tota la societat civil, des de promotors immobiliaris i constructors, fins a polítics i demandants d'habitatge.\nDesprés d'atendre els mitjans, la comitiva formada pel Conseller, l'alcalde i altres representants polítics, ha visitat una de les més de 370 de les vivendes rehabilitades recentment amb el pla ARRU, així com el solar a la placeta de les Eres on es plasmarà el projecte d'habitatges col·laboratius.\nAlcoi està experimentant importants canvis en l'àmbit de l'habitatge, on participem en la renovació i regeneració urbana. El vicepresident @rmartinezdalmau inicia la seua visita a la ciutat amb una reunió amb l'alcalde @tonifrancesp en l'@AjuntamentAlcoi. pic.twitter.com/9mXIXZaK9o\n— GVA Vicepresidència 2a (@GVAvicepres2n) September 23, 2019\n447.000 € per a rehabilitar els habitatges socials de la Plaça les Xiques\nComencen les demolicions a la placeta de les Eres per a poder construir habitatges socials\nL'ajuntament implantarà un servei de mediació per als barris més vulnerables d'Alcoi\nLa Fira Modernista també tindrà dinar solidari gràcies al Rotary Club Alcoy Font Roja 20 setembre 2021\nJ. Beneyto: "Si els terminis van com pensem, el dia 10 d’octubre celebrarem bous al carrer prop d’Ontinyent" 17 setembre 2021


Casasses rep el Premi d'Honor de les Lletres Catalanes | betevé\nEl poeta ha rebut el premi en un acte en què ell mateix ha anat interpretant fragments de la seva obra\nRedacció | dimecres, 21 d'octubre del 2020, a les 07.57\n(ACN).- El poeta Enric Casasses ha rebut aquest dimarts el 52è Premi d’Honor de les Lletres Catalanes amb què Òmnium Cultural el va distingir el mes de febrer d’aquest any. L’acte de lliurament s’ha convertit en un recital espectacle protagonitzat pel mateix Casasses al Palau de la Música. Casasses ha rebut el guardó de mans del vicepresident d’Òmnium, Marcel Mauri, en la tercera edició del guardó que se celebra amb el seu president, Jordi Cuixart, a la presó.\nEl poeta ha encadenat recitats de fragments de la seva obra, a manera de cronologia lliure de la seva trajectòria. Dels cinc “grans temes” en què es va endinsar en decidir que es volia dedicar “a això de les lletres catalanes” (amor, mort, llibertat, ‘ella’ i ‘invenció’), passant per les nits de recitals compartits amb Pascal Comelade, i fina a passatges d’autors de referència com Verdaguer.\nCasasses també ha llegit un petit poema que li va escriure Jordi Cuixart des de la presó. Un guitarrista, l’excèntric duet Don Simon & Telefunken o un grup de recitadors l’han acompanyat en diversos moments, i han fet de l’acte un espectacle marca de la casa del poeta.\nMés tard, en rebre el guardó, Casasses s’ha recordat del seu pare –i la seva vinculació precisament amb Òmnium i durant uns anys com a jurat d’aquest guardó– i també de Jordi Cuixart.\nL’escriptora i presidenta de l’Associació d’Escriptors en Llengua Catalana (AELC), Bel Olid, s’ha encarregat més tard de glossar la figura de Casasses i, en darrer lloc, el vicepresident d’Òmnium Cultural, Marcel Mauri, li ha lliurat el guardó (un trofeu amb les quatre barres i un còdol, que aquest any prové de les platges de l’Escala, a petició de Casasses).\nEntrevista a Enric Casasses a l’Àrtic\n— Òmnium Cultural — Palau de la Música Catalana — poesia — premis


Pla de Mobilitat - Ajuntament de Terrassa\nL'any 2000, a través del Pacte de Mobilitat, una quarentena d'institucions públiques i privades pactaven les línies mestres de la futura mobilitat a la nostra ciutat, els eixos bàsics de les quals eren la priorització de la mobilitat a peu, l'ús de la bicicleta i el foment del transport públic.\nDos anys més tard es va aprovar el primer Pla de Mobilitat Urbana de Terrassa i, al plenari del maig de 2017, es va aprovar el Pla de Mobilitat Urbana Sostenible de Terrassa de Terrassa 2016-2021.\nAquest vídeo mostra el resum del Pla de Mobilitat Urbana de Terrassa 2016-2021:\n> vídeo en castellà > video en anglès\nTerrassa, des de l'any 2002, disposava d'un Pla Director de Mobilitat Urbana per aconseguir una mobilitat sostenible i segura. La pacificació del trànsit amb la reducció de la velocitat, del soroll i de la contaminació atmosfèrica són objectius bàsics.\nEn els propers anys, disposar de més estacions de tren de Ferrocarrils de la Generalitat (FGC) i de Renfe, millorar i adaptar el servei dels autobusos urbans, així com prioritzar la mobilitat a peu i en bicicleta, ha de permetre tenir una ciutat amb millor qualitat de vida en el context de la qual ja s'apunta com la dècada del canvi climàtic.\nA continuació trobareu els documents del Pla de Mobilitat de Terrassa 2016-21, aprovats pel Ple de l'Ajuntament:\nDOC_I Memòria vol1 Diagnosi PMU Terrassa 2016-21 (17MB)\nDOC_I Memòria vol2 Propostes PMU Terrassa 2016-21 (7MB)\nDOC_II Programa d'actuacions PMU Terrassa 2016-21 (1MB)\nDOC_III Annexos vol1 Plànols PMU Terrassa 2016-21 (96MB)\nDOC_III Annexos vol2 InfoBase PMU Terrassa 2016-21 (7MB)\nDOC_III Annexos vol3 Participació PMU Terrassa 2016-21 (20MB)\nDOC_IV Estudi Ambiental Estratègic PMU Terrassa 2016-21 (4MB)\nDOC_V Síntesi PMU Terrassa 2016-21 (7MB)\nDOC_V Síntesi PMU Terrassa 2016-21 en castellano (7MB)\nDOC_V Síntesi PMU Terrassa 2016-21 in english (7MB)\nDOC_VI Resum Estudi Ambiental Estratègic PMU Terrassa 2016-21 (1MB)\nCalendari i pressupost de les actuacions\nTambé es pot consultar el resum del Pla de Mobilitat que es va presentar en el marc del Plenari de la Taula de Mobilitat a inicis de juny de 2016.\nPresentació resum del PMU Terrassa 2016-21 (24MB)\nLa pàgina web www.terrassa.cat/plamobilitat conté tots els documents que s'han generat durant el procés del nou Pla de Mobilitat i bones pràctiques de mobilitat d'altres llocs del món (vídeos, fotos o enllaços).\nA continuació es pot visualitzar el vídeo resum de la diagnosi del Pla de Mobilitat de Terrassa 2016-2021.\nConsulta l'antiga web del Pla de Mobilitat que conté informació de tot el procés de redacció.\nTaxa per a l'ocupació de les zones d'estacionament amb horari limitat (Zona Blava)\nAutorització per al servei de transport discrecional escolar\nPagament de la taxa d'inscripció a les proves d'obtenció de la Credencial de conductor de taxi\nProves per a l'obtenció de la Credencial de conductor de taxi\nNova instal.lació de pilones\nInformació del títol de transport integrat T-12


Acte de la Associació Jordi Comas - Associacio Empresaris Castell Platja d'Aro i s'Agaró\nActe de la Associació Jordi Comas\nUs convidem a la presentació dels Jocs Catalans d’Esport Adaptat i de l’Associació Jordi Comas, que tindrà lloc el pròxim 24 de maig de 2013 a les 19 hores en l’Auditori Mas Falet de Sant Antoni de Calonge.\nDurant l’acte es donarà a conèixer el programa de l’esdeveniment esportiu que se celebrarà a Platja d’Aro els dies 25 i 26 de maig de 2013. També es realitzarà la xerrada-col·loqui “L’esport adaptat i jovenil”, i la presentació de l’Associació Jordi Comas, per a la promoció de l’activitat física de persones amb disminució. Des de d’aquesta organització es du a terme el primer projecte d’implantació a Catalunya de models de negoci de turisme accessible i pràctica de l’esport adaptat de manera permanent i durant l’any.\nA la presentació hi assistiran, entre d’altres personalitats del món de l’esport, social i cultural:\nManel Estiarte, considerat millor waterpolista de la història i sis vegades olímpic.\nAlbert Estiarte, metge especialista en esport d’alta competició.\nFransesc Altarriba, President de la Federació Catalana de Tir amb Arc.\nDurant l’acte es retrà també homenatge al Sr. Josep Lluís Amador, Expresident de la FCDEF (Federació Catalana d’Esports de Persones amb Discapacitat Física), i al Sr. David Moner, President de la UFEC (Unió de Federacions Esportives de Catalunya).\nL’Associació Jordi Comas té com a principal objectiu és la promoció de la pràctica de l’esport adaptat entre els col·lectius de persones discapacitades físiques, psíquiques i orgàniques, així com el foment de mitjans que permetin la realització d’activitats físiques en família.\nJordi Comas (Juià 1945 – Platja d’Aro 2012), va ser President de la FOEG (Federació d’Organitzacions Empresarials de Girona) i va desenvolupar una important tasca en el desenvolupament del teixit empresarial gironí, alhora que va contribuir decisivament en l’avenç de Catalunya a nivell social.\nLLoc: Auditori Mas Falet 1862. Carrer Astúries, 11 – Sant Antoni de Calonge (Girona)\nLa capacitat de l’Auditori és de 1.000 persones. Us preguem, per tant, que ens confirmeu l’assistència per tal de poder-vos atendre correctament.\nUs preguem que en cas que no pugueu assistir, en feu la màxima difusió.\nOBJECTIUS DE L’ASSOCIACIÓ JORDI COMAS:\nL’adaptació i accessibilitat en l’àmbit turístic converteix el territori en un destí per a persones amb discapacitat permanent i/o amb necessitats especials, fruit de l’evolució (vellesa) o circumstàncies temporals (persones lesionades temporalment). Només a Europa es calcula que uns 37 milions de persones pateixen una discapacitat, una xifra que assoleix els 120 milions si tenim en compte a discapacitats, gent gran i persones amb circumstàncies temporals i permanents.\nEl procés de globalització implica necessàriament la unió d’esforços per a una diferenciació i especialització dels destins que resulta indispensable per al futur del territori.\nLes tipologies de discapacitat que abasteix cadascun dels grups són:\n· Persones amb discapacitat intel·lectual:\no Nivells intel·lectuals baixos (borderline) de diferents etiologies\n· Discapacitats Orgànics: malalts de leucèmia, oncològics, diabètics, etc\n· Malalts neurològics:\no Espina bífida\no Traumatismes cráneo-encefàlics\no Lesió medul·lar\no Esclerosi múltiple\no Paràlisi cerebral infantil\no Malalties neuromusculars\n· Persones amb discapacitat sensorial:\n· Persones afectades por trastorns de la conducta i del comportament:\no Problemes de concentració\no Problemes de memòria\no Problemes escolars\n· Malalties mentals:\n· Malalties de l’aparell locomotor\no Amputats (membre superior o inferior)\no Escoliosis intervingudes quirúrgicament\no Luxació congènita de maluc


ESTADES FORMATIVES A EUROPA PER ALUMNES DE FP I PQPI CURS 2013-14 | Programa Erasmus +\n← Els 4 alumnes d’electricitat que estan a Finlàndia fent pràctiques aprofiten al màxim la seva estada\nSOCIS COL•LABORADORS PROJECTE LEONARDO IES PASQUAL CALBÓ I CALDÉS 2013 →\nESTADES FORMATIVES A EUROPA PER ALUMNES DE FP I PQPI CURS 2013-14\nPublicat el 21 d'octubre de 2013 per admin\nGràcies als programes europeus d’aprenentatge permanent LEONARDO DA VINCI I ERASMUS els alumnes de Formació Professional i dels Programes de Qualificació Professional Inicial poden realitzar una estada formativa a un altre país de la Unió Europea durant el seu període de FCTs.\nEl centre participa des del curs 2001-2002 en els projectes europeus gestionats per la DGOIFP de la Conselleria d’Educació del Govern Balear, que cada any concedeix als nostres alumnes diverses beques per a fomentar la mobilitat europea dins la Formació Professional.\nDes d’aquest any el centre també sol·licita i gestiona beques ERASMUS pels alumnes de CFGS.\nAquest va dirigit a alumnes dels CFGM i de PQPI que tenen interès en dur a terme una part de les seves pràctiques (FCT) a l’estranger. En aquest cas, la Conselleria d’Educació defineix els Projectes ILLES BALEARS – LEONARDO DA VINCI.\nAmb el projecte actual els alumnes de CFGM poden dur a terme una estada de 4 setmanes mentre que pels de PQPI la beca és per a una estada de 2 setmanes.\nL’ajuda econòmica varia en funció de la durada de l’estada i del nivell econòmic del país de destí. També es pot sol·licitar una ajuda complementària si es justifiquen despeses de preparació lingüística (prèvia o en el país de destinació).\nDes del curs 07-08, els alumnes dels CFGS que vulguin fer una estada formativa a qualsevol país de la UE que formi part del seu període de FCT, ho han de fer a través de Programa Erasmus. Per això, és necessari que l’institut tengui la Carta Europea Erasmus.\nLes estades són de mínim 8 setmanes, dins el període de FCT, i l’ajuda econòmica màxima per aquest curs 2013-2014 és de 300 €/4 setmanes.\nEl nostre centre disposa de 3 beques de 3 mesos. Si hi ha més demanda s’haurà de sol·licitar beques dels projectes FP-ERASMUS que gestiona la Conselleria d’Educació. Aquest curs en principi serà a través del projecte FP-ERASMUS 2013\nOrganització de l’estada dels alumnes:\n– L’IES anomena un/a coordinador/a Erasmus i Leonardo i un/a tutor/a de mobilitat per a cada alumne/a o grup d’alumnes (si van a la mateixa empresa en el mateix període). També s’ofereixen classes de preparació lingüística (anglès) pels alumnes interessats els dilluns de 14 a 15 h.\n– El/la coordinador/a i/o tutor/a s’encarreguen de gestionar tota la documentació necessària, organitzar els viatges i l’estada i miren de trobar empreses d’acollida on els alumnes puguin fer les pràctiques. Els alumnes també han de participar en el procés de recerca d’empresa, allotjament i organització de l’estada.\n– Cada alumne/a ha sol·licitar la seva participació i preparar el seu currículum en l’idioma del país d’acollida.\n– Els principals documents són:\nDades de l’empresa, compromís de participació i designació del tutor/a de l’empresa.\nContracte a signar per l’IES i l’alumne/a\nAcord de formació a signar per l’IES, l’empresa d’acollida i l’alumne/a + Programa formatiu\nInforme de l’alumne/a\nAltres documents que és important que l’alumne/a prepari abans de l’estada són:\n– El DNI ha de ser vigent fins després de la data de tornada.\n– Convé també disposar del Passaport, també vigent durant tota l’estada.\n– L’alumne/a ha d’endur-se la Targeta de la Seguretat Social i la Targeta Sanitària Europea\nDurant la realització de l’estada hi ha d’haver una comunicació contínua entre l’alumne/a, el/la tutor/a del centre i el/la tutor/a de l’empresa d’acollida.\nUna vegada finalitzada l’estada l’alumne/a ha de portar el certificat de l’empresa conforme ha realitzat l’estada acordada i es fa una valoració de la mateixa:\n– L’alumne/a emplena un informe de valoració personal\n– El/la tutor/la del l’IES elabora una memòria i un informe econòmic.\nPer a la justificació de les despeses és necessari presentar:\n– Factura bitllets d’avió, bitllets i targetes d’embarcament a nom de l’alumne/a\n– Factures de transport de l’aeroport a la ciutat d’acollida\n– Factures d’allotjament a nom de l’alumne/a\n– Factures i tiquets de manutenció\nFINANÇAMENT BEQUES LEONARDO I ERASMUS CURS 2013-2014\nESTADES LEONARDO CURS 2013-2014 i CURS 2014-2015\nProjecte propi IES PASQUAL CALBÓ 2013 (del 1-09-13 al 31-05-15)\n20 beques per alumnes de GM i PQPI\nNúm. de beques\nDurada en setmanes\nMàx. 300 €\nEl centre avançarà a l’alumne el 60 % de la beca de manutenció i viatge abans d’iniciar la seva estada.\nLa resta es pagarà en tornar una vegada lliurada tota la documentació necessària.\n1. L’ajuda en concepte de manutenció correspon a la realització d’una estada formativa de quatre o dues setmanes complertes (cinc dies feiners per setmana) i inclou les despeses de manutenció, allotjament i desplaçaments locals.\n2. Per al càlcul de la subvenció final la durada comença el primer dia de l’estada formativa amb el soci d’acollida i en finalitza el darrer dia.\n3, En el cas que les despeses realitzades pels alumnes siguin superiors a les quantitats indicades en els punts anteriors d’aquest article, els alumnes i/o la seva pròpia família han d’assumir les despeses no cobertes amb la dotació inicial abans esmentada.\n4. Per justificar les despeses de preparació pedagògica, cultural i lingüística s’ha de lliurar la llista completa de participants que l’han rebut i confirmació de la preparació (o participació) signada pels participants.\nESTADES ERASMUS Curs 2013-2014 (fins 30-09-2014)\n3 beques per alumnes de CFGS\n900 €/ beca = 300 €/4 setmanes per viatge i manutenció\n(80 % abans de la partida)\n+ possible aportació complementària de l’estat (Futura ordre ministerial)


El Servei d'Ocupació. / ARXIU ANA\nAndorra la VellaL'any 2019, la remuneració mitjana mensual estimada pels ocupats era de 1.907,40 euros nets per a un treball de 39,9 hores setmanals de mitjana, excloent la cotització de la CASS, les comissions i les primes. Més concretament, els assalariats guanyaven de mitjana l'any anterior 1.795,58 euros nets al mes mentre que el salari mensual dels treballadors per compte propi era de 2.609,66 euros nets. El departament d'Estadística ha publicat aquestes dades corresponents al resultat de l'enquesta de forces del treball del 2019. Així, continuant amb els salaris, les dones guanyaven de mitjana 1.676,3 euros nets al mes i els homes 1.980,11, el que suposa una bretxa salarial aproximada de 230 euros mensuals. Després de l'anàlisi de la remuneració mitjana mensual estimada, des d'Estadística es destaca que els salaris més elevats es registren en treballadors per compte propi.\nD'altra banda, la taxa d'atur l'any anterior va ser del 2,1%, situant-se en els mateixos nivells del 2018 després de cinc anys consecutius de baixades. D'aquests, el 90,4% havien treballat anteriorment i en el moment de l'enquesta un 47,8% no tenien feina perquè havien finalitzat el seu contracte determinat. Els mètodes més freqüents per cercar feina són a través d'amics, parents o coneguts, o presentant el currículum directament a l'empresa i les ocupacions més cercades són la d'administratiu i la de treballador de serveis. Pel que fa a la taxa d'inactivitat de persones d'entre els 15 als 64 anys al 2019 va augmentar lleugerament 0,2 punts en relació amb l'any 2018 i es va situar en el 18,3%. Les persones inactives de 15 anys o més són majoritàriament persones jubilades o que cursen estudis o reben formació.


Cartes entre un matrimoni en guerra – Nostra Senyora Report\nPublicat en 11 Juny, 2020 11 Juny, 2020 a Espai Creatiu/Opinem Per Carla Brugarolas Marcos\nEn temps de guerra, les comunicacions entre el front i la metròpolis eren escasses, per això s’havia de dir molt, en molt poques paraules\nFa dies que no sé gairebé res de tu, espero i desitjo que estiguis bé.\nLes teves germanes i la teva mare sempre que em veuen em pregunten si he rebut notícies teves; ja no estic segura que dir per tal que no es preocupin. Estem totes molt amoïnades per tu, Henry. Cada nit prego per tots els combatents que esteu al front lluitant pel nostre país, perquè el Senyor us ajudi i us guardi. Moltes dones del veïnat m’expliquen, quan ens trobem com han quedat vídues, i jo no sé què respondre; desitjo amb totes les meves forces que aquest no sigui el meu cas.\nAbans que ho preguntis, la meva vida a Bristol han canviat molt amor meu. Poc després de la teva partida, va arribar una carta. En aquesta, William, em demanava si podria prestar els meus serveis en la fàbrica. Al principi, no vaig entendre perquè el capatàs de la fàbrica on treballaves em demanava la meva ajuda. Però, un cop li vaig respondre, em va explicar com necessitaven l’ajut de totes les dones de soldats per tal de continuar amb la producció d’armes. Ara, els telers s’han convertit en taules en les quals ens dediquem hores i hores a fabricar bales i diferents tipus d’armes. Sé que et resultarà estrany assabentar-te que el lloc en el qual solies treballar ara és totalment diferent; però, en els temps que corren, tota ajuda és poca.A partir d’ara cada cop que disparis una arma cap a l’enemic, vull que em recordis, i que sàpigues, que quan tornis a casa, tot tornarà a ser com abans.\nSuposo que t’estaràs preguntant com he estat aquests mesos sola. No et mentiré. El no veure’t al meu costat se m’ha fet dur; però he aconseguit tirar endavant. He après a administrar els meus propis diners, m’han ensenyat les altres dones de la fàbrica. Desgraciadament em paguen molt malament tot i que treballo dia i nit sense descans gairebé. Les meves companyes parlen sovint de sortir als carrers i cridar, per fer-nos veure i així aconseguir millorar les nostres condicions de treball, jo tinc por Henry, però no tinc altre remei; tinc les mans plenes de ferides i l’esquena que no em puc moure del mal que em fa per estar tot el dia dreta. Però sé que no és res comparat amb el que deus estar patint tu.\nTot és tan negre i trist per aquí, que sovint no em ve de gust llevar-me ni m’atreveixo a fer-ho, però al cap de poc, em ve al cap la teva veu, dient-me que ajudi a aixecar el país, i se’m fa impossible negar-me. Els sorolls de les armes i bombes cada cop són més freqüents. Al principi m’espantava però ara se’m fa estrany no sentir-ne.\nEls dies es barregen amb les nits Henry, em sento molt sola sense tu a prop meu.\nNo deixo de pensar en el dia en què ens retrobarem, i et prometo que se m’omplen els ulls de llàgrimes de felicitat i esperança. No hi ha nit que no m’adormi sense pensar en tu ni dia que em llevi sense recordar-te, i sé que a tu et passa el mateix.\nAquí acaba la meva carta Henry, és el meu torn a la fàbrica i no puc arribar tard.\nSé que estàs bé, el cor m’ho diu, però tot i això necessito saber de tu, necessito una de les teves cartes dient que estàs sa i estalvi.\nT’estimo i t’enyoro com mai ho he fet,\nOlivia. (Bristol, 19th September 1916)\nno et preocupis per mi, i digues a la mare que tampoc ho faci, ja saps com es posa quan alguna cosa se li envà de les mans; seria capaç de presentar-se al front. Acabo de rebre la teva carta, i vull dir-te que estic molt orgullós de que siguis tu la que ens ajudi a subsistir i a tirar endavant aquesta guerra en contra de l’enemic.\nAra mateix em trobo a prop de la ciutat d’Amiens, a França. Aquí, la batalla està sent molt dura. Ja portem més de dos mesos i cada cop costa més avançar en el terreny. He perdut molts companys i els ànims dels que romanem a les trinxeres estan baixos. Tot i això, no em privo de pensar en tú cada dia. I m’imagino el moment en el que pugui tornar a casa i et trobi esperant-me a la porta, tan preciosa com sempre.\nMentres t’escric, alguns dels meus companys estan sent enterrats. Ara mateix em dol l’ànima, i no sé com transmetre esperança cap a tú, si no me’n queda a mi. Se que he de lluitar pel meu país però a la vegada crec que la guerra no serà mai la solució, i els qui et diguin el contrari no són ni molt menys persones humanes.\nFa uns dies, a les cinc del matí, les tropes alemanyes van llançar una ofensiva en la nostra contra. Nosaltres no estàvem preparats, però vam aconseguir respondre de manera efectiva. Jo, estava a la primera línia junt amb en John, ja saps, el marit de la Phyl del tercer pis… Però, va haver-hi un moment en el qual em vaig donar la volta per a defensar a un company. I en el moment en el qual vaig tornar a donar la volta, un tret va sonar a l’aire, i l’únic que vaig poder veure era com la bala impactava al pit d’en John, i com ell queia de genolls a terra. Vaig córrer cap a ell, però ja era massa tard. És per això que necessito que informis a la Phyl quan puguis.\nHe de finalitzar aquí la carta perquè el paper a la trinxera escasseja, però m’acomiado demanant-te que tinguis fe i que no perdis l’esperança, perquè d’aquí poc arribarà el dia en el que pugui tornar a casa sa i estalvi.\nT’estima amb tot el seu cor,\nHenry (Amiens, 2 November 1916)\nCarla Brugarolas Marcos\nHola! Sóc la Carla, tinc 15 anys i estudio primer del Batxillerat Social a l'Escola Pia Nostra Senyora de Barcelona. Els meus esports preferits són el tenis i el pádel, però amb el que més gaudeixo veient és el futbol. M'agrada dedicar el meu temps lliure a llegir i a estar amb els meus amics. Els meus llibres preferits són els de Harry Potter, tot i que també m'apassionen les pel·lícules basades en aquesta saga.\nHola! Soy Carla, tengo 15 años y estudio primero de Bachillerato Social en Escola Pia Nostra Senyora de Barcelona. Mis deportes favoritos son el tenis y el pàdel, pero con el que más disfruto viendo es el futbol. Me gusta dedicar mi tiempo libre a leer y a estar con mis amigos. Mis libros favoritos son los de Harry Potter, aunque también me apasionan las películas de esta saga.\nHey! I'm Carla and I'm 15 years old, I study Batxillerat Social in Escola Pia Nostra Senyora in Barcelona. My favorite sports are tennis and pàdel, but the one I most enjoy watching is football. I like spending my free time with my friends or reading. My favorite books are Harry Potter, even though I also enjoy watching the films about this saga.\nAlgunes de les sèries a veure durant el confinament\nHistòria Anterior Previous post: Anna Farré: “La cultura es valora molt poc en el nostre país”\nPropera Història Next post: Anonymous ataca a Trump en plena ”guerra”


Apartment in Posedarje XI Posedarje Croàcia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 131 allotjaments a Posedarje.\nDissenyat tant per oci com per negoci, Apartment in Posedarje XI està situat idealment a Posedarje; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Apartment in Posedarje XI asseguren una estada plaentera als seus clients. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, habitació familiar.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Apartment in Posedarje XI és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Posedarje.


Audició de música antiga a la celebració de la festa de Sant Diego\nEl grup Speculum Musicae, que integren Montse Mercadal, Marina Plovins i Lore Arantzamendi, oferirà dissabte una audició per adornar la celebració de la festivitat de Sant Diego, a Alaior.\nEs tracta d'una proposta innovadora (estrena a Alaior i pràcticament desconeguda a l'illa) que es basa en cançoners medievals i rescata els temes polifònics dels segles XIV al XVI\nAquest treball és resultat de l'esforç realitzat per les components que van voler indagar i endinsar-se en l'estudi i assaig de les partitures antigues per experimentar amb la interpretació vocal, això és, esprémer les possibilitats de la música polifònica a capella.\nEn 2017 es va constituir, amb aquest objectiu, el trio "Speculum Musicae" on es combinen les tessitures de soprano (Lore Arantzamendi i Martina Plovins) i mezzosoprano (Montse Mercadal).\nEl seu repertori inclou peces de tota la música europea d'aquella època, passant per Gran Bretanya, França, Espanya i Itàlia i aprofundint en compendis com el Cançoner d'Upsala o el Manuscrit de l'Escorial o el Còdex de Montepellier.\nWilliam Holborne, William Cornysh, Palestrina, Antonio Lotti, Luca Marenzio, Domenico da Nola, Andrea Gabrieli, el pare Francesco Soto, Francisco Guerrero i Juan de l'Alzina són els autors que figuren en el repertori seleccionat.\nL'Ajuntament d'Alaior ha escollit aquesta audició per adornar la celebració de Sant Diego, i en entendre que la música de Speculum Musicae és adequada i contextualitza l'ambient en què va viure el sant sevillà i també el moment en què es va propagar el seu culte, després de la canonització.\nLa festa de Sant Diego és oberta a tot públic i consta també d'una xerrada oferta per la regidora de Cultura, sota aquest títol: "Ser o no ser. La sort d'un recinte conventual", que versarà sobre els usos singulars i especials que han tingut alguns convents dedicats a Sant Diego (dins d'una xarxa extensa), després de la seva desamortització i també el repartiment dels" panets de Sant Diego "amb el que s'ha recuperat una antiga tradició del poble.