L’òrgan auditor de la Generalitat Valenciana ha analitzat 44 contractes de l’entitat pública per un valor total de 19,6 milions d’euros\nUna promoció d'habitatge públic a Benaguasil (València).\nL’Entitat Valenciana d’Habitatge i Sòl (Evha) només indica una puntuació per als aspectes subjectes a valoració a l’hora d’avaluar els contractes que adjudica, “sense que en cap moment s’expressen les qualitats o les característiques de les ofertes que emparen les puntuacions”, indica l’informe de la Sindicatura de Comptes, fet públic dimecres. “La conseqüència d’aquests defectes seria la nul·litat d’aquests informes per falta de motivació i dels altres actes successius que en són conseqüència directa i immediata”, adverteix l’òrgan auditor de la Generalitat Valenciana.\nL’informe també ha detectat que passa una cosa semblant amb els contractes d’obra: “La fórmula matemàtica que serveix per a quantificar les ofertes subjectes a valoració mitjançant paràmetres objectius no permet, d’una manera raonable, que la importància relativa concedida a l’oferta econòmica siga efectiva i no garanteix el compliment d’una utilització eficient dels fons d’Evha”.\nL’auditor públic recomana que no siga una única persona la que faça els informes de valoració de les ofertes per als contractes d’“especial rellevància econòmica”. A més, els plecs tècnics i la resta de la documentació han d’anar signats i datats per la persona que els fa i no amb una simple referència genèrica al seu departament. L’informe també recomana que l’entitat pública empresarial no utilitze contractes menors “per a cobrir els desfasaments temporals que hi ha entre els moments en què un contracte no menor haja acabat i se’n formalitze un altre de nou amb el mateix objecte”.\nEl registre en l’inventari de béns immobles de promoció pública “no s’ha sustentat en cap document justificatiu respecte dels béns concrets que s’han traspassat en adscripció”. Així doncs, afirma l’informe de la Sindicatura de Comptes, “no es pot determinar amb seguretat que els béns que Evha té registrats en el seu inventari siguen tots els que realment degueren haver-ho sigut en el moment de l’adscripció”.\nLa Sindicatura ha analitzat 44 contractes de serveis, subministrament i obres per un valor total de 19,6 milions d’euros. El director general de l’Evha, Alberto Aznar, va formalitzar una comunicació interna per “esmenar les deficiències anteriors” quan va conéixer el preesborrany de l’auditor de la Sindicatura de Comptes. L’empresa, que desenvolupa les polítiques de la Generalitat en matèria d’habitatge i administra el parc públic, ha implementat part de les recomanacions expressades per la Sindicatura en el seu informe anterior. Evha ha modificat el seu reglament orgànic i funcional i ha posat en marxa un “sistema de coordinació adequat amb l’Advocacia de la Generalitat”.\nEl contracte pel qual el PP va privatitzar l’Hospital de Torrevella no preveu sancions per deficiències en el servei\nLa Policia posa 555 sancions a la Comunitat Valenciana el primer dia de les noves restriccions


Classificació per al Campionat de la CONCACAF 1989 - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nClassificació per al Campionat de la CONCACAF 1989\n16 seleccions de la CONCACAF va jugar la classificació per al Campionat de la CONCACAF 1989. No obstant això, la FIFA va negar la participació de Belize per deutes que aquesta selecció tenia amb la FIFA.¡\nHi va haver dues rondes:\nPrimera ronda: Canadà, Hondures, El Salvador, Estats Units i Mèxic, els cinc millors equips segons la FIFA, van avançar directament a la segona ronda. Els deu equips restants van ser emparellats per jugar eliminatòries a doble partit. Els guanyadors van avançar a la segona ronda.\nSegona ronda: Els deu equips van ser emparellats per jugar eliminatòries a doble partit. Els guanyadors es van classificar per al torneig.\n17 d'abril de 1988, Georgetown, Guyana - Guyana 0 - 4 Trinitat i Tobago\n8 de maig de 1988, Port of Spain, Trinitat i Tobago - Trinitat i Tobago 1 - 0 Guyana\nTrinitat i Tobago es va classificar per a la Segona Ronda amb un marcador global de 5-0.\n30 d'abril de 1988, L'Havana, Cuba - Cuba 0 - 1 Guatemala\n15 de maig de 1988, San Marcos, Guatemala - Guatemala 1 - 1 Cuba\nGuatemala es va classificar per a la Segona Ronda amb un marcador global de 2-1.\n12 de maig de 1988, Kingston, Jamaica - Jamaica 1 - 0 Puerto Rico\n29 de maig de 1988, San Juan, Puerto Rico - Puerto Rico 1 - 2 Jamaica\nJamaica es va classificar per a la Segona Ronda amb un marcador global de3-1.\n19 de juny de 1988, St. John's, Antigua i Barbuda - Antigua i Barbuda 0 - 1 Antilles Neerlandeses\n29 de juliol de 1988, Willemstad, Antilles Neerlandeses - Antilles Neerlandeses 3 - 1 (prò.) Antigua i Barbuda\nLes Antilles Neerlandeses es va classificar per a la Segona Ronda amb un marcador global de 4-1.\n17 de juliol de 1988, San José, Costa Rica - Costa Rica 1 - 1 Panamà\n31 de juliol de 1988, Ciutat de Panamà, Panamà - Panamà 0 - 2 Costa Rica\nCosta Rica es va classificar per a la Segona Ronda amb un marcador global de 3-1.\n24 de juliol de 1988, Kingston, Jamaica - Jamaica 0 - 0 Estats Units\n13 d'agost de 1988, Saint Louis, Estats Units - Estats Units 5 - 1 Jamaica\nEstats Units es va classificar per al torneig amb un marcador global de 5-1.\n9 d'octubre de 1988, Ciutat de Guatemala, Guatemala - Guatemala 1 - 0 Canadà\n15 d'octubre de 1988, Vancouver, Canadà - Canadà 3 - 2 Guatemala\nEl marcador global va ser de 3-3, i Guatemala es va classificar per al torneig pel valor doble dels gols marcats fora.\n30 d'octubre de 1988, Port of Spain, Trinitat i Tobago - Trinitat i Tobago 0 - 0 Hondures\n13 de novembre de 1988, Tegucigalpa, Hondures - Hondures 1 - 1 Trinitat i Tobago\nTEl marcador global va ser d'1-1, i Trinitat i Tobago es va classificar per al torneig pel valor doble dels gols marcats fora..\n1 d'octubre de 1988, Willemstad, Antilles Neerlandeses - Antilles Neerlandeses 0 - 1 El Salvador\n16 d'octubre de 1988, San Salvador, El Salvador - El Salvador 5 - 1 Antilles Neerlandeses\nEl Salvador es va classificar per al torneig amb un marcador global de 6-1.\nMèxic va ser desqualificat per jugar amb jugadors majors a un torneig juvenil, per la qual cosa Costa Rica es va classificar per al torneig automàticament.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Classificació_per_al_Campionat_de_la_CONCACAF_1989&oldid=27287767»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 24 maig 2021 a les 08:58.


plaestanydigital.cat | Banyoles Televisió - L'Home dels Nassos es passeja per primera vegada pel centre de Banyoles\nL'Home dels Nassos es passeja per primera vegada pel centre de Banyoles\nDiu la tradició oral que el darrer dia de l’any apareix un l'Home dels Nassos, un personatge mític que té tants nassos com dies té l'any. L’Associació Banyoles Comerç i Turisme ha volgut recuperar aquesta tradició tan arrelada en altres indrets del país i l’Home dels Nassos s’ha passejat pel centre de la capital del Pla de l’Estany per primera vegada aquest dilluns 31 de desembre.\nLa iniciativa s’emmarca dins la programació que, sota el títol “Banyoles és Nadal”, ha volgut fer arribar l’esperit d’aquestes festes a tots i cadascun dels racons de la ciutat però especialment als carrers més cèntrics per tal d’ambientar la zona comercial i incentivar les vendes als establiments locals. Així doncs, s’ha organitzat una cercavila que ha recorregut bona part del centre de Banyoles amb l’Home dels Nassos al damunt d’un carruatge, seguit de la Xaranga Bufatramuntana de Figueres que ambientava musicalment l’activitat. Un repertori de nadales i una vintena de temes variats de rock, disco dels 70, pop dels 80 i cançó infantil s’ha pogut escoltar al llarg del recorregut.\nLa comitiva ha arrancat a la Plaça de les Rodes i ha seguit pels carrers Canat, Neptú, Ponent, Barca, Vallespirans, Baldiri Reixac i Passeig de la Indústria, fins arribar a l’Ajuntament de Banyoles. Des d’allà s’ha dirigit cap a la Plaça Major, carrer Mercadal, Sant Martirià, Sant Antoni, Valls i Santa Maria abans de tornar a la Plaça Major. Allà hi ha hagut els discursos de les autoritats i balls improvisats de la mainada que s’hi ha anat aplegant i que ha rebut caramels de part de l’Home dels Nassos. La iniciativa pretén tenir continuïtat de cara a l’any vinent.


La Fundació presenta el seu treball a l’Intergrup per la Pau i la Llibertat al Sàhara - Ulls del món\nUlls del món > Notícies > La Fundació presenta el seu treball a…\nLa Fundació presenta el seu treball a l’Intergrup per la Pau i la Llibertat al Sàhara\nPublicat el 22 de juliol de 2010 | 10:00 am\nUlls del món ha presentat aquest dimecres, 21 de juliol, el seu treball de cooperació oftalmològica als campaments sahrauís davant de l’Intergrup per la Pau i la Llibertat al Sàhara, òrgan creat pel Parlament de Catalunya i integrat per un membre de cada grup parlamentari i per representants d’entitats i organitzacions.\nLa presentació ha anat a càrrec de la coordinadora del programa Ulls del Sàhara, Bibiana Ruberte, en el marc de l’última sessió de la legislatura, durant la qual s’han dut a terme trobades mensuals. L’acte l’han seguit amb interès una vintena de membres de l’Intergup, que han felicitat a Bibiana Ruberte per la tasca que Ulls del món duu a terme als campaments. També s’ha pogut seguir en directe a través del canal de televisió per Internet del Parlament (www.canalparlament.cat).\nS’han pogut conèixer els resultats assolits per la Fundació als campaments en el període 2001-2009, entre els quals destaca la formació d’un metge sahrauí en l’especialitat d’oftalmologia, la capacitació de la plantilla d’oftalmologia, la dotació de les consultes i tallers d’òptica de les wilaies i la reducció de la prevalença dels defectes refractius i patologies oculars a través de l’enviament de 64 comissions mèdiques.\nBibiana Ruberte ha explicat també les línies estratègiques del programa Ulls del Sàhara 2010-2012, que té com a objectiu donar suport a les actuacions programades per la contrapart local per tal d’atendre les necessitats oftalmològiques i òptiques de la població, especialment pel que fa a la formació i prevenció.


Saps quin és el principal valor de la mediació? #SetmanaMundial2021\nEls resultats de l'enquesta revelen una gran igualtat entre les opcions millor valorades\nJa coneixem l'ordre de rellevància que els col·legiats de Barcelona atribueixen als valors de la mediació. Els resultats de l'enquesta han estat molt ajustats, especialment entre les tres opcions més votades. Els valors de la mediació seran protagonistes de la Setmana Mundial que se celebrarà el proper dia 19 d'octubre al Teatre Nacional de Catalunya (TNC). L'esdeveniment es podrà seguir també en directe a través de Mediario TV, el canal de continguts audiovisuals de el Col·legi.\nAl llarg d'una setmana, els col·legiats de Barcelona van expressar les seves preferències entre una llista de 10 valors associats a la mediació i de la qual vam informar en l'anterior edició de Mediario News. Els participants van ordenar assignat 10 punts a la valor que van considerar més representatiu i 1 a el menys rellevant. A més, també van poder afegir nous valors a la llista.\nLa professionalitat és el valor més votat pel col·legiats, encara que només separat per cinc punts del segon, l'honestedat. A més distància se situa el compromís. Aquests tres valors completen, per dir-ho d'alguna manera, el quadre d'honor dels principis que, segons el parer dels col·legiats de Barcelona, defineixen els mediadors es assegurances.\nLes posicions quarta, cinquena i sisena d'aquest rànquing són, per aquest ordre, per la transparència, la proximitat i l'empatia. Sens dubte, valors essencials per poder generar una relació sòlida amb partners i clients. El decàleg el completen: la confiabilitat (setena posició), la lleialtat (vuitena posició), l'esperit de millora (novena posició) i, finalment, l'adaptabilitat.\nA més, els col·legiats de Barcelona van afegir alguns valors més a la llista com la valentia, la bondat, la humilitat, la sinceritat, la gratitud i la responsabilitat. Tots aquests valors seran tractats en el debat de CEOS de la Setmana Mundial i els més votats tindran un protagonisme especial.


Estiu a La Selva de l’Aventura\nTot i que amb aquestes altes temperatures sembla que l’estiu hagi arribat fa varies setmanes, la realitat és que acabem d’entrar en aquesta estació. L’estiu és temps de lleure, de gaudir amb família i sobretot, d’estar a l’aire lliure.\nA La Selva de l’Aventura disposem de vàries opcions per a tots els gustos i edats. I tot, enmig d’un bosc entre el Parc Natural del Montseny i l’Espai Natural de les Guilleries-Savassona. Un espai on poder saltar, córrer, aprendre i sentir com la natura en abraça i ens fa viure sensacions que posen a prova l’esperit aventurer.\nEns trobem relativament a prop de grans nuclis urbans com Girona o Barcelona i ben connectats per l’Eix Transversal, però al mateix temps, desconnectats de la vida de ciutat. En resum, fàcil d’arribar-hi i fàcil de “perdre-s’hi” si hom vol.\nA partir del 24 de juny, obrim cada dia de 10.00h a 19.00h. Esperem veure-us aviat!\nReserva recomanada: 626.799.335


HP TouchPad arribarà el proper mes de juny - Diari de Girona\nHP TouchPad arribarà el proper mes de juny\nEl tablet sortirà a la venda a Europa entre finals d'estiu i finals d'any - HP prepara també dos 'smartphones'\nreuters / ep 15.03.2011 | 13:41\nEl president executiu de Hewlett-Packard, en traçar les perspectives de la companyia a llarg termini, va prometre dilluns que els guanys de la companyia creixeran més d'un 50 per cent per al 2014 i que els dividends augmentaran marcadament.\nLeo Apotheke, davant de preguntes d'inversors sobre com encaminar la major companyia del món de la tecnologia una altra vegada cap al creixement, va dir que HP té com a meta augmentar el seu dividend trimestral en un 50 per cent, a 12 centaus per acció al maig, i mantenir el creixement en dos dígits.\nEl TouchPad, la resposta d'HP a l'iPad d'Apple i part del seu esforç per ficar-se en el florent negoci del consum minorista, serà llançat al juny, va afegir l'executiu. Aquest mes seria l'escollit per al llançament nord-americà i a Europa arribaria entre final d'estiu i final d'any.\nEls inversors estan desitjosos d'escoltar els plans per augmentar la rendibilitat en el gegant de la computació. Els executius van dir dilluns que la companyia està encaminada a guanyar 7 dòlars per acció excloent ítems per al 2014, un augment d'un 53 per cent des dels 4,58 $ el 2010.\nHP també està realitzant un gran avenç en l'escenari mòbil, després de l'adquisició de Palm l'any passat. HP llançarà la Tablet PC TouchPad al juny, entrant en un mercat ja poblat amb poderosos competidors. A més, prepara dos 'smartphones'.


Camping y Bungalows Abiertos todo el año en Farga de Moles\nInicio Campings Destinos Camping Abiertos todo el año en Farga de Moles\nCampings Abiertos todo el año en Farga de Moles\nIsòvol - Girona / Gerona - a 28.83 km.\nCambrils - Lleida / Lérida - a 33.16 km.\nSaldes - Barcelona - a 34.53 km.\nBagà - Barcelona - a 36.82 km.\nGuardiola de Berguedà - Barcelona - a 38.76 km.\nLa Pobla de Lillet - Barcelona - a 43.07 km.\nCastellar del Riu - Barcelona - a 44.83 km.


Plan de Ayudas de Apoyo a la Calidad e Innovación Docentes PLAQUID 2015-2016 - Sede electrónica (UPF)\nCalidad y mejora docente/\nPlan de Ayudas de Apoyo a la Calidad e Innovación Docentes PLAQUID 2015-2016/\nPlan de Ayudas de Apoyo a la Calidad e Innovación Docentes PLAQUID 2015-2016\nAcord del Consell de Govern d'11 de març del 2015\nUna de les línies estratègiques de la Universitat Pompeu Fabra (UPF) per al període 2013-2015 ha estat el disseny d'un model de docència amb personalitat pròpia, que el distingeixi de l'entorn i que s'adeqüi als seus objectius i als requeriments d'un model de qualitat, tant interns com externs, des de la promoció d'una formació integral, polivalent i interdisciplinària.\nD'altra banda, el món planteja actualment reptes en l'educació superior conduents a una reflexió permanent sobre com redissenyar la manera de treballar per obtenir els millors resultats, el que implica desenvolupar noves competències i noves maneres d'aprendre i d'ensenyar.\nEn general, la Universitat està vivint canvis importants que en termes d'ensenyament suposen la generació d'un entorn innovador d'aprenentatge on aprofitar, per exemple, les oportunitats d'aplicar la tecnologia a les situacions d'estudi que proposen les assignatures, les noves maneres de participació de l'estudiant en el procés dins i fora de l'aula, els nous formats de presentació de materials, o la necessitat de treballar en xarxa amb d'altres docents i amb professionals de fora de la pròpia àrea d'actuació, i entre els mateixos estudiants. Alhora, els processos d'acreditació de les titulacions de grau i de postgrau comporten també un seguiment de la qualitat acurat i continuat i el desenvolupament d'accions de millora.\nPer aquest motiu, seguint la voluntat de la Universitat de donar suport al disseny i al desenvolupament de projectes sobre innovació, qualitat i millora de la docència de les seves titulacions, es proposa l'aprovació de la convocatòria dels ajuts del PlaQUID per tal de ser desenvolupats durant el curs 2015-2016.\nL'article 141.2 dels Estatuts de la Universitat Pompeu Fabra estableix que correspon al Consell de Govern aprovar els plans adreçats a impulsar i a incentivar la renovació pedagògica i la millora dels processos educatius i promoure programes d'incentivació i de reconeixement de la qualitat docent, dirigits tant als professors com als equips docents.\nAtesa la voluntat de la UPF de donar suport al disseny i al desenvolupament de projectes sobre innovació i millora de la qualitat docent en el marc de cada titulació, es convoquen els ajuts del PlaQUID per ser desenvolupats durant el curs 2015-2016.\nLa convocatòria té per objecte donar suport a iniciatives que plantegin:\n-Promoure un model d'ensenyament-aprenentatge innovador i de qualitat, a partir d'iniciatives i d'estratègies que incideixin en la motivació i la participació real dels estudiants en el seu procés d'aprenentatge, el seu trànsit i adaptació; que augmentin el seu rendiment i la satisfacció en els estudis universitaris, a través d'un ús transversal del multilingüisme amb una segona i tercera llengua, i una orientació internacionalitzadora de la seva formació.\n-Afavorir el disseny i el desenvolupament d'entorns innovadors d'aprenentatge, presencials i virtuals, que promoguin l'aprenentatge autònom de l'estudiant i d'aprenentatge contextualitzat i significatiu amb nous enfocaments i recursos.\n-Afavorir metodologies innovadores de seguiment i avaluació de la docència i l'aprenentatge.\n-Estimular accions docents orientades al desenvolupament de la responsabilitat social entre els alumnes, com a factor clau en la formació integral del seu perfil competencial, amb perspectiva de compromís amb l'entorn, a través d'un treball sistemàtic de les competències transversals.\n-Intensificar els projectes d'investigació, estudi i anàlisi en els equips docents, relacionats amb el seguiment de la qualitat pedagògica de les titulacions de grau i de postgrau i orientats a l'acreditació de les titulacions.\n-Fomentar el treball col·laboratiu entre els professors a través de la creació d'equips docents orientats a línies d'innovació i de millora a través de xarxes nacionals o internacionals, i d'espais de reflexió metodològica docent, cultura docent compartida i transferència de coneixement.\n-Incrementar la difusió dels resultats dels projectes d'innovació i de qualitat docent dins i fora de la UPF, per ampliar el seu impacte i aplicació en altres contextos.\n-Impulsar i posar en marxa projectes transversals de suport a la innovació en el context de les unitats acadèmiques.\nAquests ajuts poden ser sol·licitats pels professors, a títol individual o col·lectiu, per equips docents, unitats acadèmiques i adreçats al desenvolupament de projectes per a ensenyaments de grau i de postgrau.\nPot participar en aquesta convocatòria tot el personal docent i investigador de la UPF que tingui prevista l'assignació de docència durant el curs acadèmic 2015-2016, en un màxim de 2 projectes. Només es pot ser coordinador en un sol projecte.\nEls projectes col·lectius poden estar conformats per membres d'una mateixa unitat acadèmica, o bé ser interdepartamentals o interuniversitaris. En aquest darrer cas, la coordinació ha d'anar a càrrec de professors de la UPF i el projecte ha de preveure la transferència de resultats a la UPF i el cofinançament de la iniciativa per part de l'altra institució universitària.\nEls sol·licitants que hagin gaudit d'un ajut anterior poden concórrer a aquesta convocatòria amb un nou projecte que tracti aspectes substancialment diferents als que hagin estat objecte d'ajut en convocatòries anteriors, i sempre que estiguin al corrent de la justificació d'aquests projectes.\n3. Àmbits temàtics\nEn atenció a l'assoliment de l'objecte de la convocatòria, es plantegen les línies estratègiques següents:\n-Desenvolupament competencial transversal\n-Entorns innovadors d'aprenentatge\n-Ús de tecnologia aplicada a la docència\n-Acompanyament en la vida universitària\n-Integració del coneixement teòric i pràctic: dimensió professional i investigadora\n-Millora curricular en el procés d'acreditació de les titulacions de grau i de postgrau\nEls projectes poden incloure alguna de les línies transversals següents:\nLa convocatòria preveu tres modalitats per sol·licitar l'ajut a projectes i a iniciatives per al curs 2015-2016:\nA) Projectes d'innovació docent\nExperiències d'aprenentatge en entorns innovadors en algun dels àmbits temàtics estratègics de la convocatòria, que prioritàriament tinguin en compte la posterior transferència i la seva sostenibilitat en el temps.\nB) Projectes d'assegurament de la qualitat educativa\nProjectes que proposin investigacions, estudis i anàlisis d'impacte relacionats amb algun dels àmbits temàtics estratègics, que incorporin millores en els actuals plans d'estudis i que es plantegin incidir de manera efectiva i continuada en els processos d'ensenyament-aprenentatge dels titulats.\nC) Projectes de suport i impuls transversal de la innovació docent des de les unitats acadèmiques\nProjectes i iniciatives orientades a la innovació estratègica de les titulacions, coordinades per les USQUID.\n5. Dotació econòmica de la convocatòria\nL'import total destinat a la convocatòria del PlaQUID 2015-2016 és de 83.000€.\nDistribució dels ajuts entre modalitats\nA. Projectes d'innovació docent\nB. Projectes d'assegurament de la millora de la qualitat educativa\nC. Projectes de suport i impuls transversal de la innovació docent des de les unitats acadèmiques\nEn el cas que les sol·licituds adjudicades en una modalitat no exhaureixin la dotació prevista, l'import restant pot ser transferit a l'altra modalitat.\nQuantia dels ajuts i d'altres aspectes econòmics\nImport fins a\nQuan el pressupost d'un projecte superi la quantia assignada a l'ajut es valorarà que la sol·licitud prevegi mecanismes que completin el finançament total.\nEn cas d'un projecte interdepartamental, l'import de l'ajut s'ingressarà a la unitat on estigui assignat el coordinador del projecte.\nLa gestió de les despeses de cada projecte atorgat es farà a través de la secretaria de la unitat acadèmica on es desenvolupi el projecte i segons les normes establertes per la UPF.\nEls ajuts atorgats seran vigents durant el curs acadèmic 2015-2016. Els romanents que, a 30 d'octubre del 2016, puguin quedar després de la justificació, retornaran al pressupost general de la UPF.\n6. Sol·licituds i documentació\nLa convocatòria compta amb una aplicació electrònica per sol·licitar els ajuts, la qual és accessible des del Campus Global, (Docència/CQUID/Ajuts per a projectes docents/PlaQUID), durant el període de presentació establert, on cal adjuntar un fitxer amb la memòria descriptiva del projecte.\nLes sol·licituds han de ser formalitzades per qui coordina el projecte. Cada sol·licitant adquireix el compromís d'haver informat de la proposta al responsable de centre o departament on estigui previst desenvolupar-la i comptar amb la seva conformitat. Si escau, també ha de tenir garantida la viabilitat i el suport dels serveis implicats en les accions de la proposta.\nEl procediment i el format de la memòria es descriu en l'annex 1 d'aquestes bases.\nLa documentació requerida per formalitzar la sol·licitud és la següent:\n-Memòria descriptiva del projecte\n7. Coordinació, valoració, selecció i resolució\nLa gestió i la coordinació d'aquest pla correspon al Centre per a la Qualitat i la Innovació Docent (CQUID), que vetlla per "promoure, impulsar i donar suport a les accions de renovació pedagògica i d'innovació docent entre els professors per millorar els models educatius" i també li correspon "contribuir a les iniciatives docents destinades a millorar el rendiment dels estudiants". El CQUID concreta la seva intervenció facilitant el seguiment en el plantejament, el disseny i en la fase d'adjudicació i la justificació dels projectes seleccionats.\nValoració formal i tècnica\nUna vegada finalitzat el període de presentació de sol·licituds, des del CQUID es comprovarà que es compleixen els requisits formals i es farà la valoració tècnica d'adequació de la proposta a les bases de la convocatòria.\nLa Comissió d'Avaluació és l'òrgan competent per valorar les propostes. Està formada per professors de la UPF que no participin en la convocatòria amb experiència en termes d'innovació docent i de qualitat educativa, a proposta de degans i directors i nomenats per la vicerectora de Docència i Ordenació Acadèmica. La Comissió farà la valoració d'acord amb els criteris que es detallen a continuació i elevarà un informe al Comitè d'Adjudicació.\n-Adequació als àmbits temàtics estratègics (0-5 punts)\n-Integració d'una o més línies transversals (0-5 punts)\n-Viabilitat i adequació al context (0-5 punts)\n-Resultats que s'esperen obtenir, rellevància i impacte en la docència i l'aprenentatge (0-5 punts)\n-Aplicabilitat a d'altres contextos (0-5 punts)\n-Previsió de difusió de resultats (0-5 punts)\n-Grau d'originalitat i innovació en els projectes de la modalitat A) i millora de la qualitat en els projectes de la modalitat B) (0-5 punts)\n-Implicació de treball col·laboratiu i interdisciplinari (0-5 punts)\nEl Comitè d'Adjudicació -format pels vicerectors dels àmbits de Docència i Ordenació Acadèmica, de Professorat, i de Planificació i Avaluació Institucional, i el director tècnic del CQUID- resoldrà la convocatòria tenint en compte en la selecció de les propostes l'informe de la Comissió d'Avaluació amb la puntuació obtinguda per cada proposta, el pressupost sol·licitat i la disponibilitat pressupostària.\nEl Comitè d'Adjudicació pot proposar una llista de reserva, integrada per les sol·licituds que no hagin estat seleccionades per rebre l'ajut i que hagin obtingut la major puntuació.\nEl Comitè d'Adjudicació pot, així mateix, tenir en compte projectes que no hagin assolit la puntuació necessària per a l'assignació d'una dotació econòmica. En aquests casos, tot i no tenir dret a una assignació pressupostària, el CQUID pot certificar la realització del projecte a partir de la memòria justificativa presentada pel responsable del projecte.\nLa resolució serà publicada al Campus Global, a la intranet del CQUID. Contra la resolució, els interessats podran interposar recurs d'alçada davant del rector, en el termini d'un mes, comptador a partir de l'endemà de la publicació.\nEs comunicarà als responsables dels projectes i als òrgans acadèmics i administratius corresponents tant l'atorgament com la desestimació de l'ajut.\n8. Acceptació de l'ajut\nL'acceptació de l'ajut es formalitzarà mitjançant un document normalitzat que es farà arribar a cada responsable dels projectes atorgats, el qual l'ha de retornar signat. Aquest document compromet a complir totes les condicions fixades en les bases d'aquesta convocatòria i en la resolució de concessió dels ajuts, si és el cas. L'acceptació s'ha d'adreçar a la Direcció del CQUID, no més tard del 21 de juliol del 2015.\nS'entén que renuncia a l'ajut concedit qui, en el termini i les condicions establertes, no presenti l'esmentat document.\n9. Compromisos dels beneficiaris del PlaQUID 2015-2016\nEls ajuts del PlaQUID no són compatibles amb l'atorgament d'ajuts externs que tinguin el mateix objecte i subjecte, excepte en els casos de projectes interuniversitaris quan el finançament extern provingui d'una altra universitat participant. En aquest sentit, si una proposta rep finançament extern, el responsable del projecte ha de renunciar al PlaQUID concedit, i l'import assignat inicialment es redistribuirà seguint l'ordre de la llista de reserva de la convocatòria PlaQUID 2015-2016.\nEn finalitzar el projecte, o per defecte abans del 30 d'octubre del 2016, cada responsable de projecte ha de justificar-ne la realització d'acord amb el format que s'indica en l'annex 2, i fer-ne la tramesa per correu electrònic a cquid@upf.edu.\nLa justificació dels projectes previs és condició per a la participació en posteriors edicions del PlaQuid.\nAixí mateix, el beneficiari adquireix el compromís de participar en alguna acció interna o externa de difusió organitzada per la UPF. Els projectes han d'incloure en la difusió una referència explícita a la convocatòria PlaQUID 2015-2016.\nLa no-realització del projecte en el termini previst comportarà el reintegrament de l'import assignat al pressupost general de la universitat.\nEn cas que, excepcionalment, es produeixin canvis, incidències o renúncies, s'ha d'enviar un escrit motivat al director del CQUID, adreçat a cquid@upf.edu, qui resoldrà, en el termini d'un mes, des de la data de presentació. Les modificacions es comunicaran als interessats i als òrgans acadèmics i administratius corresponents, si escau.\nIncomplir les obligacions que es deriven de la concessió d'ajuts dins de la convocatòria del PlaQUID 2015-2016 comportarà l'obligació de reintegrar l'import percebut, i pot implicar la denegació d'ajuts en edicions posteriors d'aquest Pla.\nAprovació de les bases de la convocatòria del PlaQUID 2015-2016 al Consell de Govern\n11 de març del 2015\nPeríode de lliurament de sol·licituds\nDel 7 d'abril del 2015 al 11 de maig del 2015\nTramesa de la carta d'acceptació de l'ajut pels responsables dels projectes atorgats\nFins al 21 de juliol del 2015\nFins al 30 d'octubre del 2016\n11. Difusió dels projectes aprovats\nUna vegada finalitzat el procés de justificació dels projectes, el CQUID trametrà les memòries dels projectes a l'e-repositori de la UPF per publicar-les.\nD'acord amb el punt 9, s'adquireix el compromís de participar en alguna acció interna o externa de difusió organitzades per la UPF, segons les condicions indicades.\nCada responsable de projecte ha de formalitzar les sol·licituds, segons el formulari electrònic normalitzat que es tramita per mitjà de l'aplicació informàtica QUID, que està disponible des del Campus Global/Docència/CQUID/Ajuts al PDI PlaQUID 2015-2016, a partir del 7 d'abril del 2015.\nCada sol·licitant adquireix el compromís d'haver informat de la proposta al responsable de la unitat acadèmica (centre o departament) on estigui previst desenvolupar el projecte i comptar amb la seva conformitat, que no cal presentar-la per escrit. Si escau, també ha de tenir garantida la viabilitat i el suport dels serveis de la UPF que puguin estar implicats en les accions del projecte.\nEl formulari no admet guardar els canvis i continuar omplint-lo en un altre moment. Per tant, s'ha d'emplenar sencer i adjuntar-hi la memòria descriptiva del projecte en un fitxer electrònic, per poder desar els canvis i enviar la sol·licitud. Una vegada finalitzat aquest pas, el sistema envia un correu electrònic confirmant la recepció de la sol·licitud.\nLa memòria descriptiva no ha d'incloure cap indicació ni referent -noms ni cognoms- de la persona responsable del projecte, ni de l'equip participant.\nDocumentació que s'ha d'annexar\nLa memòria descriptiva del projecte ha de tenir entre tres i sis pàgines i ha de comptar amb els apartats següents:\n- Títol del projecte (ha de sintetitzar l'objectiu general de la proposta).\n- Paraules clau: mínim 3.\n- Motivació del projecte: necessitats i context.\n- Finalitat del projecte.\n- Objectius que s'han d'assolir.\n- Metodologia del projecte.\n- Planificació temporal: pla de treball.\n- Avantatges que comporta respecte de la situació actual o problemàtica real que resol.\n- Avaluació del procés i dels resultats.\n- Impacte esperat de les accions definides.\n- Mecanismes de difusió previstos.\n- Pressupost amb el detall dels diferents conceptes de despesa, amb els imports estimats, tenint en compte els conceptes finançats.\nRequeriments econòmics i logístics que s'han de tenir en compte\n- Professionals experts que col·laborin en el treball multidisciplinari del projecte*\n- Personal de suport, becari o contractat, amb caràcter temporal*\n- Material específic indispensable per desenvolupar el projecte.\n- Despeses d'inscripció, viatge i allotjament, si escau, per presentar una comunicació relacionada amb el projecte en una jornada o un congrés.\n- Despeses de publicació dels resultats del projecte.\n- Altres despeses justificades, en relació amb el projecte, prèviament autoritzades per la unitat de gestió de la convocatòria.\n*Autoritzades pel servei de PDI i/o PAS segons la normativa de contractació de la UPF.\nEn cas que el pressupost total del projecte superi la quantia de l'ajut assignat, s'han d'indicar els mecanismes que completin el finançament total o bé reajustar el pressupost.\nEn el cas que el projecte tingui implicacions o que necessiti el suport d'altres serveis de la UPF, el sol·licitant, abans de presentar la sol·licitud, s'hi ha de posar en contacte per valorar les possibilitats de desenvolupament del projecte. Per exemple, si l'execució del projecte afecta espais o equipaments comuns en els campus de la Universitat, o bé si requereix el suport de la Unitat d'Informàtica per determinar si encaixa amb els requeriments de programari i de maquinari actuals a la Universitat o en comporta una modificació i posterior manteniment. D'altres exemples serien que el projecte pogués estar afectat per normatives de seguretat o de protecció intel·lectual.\nComprovant de recepció\nUn cop confirmades i enviades les dades en el formulari, el sistema emetrà un rebut electrònic de recepció de la sol·licitud.\nPROCEDIMENT DE JUSTIFICACIÓ\nEl responsable de l'ajut ha de trametre una memòria justificativa del projecte abans del 30 d'octubre del 2016, data límit de finalització del PlaQUID 2015-2016.\nLa memòria ha de seguir el format següent:\nNúm. de ref. del PlaQUID i convocatòria\nResultats del projecte: evidències obtingudes i impacte\nAccions de difusió realitzades o programades*\nResum de l'execució pressupostària: conceptes i imports de la despesa feta\n*El CQUID gestionarà d'ofici la publicació d'aquelles memòries adequades al format en l'e-repositori institucional. A més, els responsables dels projectes han de preveure alguna acció de difusió, com per exemple: la realització d'un vídeo breu sobre el projecte, la redacció d'un article o d'una comunicació en format escrit o pòster per presentar en un congrés o en una jornada de bones pràctiques, la proposta d'una activitat dins de la programació de formació del CQUID.\nDesprés que el responsable del projecte hagi lliurat la justificació, el CQUID n'emetrà els certificats de realització.


Juliol 2013 | Verdulea\nDimarts, 07/02/2013 - 15:17 — verdulea\nPrevisió Cistelles Juliol\n3-4/7/13 10-11/7/13 17-18/7/13 24-25/7/13\n1 manat Pastanaga o 1/2 kg de mongeta (Les 3 Quarteres-Cabrera-Xarxeta) Mongeta tendra 1 Manat Ceba Tendra 1 Manat de Ceba Tendra\n1 Enciam 1 Enciam Mongeta tendra 1 Kg Cogombre\n1 kg Carbassó 1 Kg Carbassó 1 Kg Carbassó 1 Kg Carbassó\n1/2 Kg tomàquet (Bioiris-Riudecanyes-Xarxeta) + 1/2 Kg cogombre (El Rave Negre-Gallecs-Xarxeta) 1 Kg tomàquet (Bioiris-Riudecanyes-Xarxeta) 1 Kg Cogombre 1 Kg Tomàquet\n1 Manat Bledes 1/2 Manat Bledes + 1/2 Kg Cogombre ?? 1/2 Kg Mongeta Tendra\n1 Kg Patata (L'Arc de la Natura-Argentona-Xarxeta) 1 Manat Pastanaga o Remolatxa 1 Manat Pastanaga 1 Manat Pastanaga\nLes Cistelles de Juliol\nEl contingut de les cistelles d’aquest mes el tenim una mica més clar que el de mesos anteriors però sempre queden alguns interrogants perquè costa preveure quan trigaran el cultius ha estar a punt per collir.\nDe moment sabem que les cistelles portaran cada setmana carbassó ja que les plantes han començat a produir en quantitat i ja no pararan durant un temps. També que les dues, com a molt les tres primeres setmanes hi haurà bledes i enciam i després segurament haurem de descansar unes setmanes fins que arribin les properes plantades.\nLa patata tenim previst posar-la la primera setmana però és un producte que ens serveix de comodí. Es pot guardar i la podem incloure quan ens falla qualsevol altre producte, així que poder la trobareu en alguna altre cistella del mes.\nDe ceba en tenim molta però està una mica paradeta així que esperem a que facin el bulb més gran i en principi començarem a posar-la a partir de la segona o tercera setmana. El mateix pasa amb la nova sembrada de pastanaga que està casi a punt però li queda una miqueta i la trobareu a partir de la segona o tercera setmana.\nJa hem entrat a l’época dels fruits d’estiu i les nostres mongetes, tomàquets i cogombres ja estan fent flors i petits fruits. Encare haurem d’esperar a que es facin grans per collir-los, així que comptem amb la mongeta a partir de la segona o tercera setmana, i amb el cogombre i el tomàquet la tercera o la quarta. De totes formes com hem fet fins ara us posarem els fruits d’altres companys de la Xarxeta fins que no estiguin a punt els nostres.\nPer fi arriba la fruita d’estiu !!! Ja era hora. Portem uns quants mesos oferint-vos molt poca fruita, però a partir de la setmana vinent podrem començar a oferir-vos préssec, pruna i nectarina de Fraga de manera regular.\nI a l'Hort de Can Prat....\nAl mes de juny per fi hem pogut gaudir d’ algun dia amb temperatures altes i això ha fet que els cultius hagin crescut i començat a fer els seus primers fruits.\nLes tomaqueres desbrotades i lligades Els girasols entre les tomaqueres i els cogombres\nEls primers carbassons Els primers tomàquets\nLes primeres flors i mongetes La tomaquera en flor\nEncare que estem en ple estiu, nosaltres ja tenim el cap a l’hivern i el mes de juny l’hem dedicat a plantar cultius que collirem durant la tardor-hivern: api-raves, remolatxes, porros i algunes sembrades de pastanaga. La resta de l’estiu i sobretot aquest mes de juliol continuarem plantant més porros, enciams, escaroles… i les cols, col.liflors, brócolis i es que no volem que aquest hivern es faltin verduretes!!!! Que es fa molt llarg….\nI que hem fet la resta de temps ? doncs sobretot desherbar. En aquesta època les herbes creixen tant o més ràpid que els cultius i has d’estar molt a sobre perquè no es desfasin. Aquest any estem contents perquè el tenim més controlat que altres anys per aquesta mateixa època. Una mostra de com ho fem:\nAl motocultor que vam comprar amb la subvenció l’hem adaptat un ganivet per tallar les herbes i la veritat és que anem molt més ràpid que abans.\nOn és més delicat fem servir la bici aixada, una eina que utilitzàvem la major part del temps abans de tenir el motocultor. Encare que és més agradable perquè vas al teu ritme i és molt lleugera, per un hort mitjanament gran no és factible fer-ho tot amb aquesta eina perquè és molt més lent.\nDesherbant amb el motocultor Desherbant amb la bici aixada\nEntre plantes fem servir el “xapo” va molt bé però acabes amb els ronyons una mica perjudicats….\nDesherbant amb el xapo\nI on no arribes amb les eines, fem servir la mà que és l’eina més precisa que hi ha però intentem fer-ho només quan no queda més remei perquè és molt lent i el temps passa volant!!!!!!\nDesherbant les bledes a mà Desherbant les pastanagues a mà\nTambé hem estat molt a sobre d’algunes plagues. Aquest any hem tingut molt pugó. Ara ens està afectant sobretot les bledes, segurament haureu trobat més d’un a la cistella. Són molt petits, casi no es mouen o ho fan molt lentament i es col.loquen juntets fent colònies. Xuclen la saba de les plantes i per això les debiliten. Normalment les marietes i les seves larves els tenen a ratlla perquè poden menjar gran quantitat de pugons en poc temps. Aquesta vegada no hem tingut prou amb la seva ajuda i hem hagut de tractar amb sabó potàssic.\nLarva de marieta Marieta adulta\nTambé hem patit molt escarabat de la patata. Vam provar de recollir-los a mà però se’ns estava desmadrant i finalment hem hagut de tractar amb un producte autoritzat per l’Agricultura Eco. Aquest any hem posat moltes il.lusions en les nostres patates i no volem que fallin.\nA més estem pulveritzant bastant amb purí d’ortiga i consolda per fertilitzar i prevenir plagues i malalties.\nTambé hem fet una proba amb un macerat de brots de tomàquet que ens pot servir per tractar els barrinadors dels porros que també en tenim molts.\nPreparació de macerat de brots de tomaquera\nLa veritat és que ens agradaria tenir més temps per experimentar, aprendre més sobre els purins de plantes, sobre tota la quantitat d’insectes i altres invertebrats que veiem a l’hort i que tenen una funció primordial per la salut dels cultius, però el temps vola i sempre acabem prioritzant la part més pràctica de la producció. A veure si quan tinguem més dominat el maneig dels cultius podem dedicar-li més temps.\nAbella i altres insectes en la flor de Facel.lia\nA més de la feina al camp, estem participant en un projecte europeu que vol comparar a nivell global (costos econòmics, energètics, beneficis socials ...) els circuits de comercialització curts com el nostre i els convencionals. A nosaltres ens ha tocat recollir dades del cultiu de pastanaga i carbassa i ja hem començat a recopil.lar dades d’aquests cultius i del temps que dediquem a preparar i distribuir les cistelles.\nDe tant en tant van sorgint feinetes inesperades. Les pluges d’aquest hivern van esborrar el camí que feia l’aigua fins al nostre canal i vam tenir que anar a reconstruir-lo fa uns mesos. Aquest mes hem hagut de tornar a acabar d’arregar-ho. La veritat és que treure sorra i pedres i reconstruir una barrera és una feina durilla però és un lloc tan bonic i salvatge que fins i tot vam gaudir.\nTreballant a la riera


News Archives - Pàgina 7 de 14 - Blog de primàriaBlog de primària | Page 7\nELS ALUMNES DE 5è REALITZEN UNA TROBADA D’UNIHOC\nEls alumnes de 5è vàrem participar en la jornada d’Unihoc amb companys/es de les escoles de Sitges. La jornada es va realizar aquest passat divendres 1 de novembre al pavelló de Pins Vens. Ens vam organitzar en 24 equips barrejats amb alumnes de les altres escoles jugant un total de 4 partits. Per altra banda, també vam fer de jutges per tal d’aplicar el reglament…\nAPRENEM I ENS DIVERTIM\nBenvolgudes famílies! Ja portem gairebé tres mesos d’escola i com ja sabreu tenim un nou mestre d’Educació Física, l’Adrià! Aquesta semana farem un petit repàs del que hem treballat fins ara: A primer hem treballat “Conec el meu cos”, “Dreta i Esquerra” i “Jocs d’arreu del món”. Fa dues setmanes vam anar al pavelló esportiu de Pins Vens a jugar a jocs d’arreu del món…\nEls nens i les nenes de primer vàrem participar en la jornada De jocs del món, amb altres companys/es de les escoles de Sitges. La jornada es va realizar el dimecres dia 15 de novembre al poliesportiu municipal Pins Vens. Ens van explicar un conte molt bonic i els jocs que vam fer eren molt divertits. Eren molts nens i nenes i ens ho vam…\nEL NOSTRE PROJECTE Aquest trimestre, estem treballant un projecte al voltant de l’AIGUA on treballem molts aspectes de medi. Estem responent a les preguntes que ens hem fet a l’aula i descobrint moltes altres coses que sorgeixen al grup. Una pregunta que ens vam fer era per què la l’aigua també es diu H2O, aquesta la vam poder respondre el 20 d’octubre a la visita…\nEl dijous dia 9 de noviembre, a quart, ens ha visitat un expert. Com que hem estat treballant l’aparell digestiu en la nostra primera seqüència didàctica, el pare del Marc Casalots, l’Àlex Casalots, metge patòleg i especialista en aparell digestiu, ens ha fet una xerrada mol tinteressant i entretinguda sobre el procés digestiu. Moltíssimes gràcies, Àlex!! A més, a ell li hem fet la nostra…\nHem estrenat les tablets!\nEls nens i les nenes de quart estem molt emocionats perquè hem estrenat les tablets. Fins ara, utilitzàvem tablets de tant en tant perquè no en teníem una per a cada un però, aquest curs en tenim una pròpia. Ens hem comprat una funda (alguns ens l’hem “tunejada”), i uns auriculars. El dia que les vam estrenar, les vam haver de configurar, posar la nostra…\nELS ALUMNES DE SISÈ FEM VELA\nCom ja sabeu, els alumnes de sisè aquest any fem vela. Cada dimarts anem al Club Nàutic de Sitges a aprendre a navegar en vaixells de vela. No només això, també aprenem a aparellar, desaparellar, els noms dels vents, i, sobretot, les normes de seguretat. Abans de sortir a navegar ens hem d’equipar bé amb escarpins i armilles salvavides. Fins la setmana passada van ser…\nJA ESTEM EN MARXA!! Els alumnes de 5è ja estem en marxa. Ha sigut un inici de curs bastant intens; hem començat en una nova classe “súper-xula” i “mega-gran”, amb tots els companys de 5è JUNTS, i a més, amb 3 profes dins de l’aula!!! Ara ja estem en ple funcionament i estem tirant endavant la primera Seqüència Didàctica del curs que s’anomena…


El celler del Pirineu – Etnologia.cat\n04 Agost 2017 16 Agost 2017 Ecomuseu de les Valls d'ÀneuLeave a comment\nEl dissabte 12 d’agost a les 18:30h, tidrà lloc a l’Epicentre de Tremp (Passeig del Vall, 13). la presentació del llibre La Conca de Tremp, celler del Pirineu. Dos mil anys de vinya i vi, de Xavier Tarraubella i Laureà Pagarolas, publicat per Editorial Bresca.\nEl conreu de la vinya, integrant de la trilogia mediterrània juntament amb els cereals i l’olivera, arrela en els mateixos orígens de la nostra cultura. I el vi ha tingut secularment un alt valor afegit i ha esdevingut un element de prestigi, de celebració i de gaudi. La Conca de Tremp, una terra que ha patit les conseqüències derivades d’un cert aïllament de la resta del país, ha destacat pel conreu de la vinya i la producció de vi, el qual ha incidit especialment en l’economia, la societat i la cultura de la zona. La presència, encara avui, de cellers i cups en moltes cases dels seus pobles constitueix un testimoni inqüestionable d’aquest fenomen i de la tradicional funció de la Conca de celler del Pirineu, des de la Vall d’Aran fins a Andorra.\nAquest llibre dóna una visió transversal d’aquest conreu, no només de la seva evolució en el decurs dels segles, sinó també del seu comerç i consum, dels sistemes tradicionals de producció i dels aspectes relacionats amb la toponímia i el folklore, a més d’una visió del present i de les seves perspectives de futur. I això en un moment en què la vinya de la Conca està en procés de recuperació, amb la creació de cellers que produeixen i comercialitzen vins d’alçada amb un segell de qualitat. Al capdavall, aquesta obra contribueix a dotar de relat històric i de context un sector que ha d’actuar decididament com a factor dinamitzador i de desvetllament econòmic del territori.\nactivitats econòmiques, vinya


Macy ' s reparteix nou milions entre els seus directius després d'acomiadar a 3.900 persones | Century\nMacy ‘s reparteix nou milions entre els seus directius després d’acomiadar a 3.900 persones\nSegons s’ha pogut saber després de la publicació d’uns documents de la Comissió de Borses i Valors dels Estats Units (SEC), el director de la signatura, Jeff Gennette, que va anunciar durant els mesos més durs de la pandèmia que no cobraria el seu sou a partir d’abril , va rebre un paquet d’accions valorat en 3,7 milions de dòlars.\nGennette ja ha començat a cobrar a partir de principis de juliol el seu salari habitual, calculat en 1,3 milions de dòlars anuals.\nCinc més executius més, incloses les responsables de l’departament legal i de recursos humans, van rebre entre 350.000 i tres milions de dòlars, també en títols de l’empresa.\nRepartiment de bonus\nSegons un correu recollit per la CNBC, un portaveu de Macy ‘s va assenyalar que a causa de la pandèmia l’empresa havia retardat el repartiment de bonus als seus directius i que el lliurament d’aquests premis per rendiment ja estava prevista, ja que es fa generalment a mitjans de març.\nAbans de l’arribada de virus, Macy ‘s havia anunciat el tancament d’uns 125 establiments als Estats Units i l’acomiadament d’uns 2.000 treballadors, als quals més tard s’unirien els 3.900 recentment anunciats.\nEn el que va d’any, els títols de la companyia han caigut a Wall Street prop d’un 60% en un sector, el de el comerç minorista, que ha patit severes conseqüències per la forta caiguda en la demanda per part dels consumidors.\nDe fet, diverses firmes minoristes com Neiman Marcus o J.C Penney s’han declarat en els últims mesos en fallida com a conseqüència de l’virus.


#CAMPENY | Revista de l'Institut Damià Campeny\nSortida de 3er d’ESO al Port de Barcelona\nPosted on 23 Març, 2018 by revistacampeny\t• Deixa un comentari\nRedacció. Mataró, 23 de març de 2018. Càpsula informativa de la sortida que han fet els alumnes de 3r d’ESO al Port de Barcelona. Continua llegint →\nSortida alumnes de 2n de Baxillerat\nPosted on 15 febrer, 2018 by revistacampeny\t• Deixa un comentari\nEls alumnes de segon de Batxillerat avui dia 15 de febrer de 2018 han anat d’excursió al teatre Monumental. Han anat a veure l’obra de La Casa de Bernarda Alba, el llibre que avans els alumnes han llegit a l’institut. Es una obra ambientada en un poble d’Asturias a principis del segle XX que narra … Continua llegint →\nS. Ifchtiar i J. López. Mataró, febrer de 2018. Els alumnes de l’institut Damià Campeny van fer les proves de Competències bàsiques els dies 6 i 7 de febrer de 2018. Les Competències bàsiques són unes proves que avaluen les competències i coneixements bàsics que representa que a final de l’ESO ha hagut d’adquirir un … Continua llegint →\nEntrevista a l’escriptora Pilar Garriga\nAprofitant la visita de l’escriptora Pilar Garriga a l’institut, hem volgut fer-li quatre preguntes per conèixer-la una mica més. Continua llegint →\nEls de 2n de Batx a les portes obertes de la UAB\nB. Casas i O. El Harrak. Mataró, febrer de 2018. Els alumnes de segon de batxillerat el dia 7 de febrer de 2018 van anar a les portes obertes de la Universitat Autònoma de Bellaterra, que obren per als joves de batxillerat o cicles formatiu per a apuntar-s’hi a la Universitat. També es fan xerrades … Continua llegint →\nSANT JORDI AL CAMPENY\nPosted on 27 Abril, 2017 by revistacampeny\t• Deixa un comentari\nEl passat 21 d’Abril vam celebrar tots els alumnes de la ESO sant Jordi a la Sala Cabanyes. L’acte va començar a les 13:30 però els que participaven havien anat abans. Continua llegint →\nCultura / Institut / Una mica d'història\nPosted on 20 Abril, 2017 by revistacampeny\t• Deixa un comentari\nCada 23 d’abril els carrers de les ciutats i pobles d’arreu de Catalunya s’omplen de gent venent roses i llibres per celebrar la diada de Sant Jordi, però realment sabem d’on ve aquesta tradició? Continua llegint →\nPosted on 31 Març, 2017 by revistacampeny\t• 1 comentari\nEl passat dimecres 22 de març van arribar a l’institut els mallorquins que participaven en l’intercanvi de primer de batxillerat. Aquest intercanvi s’organitza cada any des del departament de llengua catalana i aquest any han participat aproximadament 25 alumnes. Continua llegint →\nPosted on 30 Març, 2017 by revistacampeny\t• Deixa un comentari\nUs hem preparat un passatemps aprofitant que hem rebut els alumnes alemanys d’intercanvi. Relaciona cada paraula catalana amb la seva corresponent alemanya! Continua llegint →\nPosted on 23 Març, 2017 by revistacampeny\t• Deixa un comentari\nEl passat dia 6 de març ens van venir a fer una xarrada titulada “Bon rollo”. La va portar a terme una infermera que la va dividir en dos parts: la primera part ens va recordar el que justament vam parlar l’any passat amb ella i la segona part el tema de la violència de gènere en una parella. Continua llegint →\nEntrevista als guanyadors de Carnestoltes!\nPosted on 9 Març, 2017 by revistacampeny\t• Deixa un comentari\nEntrevistem els guanyadors del concurs de Carnestoltes de l’institut. Continua llegint →\nCarnestoltes al Campeny!\nPosted on 8 Març, 2017 by revistacampeny\t• Deixa un comentari\nEl passat divendres dia 24 el Campeny va celebrar Carnestoltes. Continua llegint →\nEl dia 22 de febrer el Campeny va celebrar el III certamen de lectura en veu alta a la Sala Cabanyes. Continua llegint →\nPosted on 24 Novembre, 2016 by revistacampeny\t• Deixa un comentari\nDurant aquest mes de novembre els Mossos han visitat el centre per oferir xerrades sobre prevenció i conscienciació als diferents cursos d’ESO. Continua llegint →\nPosted on 11 Novembre, 2016 by revistacampeny\t• Deixa un comentari\nEls alumnes d’Història de l’Art van visitar La Pedrera de Barcelona i la Casa Garriga-Nogués, que és propietat de la Fundació Mapfre, on s’hi exposava l’exposició “Renoir entre dones. De l’ideal modern a l’ideal clàssic”. Continua llegint →\nSortida al Parc Forestal a 1r\nPosted on 20 Octubre, 2016 by revistacampeny\t• Deixa un comentari\nEl divendres 30 de setembre, els alumnes de 1r d’ESO van fer la sortida habitual d’inici de curs al Parc Forestal. Continua llegint →\nLes activitats extraescolars al Campeny\nAquest any, l’institut Damià Campeny, ens ofereix les següents extraescolars: voleibol, Bàsquet i reforç d’estudis. Continua llegint →\nCurs amb novetats\nPosted on 29 Setembre, 2016 by revistacampeny\t• Deixa un comentari\nAquest curs ha començat amb novetats, ja que el nombre de professors ha augmentat en comparació l’any passat. Continua llegint →


Prioritats de la candidata - Universitat Autònoma de Barcelona - UAB Barcelona\nLES PRIORITATS DE LA CANDIDATURA DE MARGA ARBOIX\n• Liderar i promoure un consens sobre l’estructura dels estudis.\n• Lluitar per uns preus públics que garanteixin l’accés de tots els ciutadans als estudis universitaris.\n• Exigir a l’administració que acompleixi amb els seus compromisos de finançament amb la universitat i que assumeixi les implicacions econòmiques de les seves decisions.\n• Desenvolupar una gestió econòmicaeficient, equitativa, transparent i al servei de la comunitat universitària.\n• Definir un model de distribució del pressupost de funcionament consensuat amb centres i departaments.\n• Respectar l’estructura de centres, departaments i instituts establerta en els estatuts, assegurant-los el suport administratiu i tècnic.\n• Garantir la qualitat dels graus i màsters que s’imparteixin.\n• Dur a terme una anàlisi exhaustiva del mapa de les titulacions de la UAB que reforci i consolidi el nostre actual model. Endegar un procés d’articulació de titulacions de grau i de postgrau que sigui sostenible en el futur.\n• Garantir que no s’endegarà cap canvi en les actuals estructures dels graus i màsters sense el consens de centres, departaments i l’alumnat. I sense la garantia de que el preu del crèdit públic serà el mateix a tots els nivells.\n• Fomentar la participació activa de l’alumnat a tots els òrgans de govern.\n• Reforçar la política de beques per l’alumnat garantint que cap alumne hagi d’abandonar els estudis per raons econòmiques.\n• Estructurar, amb el màxim consens, les plantilles dels departaments d’acord a les seves necessitats i especificitats.\n• Recuperar el model de carrera acadèmica aprovat pels òrgans de govern de la UAB l’any 2006, adaptant-ho a les condicions actuals.\n• Solucionar la situació del PDI que es troba en condicions laborals precàries i lluitar per l’estabilització del personal interí funcionari i laboral.\n• Solucionar la situació del PAS que es troba en condicions laborals precàries i lluitar per l’estabilització del personal interí i laboral.\n• Impulsar la promoció professional del personal acadèmic i del personal d’administració i serveis.\n• Potenciar la negociació col·lectiva amb els agents socials.\n• Regularitzar els llocs de treball de caràcter estructural ocupats actualment per personal de capítol VI d’acord amb els agents socials.\n• Actualitzar la RLT del PAS, a partir d’una anàlisi consensuada de les necessitats de centres, departaments, instituts i serveis centrals amb la participació dels agents socials.\n• Simplificar el procediments de gestió de la recerca i transferència de coneixement a la UAB per ajudar als investigadors a desenvolupar les seves tasques amb eficiència i crear una estructura transversal de reforç a la innovació i recerca internacionals.\n• Incentivar amb accions específiques l’increment de la transferència en els àmbits on hi ha menys tradició.\n• Respectar i fer respectar els acords institucionals dels diferents òrgans de govern de la UAB.\n• Potenciar l’Escola de Postgrau i Formació Continuada com a centre àgil i eficient en la gestió dels postgraus, màsters propis i formació continuada.\n• Incrementar la mobilitat nacional i internacional in and out dels tres col·lectius: docents, estudiants i personal d’administració i serveis.\n• Promoure la cooperació, el desenvolupament i la transferència del coneixement en el context internacional.\n• Impulsar la participació i comunicació en l’estratègia d’internacionalització, tenint en compte les propostes de centres i departaments.


Bernhard a la Beckett | Aída Pallarès\n298 articles publicats\nPau Roca: "El 21% d’IVA no és l’únic problema del teatre"\nProgramadors, salteu a la piscina!\nTeatre de risc. Un cicle per a gent curiosa\nEstel Solé: "Barcelona ha d'entendre que el teatre és una indústria"\n10 espectacles imprescindibles per Nadal\n3 5 pel·lícules d'autor que no et pots perdre quan s'estrenin\n5 Es pot dir ‘alcaldable’ en català?\n6 Vine al mercat, reina\n8 L’amor és una imatge\nBernhard a la Beckett\nAída Pallarès. Barcelona.\nGonzalo Cunill captiva, ens embolcalla amb la paraula de Thomas Bernhard i es fa escoltar. Amb un to de veu suau i sense gaires variacions de ritme transforma la Sala Beckett en un espai íntim. Domina l’escenari i se’l fa seu.\nGonzalo Cunill diu Thomas Bernhard a la Beckett\nTala, dirigit per Juan Navarro és un muntatge arriscat, honest, valent i necessari que et deixa clavat a la butaca amb ganes de més. De més Thomas Bernhard a la cartellera barcelonina, de més muntatges sincers creats amb ganes i il·lusió i sobretot, de més Gonzalo Cunill. Es pot veure a la Sala Beckett fins el 5 de maig.\nTala és un monòleg força autobiogràfic on Bernhard, com era habitual en ell, critica de forma mordaç l’escena cultural i burgesa de la Viena dels anys vuitanta. El retrat és tan cru i sincer que la novel·la, publicada l’any 1984, va ser denunciada, prohibida i retirada de les llibreries immediatament. Assegut en una butaca d’orelles, l’alter ego de Bernhard narra les seves sensacions i destrossa tots i cada un dels intel·lectuals de l’alta societat durant un sopar “artístic” al que ha estat convidat. Un sopar ple de màscares, d’artifici i de mentida amb un convidat d’excepció: l’actor del Burgtheater que triomfa amb L’ànec salvatge d’ Henrik Ibsen. Bernhard, des de la seva butaca d’orelles es converteix en un observador impecable que ens narra, a través de la repetició, l’obsessió i l’humor negre la petulància i superficialitat característica de la societat vienesa que el rodejava i de la qual mai no va poder escapar. Una crítica de la que ell forma part. Ara bé, en el muntatge teatral el veritable epicentre no és el matrimoni Auersberger sinó el personatge de Joana. El suïcidi de Joana, una actriu i coreògrafa fracassada, serveix d’excusa per celebrar el sopar i retrobar-se amb el passat però també fa de Tala un dels textos més sensibles de l’austríac.\nLa posada en escena és arriscada. Hi ha massa poc moviment, massa estaticisme i durant els primers vint minuts l’actor està allunyat del públic. L’escenografia, totalment simbòlica, es basa principalment en uns quants palets amb ampolles de cava buides, una catifa i la famosa butaca d’orelles. I al fons, una pantalla que ens anirà projectant unes peces audiovisuals encara més simbòliques i plenes de preguntes. Calia afegir res a un text ja de per si punyent? Els simbolismes més aviat asfixien, atabalen i distreuen a l’espectador. Tanmateix, l’adaptació és tan brillant que permet que ens oblidem d’aquests detalls i gaudim del text.\nTala de Thomas Bernhard a la Beckett\nGonzalo Cunill construeix un Bernhard sorprenentment humà, intens, afligit i amb un punt de tendresa que ens atrapa. Una interpretació que convenç, sense histrionismes ni pujades de to i que ens deixa clavats a la butaca. L’objectiu de Cunill era ser un bon vehicle,-el millor-, per la paraula de Thomas Bernhard. I ho ha aconseguit. Un espectacle intens i valent que al final, i a corre-cuita, ens regala un bri d’esperança. Teatre en majúscules.\nGonzalo Cunill Juan Navarro Sala Beckett Thomas Bernhard


El RACC cedeix la seu central per dessaturar hospitals\nL'entitat posa a disposició de la Generalitat l'edifici, que ara mateix només ocupen els treballadors que no poden fer feina des de casa\nper Redacció VIA Empresa Barcelona. 24 de març de 2020 13:47\nImatge aèria de la seu central del RACC a Barcelona | Cedida\nEl RACC vol cedir la seva seu central de Barcelona per fer front a les necessitats derivades del coronavirus. L'entitat ha posat l'edifici a disposició de la Generalitat per tal que pugui servir per descongestionar els centres sanitaris o per necessitats logístiques.\nLa seu es troba a l'avinguda Diagonal, un punt que el mateix RACC, a través d'un comunicat, defineix com estratègic. D'una banda, està situat a una de les entrades de Barcelona i, de l'altra és proper a l'Hospital Sant Joan de Déu i a l'hotel Fairmont Rey Juan Carlos I. A més, l'edifici compta amb un heliport medicalitzat, fet que podria facilitar les tasques sanitàries, segons l'entitat.\nActualment, l'ocupació de l'edifici és molt baixa, ja que tots els treballadors que, per les tasques que desenvolupen, poden fer-ho, treballen des de casa. Només es mantenen actius en el seu lloc de feina els mecànics, els reparadors de la llar, i les persones de manteniment i seguretat. "En la mesura del possible, cal que tots col·laborem en allò que puguem i ens ha semblat que aquesta era una manera útil de fer-ho", ha indicat el president del RACC, Josep Mateu.


Ajuntament posa en funcionament la Borsa Habitatge jove d'emancipació | Ajuntament d'Arbúcies\nInici > Notícies > Habitatge\n20/08/2021 - Habitatge\nL’Ajuntament d’Arbúcies posa en funcionament la borsa d’habitatge jove d’emancipació\nEs posen a concurs els tres primers habitatges de lloguer per a joves que busquen el primer contracte\nEl consistori arbucienc publicarà en els propers dies la primera convocatòria d’habitatge jove d’emancipació. Es tracta d’un concurs adreçat a joves entre 18 i 30 anys que busquen un primer contracte de lloguer en condicions assequibles.\nEls tres primers habitatges ofereixen lloguers d’entre 220€ i 300 € com a màxim. Aquests preus seran sempre els mateixos en futures convocatòries. El primer objectiu és garantir l’accés a lloguer del jovent d’Arbúcies.\nL’Ajuntament d’Arbúcies va elaborar l’any 2020 un estudi i cens d’habitatges buits al municipi. Fruit d’aquest treball, han arribat els primers acords amb propietaris per cedir habitatges a la borsa municipal. El segon objectiu és posar a disposició de la ciutadania vivendes que , en aquest moment, estan desocupades.\nPer primer cop, des de la recuperació dels ajuntaments democràtics, Arbúcies fa polítiques d’habitatge per a joves. Un dels mandats del pla local de joventut era accedir a l’habitatge. Hi estem donant resposta i continuarem treballant per oferir més vivendes, explica la regidora de Joventut, Judit Prat.\nLes àrees municipals de Joventut i Habitatge estan treballant de manera conjunta i coordinada en la construcció d’aquest projecte. L’ajuntament ja ha captat dos habitatges més, en fase de reforma, que també s’afegiran a la borsa en poc temps.\nLes bases reguladores de la borsa ja van ser aprovades en el ple municipal del passat 19 de juliol i suposen un marc de funcionament per futures convocatòries, i de gestió dels projectes d’impuls a les polítiques d’habitatge arbucienques.\nEn el context actual, és encara més necessari garantir drets fonamentals. Un d’ells és l’accés a l’habitatge. Intentem, sempre, donar resposta a les necessitats de la ciutadania. I com més crua és la crisi econòmica i social, més imprescindible és posar les persones al centre de les actuacions públiques, comenta el regidor d’Habitatge Jaume Salmeron.\nEn els propers mesos, Arbúcies començarà treballar en una Borsa de lloguer assequible adreçada a combatre la vulnerabilitat i facilitar l’accés al lloguer de famílies i persones amb dificultats econòmiques.\nConvocatòria Habitatge Jove d'Emancipació\nDocument Declaració Responsable d'ingressos percebuts\nBases per a l'adjudicació d'habitatges


LA WALKER: de febrer 2012\nRacionalisme per a nens i nenes, a càrrec del Club Super3.\nEtiquetes de comentaris: Lliurepensament, Música\nPublicat per Raimon Goberna 2 comentaris:\nFoto: Arnau Goberna\nNeva a Barcelona, arriba el caos. I en el caos, sempre se senten coses interessants: les cadenes que no duen els cotxes i que haurien de ser obligatòries, en un entorn on ningú porta pneumàtics d'hivern. Les escoles que no preveuen entrades i sortides. Els proveïments que no arriben. Els serveis que no funcionen. Els accidents. Els qui emulen a makkinen, hakkinen o com es digui. I tot d'altres coses que es repeteixen a cada nevada, una mica com això del pacte fiscal.\nNeva, arriba el caos. I per evitar-lo, un mestre tancarà les persianes perquè els infants no mirin per la finestra. Per evitar-lo, un camió amb una pala intentarà passar entre el trànsit saturat i és clar, no podrà treure la neu amb la pala. Per evitar-lo, uns pares posaran un plàstic al cotxet dels seus fills, perquè la neu no els caigui a sobre. I així ens acostarem al final. A Finlàndia el dia que surt el sol els infants surten al pati. I és normal, fa mesos que no veuen la llum quasibé. Però és que aquí neva un dia a l'any, aprofitem-ho!\nNeva, arriba el caos. O potser no, potser para i els nens i nenes es queden sense fer boles de neu...


Le Cinque Terre | Gloria Condal\n← Els santuaris de le Cinque Terre\nFísica i química →\nCinc pobles penjats a les roques, de nord a sud: Monterrosso, Vernazza, Corniglia, Manarola i Riomaggiore, que juntament amb d’altres poblets de l’interior integren el parc de le Cinque Terre. Hi ha desenes de senders per caminar, però els principals són el Sentiero Azzurro, excavat a la roca a principis del s. XX durant la construcció de la línia ferroviària (9 km – 5 h). El Sentiero Rosso o número 1, de Portovenere a Levanto (24,6 km – 12 h) i el Sender dels santuaris, que recorre els 5 santuaris que hi ha a dalt de cada poble (9 h). Més info a 5T i Cinque Terre.\nLlimones ecològiques a Monterrosso\nPer l’orografia, la natura, de tant en tant en fa una de grossa, com el 25-10-2011, quan les aigües van arrasar tot el que van trobar, edificis i gent. Hi va haver morts i ferits. Ens ho explicava una dona a Monterrosso. “Paura”, ens deia que sentia quan encara ho recordava. Les esllavissades hi són freqüents, i el tancament del sender Azzurro, també.\nMonterrosso. Plaça Matteoti\nMonterosso és el primer poble des del nord, el més gran i el més antic i es divideix en dues parts clares, el nucli antic i el que anomenen Fegina, amb una gran platja. La part amb més encant és la primera, medieval, amb l’església de S. Joan Baptista, del XIV, davant de la qual hi havia el Palau. Un racó que ens ha agradat és la placeta Matteoti, amb un parell d’enoteques i en una banda un conjunt d’arcs que comunicaven amb carrers o arpaie, un d’ells la via del Buranco. Al segle XVI hi havia 13 torres, ara només queda la torre Aurora, sobre el turó de San Cristòfor, que separa els dos nuclis. Es va a l’altra banda del poble per un tùnel que t’estalvia pujar i baixar el turó. Dalt del turó hi ha el santuari de Soviore.\nVernazza és on ens allotgem durant tota l’estada; davant tenim el torrent Vernazzola, cobert, però quan pot, remuga i surt de mare. Baixant cap a mar, a banda i banda, carrerons i escales (“arpaie”), botigues de records, bars, restaurants, productes típics… i molta gent. De seguida som a baix: un petit port tancat, una petita platja i barques a terra, tapades. El poble va jugar un paper important a l’Edat Mitjana (es nota per les logies, cases-torres i pòrtics). Restes d’un castell dels poderosos Doria, una església tocant a mar, amb murs ferms per aguantar la mar i els pirates. Un forat en un roca per on passes entre aigües i arribes a l’altra banda: una platja plena de visitants que trepitgen les pedres, recullen bastons nets i pelats que la tempesta hi ha deixat i fan fotos amb mòbils, tauletes i màquines de retratar. Pujant amunt, cap al nord, un mirador, el cementiri, un edifici municipal i una església amb un campanar que vèiem des de lluny.Vistes superbes del port i les façanes de colors. A dalt, el santuari de N. Sra. Reggio.\nCorniglia és l’únic poble que no dóna a mar directament; està penjat, envoltat de vinyes i llimoners. Arribem a la placeta Taragio, l’ànima del poble, i tirem per la via Fieschi, amb cases que miren al mar i també a dins. Hi ha poqueta vida: una botiga de records oberta, una de queviures i alguns bars. Una placeta amb l’oratori dels Disciplinats, del XVIII i al darrera un mirador amb vistes. Més graons, més carrers estrets, fins que arribem al mirador de Santa Maria, amb vistes a tots els pobles de les 5 Terre. Cap a l’altra banda hi ha l’església de San Pietro, gòtica-genovesa, amb un rosetó i baix-relleus, com el del cèrvol, que representa el poble. A prop, un camí des d’on tenim vistes esplèndides; les casetes de colorins, i el verd de les vinyes i els camps. Diuen que Corniglia té més vocació agrícola que la resta de pobles. Baixem per les escales de Lardarina, en zigues-zagues, de 377 graons, directes fins a l’estació.\nManarola. Sortim del túnel de l’estació i pugem amunt, fins a l’església gòtica del 1338, dedicada a a S. Lorenzo; a destacar, el rosetó de 12 columnes i el campanar separat, per complir funcions defensives. Pugem cap al belvedere, on hi ha restes del castell, carrerons “arpaie” i finalment, el mirador amb vistes al sud i al nord. La part de poble que toca a mar és ben poca; unes roques negres i unes quantes barques de colorins. Baixem cap a la punta de Buonfiglio, des d’on veiem Corniglia i el sender que hi duu. Amunt, Volastra i el santuari de N. Sra. Salute. Fins a Riomaggiore hi ha 1 km i aquest tros de sender s’anomena “via de l’amor”.\nRiomaggiore és el darrer poble al sud, estructurat en terrasses, carruggi, cases graonades i moltes escales… penjat sobre el mar. Per sortir de l’estació hi ha un túnel, aquí són bàsics. Baixem al port, petit i estret, amb barques de colorins esperant millors temps i un parell de restaurants buits. Continuant cap al sud hi ha un pas que duu a les roques on s’aturen les barques de passatgers i a una platja. Des d’aquí, veiem a la costa nord el camí de ronda que porta a Manarola. L’eix és la via Colombo, amb botigues, habitacions de lloguer, bars i restaurants. Pugem a l’església parroquial de San Giovanni Batisti, del 1340 i continuem amunt fins a les restes del castell dels segles XV-XVI, amb una torre de rellotge molt gran i visible, que toca les hores. Des d’allà, vistes panoràmiques. Als peus de la torre hi ha un petit oratori, però l’oratori important és el que hi ha més avall, el de Sta. Maria Assumpció; a dins hi ha una imatge de la Verge de fusta del XIV i un tríptic del XV damunt l’altar major. Dalt de tot del turó sud, el santuari de la Verge de Montenero.\nA totes les estacions, petites andanes a l’aire lliure, entre túnels. Manarola\nAquesta entrada s'ha publicat en Viatges, Viatges per Europa i etiquetada amb Cinque Terre, Corniglia, Manarola, Monterrosso, Riomaggiore, Vernazza. Afegiu a les adreces d'interès l'enllaç permanent.\n2 respostes a Le Cinque Terre\n9 Abril 2013 a les 9:32\nhi vem estar fa un parell d’anys i ens va encantar. Rellegint la vostre explicacio he reviscut moltes coses. Mol bé!\nQuina passada de llocs!!! Enveja!!! No m’importaria passar-hi una temporada escrivint i llegint a aquests pobles encara que jo no me puc queixar d’on visc, hehe! Una besada!!


“Se vende Mama” MiniClub: 2017-2018 | Biblioteca Municipal L'Ateneu d'Esparreguera\nHome Sala Infantil MiniClub (3r i 4t de primària) Curs 2017-2018 “Se vende Mama” MiniClub: 2017-2018\n1ª sessió Dimecres 18 d’octubre\nPresentació del llibre Se vende mama de Care Santos\nReptes per al 8 de novembre: Llegir fins la pàgina 54 inclosa\nRepte 1: Qui escriu l’anunci?\nPer quants diners la vol vendre?\nQuina és la 1a oferta que rep?\nRepte 2: Escriu una cosa horrible i una altra molt bona que pensis de la teva mare\nCosa molt bona:\nRepte 3: Fes-te una foto amb la teva mare i envia-me-la per WhatsApp\nReptes per al 15 de novembre: Llegir fins la pàgina 76 inclosa\nRepte 1: Què fa la Nora que està prohibit fer?\nHas fet alguna vegada alguna cosa prohibida?\nRepte 2: Digues una frase típica de la teva mare\nRepte 3: Perquè creus que l’Òscar té remordiments?.\nReptes per al 29 de novembre: Llegir fins al final\nRepte 1: L’Òscar es queda sol a casa?\nI la Nora?\nI tú, t’has quedat mai sol?\nRepte 2: Pot estar un nen/a sol a casa dies i dies?Saps que és l’acollida?\nRepte 3 Parlem-ne: Opinió del llibre


De fet és aquesta i no cap altra la que mou els pobles sense Estat a exigir ser tractat com a iguals. Si a més a més del pes de la pròpia història hi afegim un llistat interminable d’humiliacions, menyspreus, repressió i voluntat de genocidi cultural, l’autodefensa apareix amb llums de neó. La història ens recorda que l’afer dels catalans durant la guerra de successió d’Espanya va commoure tot Europa. L’heroisme i la tenacitat emprats per Catalunya per defensar les seves llibertats van ser lloats fins pels mateixos enemics.\nA Anglaterra, l’interès per la valentia dels catalans fou tan gran que s’arribaren a publicar fulletons populars, com el presentat el 1714 per Baker, que pel preu d’un xíling narrava la història deplorable dels catalans. Ha plogut molt des d’aleshores però el que alguns han volgut qualificar com “el problema catalán”, continua. En el nostre procés neuronal sorprèn com un peruà pugui dir sense que li caigui la cara de vergonya que el nostre poble mai serà independent.\nVargas Llosa es va poder presentar com a candidat a la presidència de la República peruana pel Frente Democrático-FREDEMO, gràcies que Perú fa només quatre dies (1821) va aconseguir la independència de l’Imperi Espanyol. El 28 de juliol, els taxistes de Lima t’acostumen a donar el bon dia acompanyat d’un “Feliz día de la Independencia”, i no crec pas que el marit de la Porcelanosa els engegui a dida ni tampoc recordo que hagi reivindicat que Perú esdevingui una comunitat autònoma d’Espanya. Talment com va fer Mèxic que per deslliurar-se d’Espanya va provocar un conflicte armat d’emancipació i ara, en boca del seu president Peña Nieto, afirma, amb una coherència que fa esparverar, que ens negaria el reconeixement com a nació independent. Però la força de la raó també té en el nostre cas un altre component a tenir en compte.\nAra que el cas català ha posat Espanya en una situació de ridícul a nivell internacional, seria bo recordar-los que Catalunya està, segons el PIB de 2014, per davant de països com Finlàndia o Irlanda. Just darrere de França i per davant de la mitjana de la Unió Europea. El PIB per càpita català supera en 5.381 euros el PIB per càpita espanyol. Recomano al President Puigdemont que li expliqui a Rajoy l’acudit del dentista mentre l’agafa per l’arc del triomf i li diu a cau d’orella: oi, que no ens farem mal?


Salvador Vidal: “El dia del número, millora l’actitud envers les matemàtiques” | UIC Barcelona\nSalvador Vidal: “El dia del número, millora l’actitud envers les matemàtiques”\nEl professor de la Facultat d’Educació Salvador Vidal ha publicat l’article: “El día del número, mejora la actitud hacia las matemáticas (Motivación de las matemáticas)”, a la revista Investigaçao Educacional, una revista de publicació anual de la Facultat d’Educació i Psicologia de la Universitat Catòlica de Portugal.\nL’article, fruit d’una estada de docència d’Erasmus+ que el professor Vidal va fer el curs passat a la Universitat Catòlica de Porto, és una explicació de quinze anys d’experiència posant en pràctica el que anomena el “dia del número”: “Volíem –explica Vidal– que els alumnes descobrissin la part més emocionant, divertida i màgica dels números”.\nDurant els anys en què va treballar com a docent en una escola de primària i de secundària, el professor de la Facultat d’Educació va constatar que, “per part de molts alumnes i d’algun professor, la falta de motivació per aquesta disciplina era molt elevada i la trobaven pesada i avorrida”. Arran d’aquesta situació, amb uns quants professors van començar a dissenyar un dia festiu que, emulant la celebració del dia del llibre, amb motiu del 23 d’abril, animés els alumnes a apreciar les matemàtiques i a veure’n la necessitat.\nSalvador Vidal, a l’article, fa una explicació de com va néixer aquest dia i de les passes que van seguir per arribar-hi. Finalment, conclou que “gràcies a aquest dia, l’actitud envers les matemàtiques millora moltíssim; jo diria que és la clau perquè l’alumne les accepti i pugui arribar a passar-s’ho bé fent matemàtiques”.\nRecentment, Salvador Vidal va ser entrevistat a +1. Sumant històries on parla de tot això i de la importància de les matemàtiques per a la vida diària: “La matemàtica ens pot facilitar la vida, ens ajuda en el dia a dia”.\nLa Facultat d'Educació signa un conveni amb el Consell de l'Esport Escolar de Barcelona\nCarles Armengol: «L'escola sempre està en crisi perquè sempre està en el debat polític i social»


Terra Vermella 2016 i 2015. Vi de Penedès.\nInici > Vi>Vi blanc>Ester Nin>Terra Vermella\n51,08 $ / ampolla\n48,52 $ / ampolla\nCaracterístiques de Terra Vermella\nTerra Vermella és un vi blanc elaborat per la família Nin-Ortiz al Pla de Manlleu, Barcelona.\nLa família Nin Ortiz situada a Porrera, cor del Priorat, va decidir vinificar una antiga vinya de Parellada que tenia la família d'Ester Nin al Pla de Manlleu.\nTerra Vermella fermenta amb els seus propis llevats en barriques usades de 225 litres on roman durant 8 mesos amb les seves mares fines.\nSalmó fumat, Marisc cuit, Guisats especiats de peix, Arrossos de peix, Bacallà


HOLDEN MATTHEWS CONDEMNAT A 25 ANYS PER LA CREMA DE TRES ESGLÉSIES NEGRES A LOUISIANA - NOTÍCIES\nHolden Matthews condemnat a 25 anys de presó per haver incendiat 3 esglésies històricament negres a Louisiana\nPrincipal Notícies Holden Matthews condemnat a 25 anys de presó per haver incendiat 3 esglésies històricament negres a Louisiana\nMatthews va ser acusat de tres delictes intencionats de danys a béns religiosos i de tres delictes d'usar foc per cometre un delicte.\nHolden Matthews, de 22 anys, l’home que es va declarar culpable d’haver incendiat tres esglésies històricament negres a Louisiana el 2019, va ser condemnat a 25 anys de presó pels seus crims. Informes ABC News .\nMatthews, fill del diputat del sheriff de la parròquia de St. Landry, Roy Matthews, va ser acusat de tres delictes intencionats de danys a la propietat religiosa i de tres delictes d’usar foc per cometre un delicte. Segons el Departament de Justícia, el primer es qualifica com a delicte d’odi segons la Llei de prevenció d’incendis eclesiàstics.\nSegons els fiscals federals, Matthews va admetre que va encendre el foc pel caràcter religiós d'aquests edificis i pel seu amor pel Black Metal, un gènere musical amb arrels a l'escena noruega del heavy metal que, segons els informes, va ser la inspiració de diverses cremades d'esglésies país a principis dels anys noranta. S'està carregant el reproductor ...\nCom va informar prèviament ESSENCE, entre el 26 de març i el 4 d’abril, Matthews va incendiar l’església Baptista de Santa Maria a Port Barre, l’Església Baptista de la Gran Unió a Opelousas i l’Església Baptista de Mount Pleasant a Opelousas.\nHi ha una llarga història d’atacs supremacistes blancs contra esglésies negres, inclòs el bombardeig del Ku Klux Klan contra l’església baptista 16th Street de Birmingham el 1963, que va matar quatre noies negres enmig del moviment pels drets civils — Addie Mae Collins, Cynthia Wesley, Carole Robertson i Carol Denise McNair, i la germana de Addie, Sarah Collins, ferida greu.\nWASHINGTON, DC - 10 DE SETEMBRE: Jewell Chris McNair (L) i la seva dona Maxine McNair veuen com la seva filla, Denise McNair i tres noies més, són guardonades pòstumament amb la Medalla d'Or del Congrés el 10 de setembre de 2013 a Washington, DC. Denise McNair, Addie Mae Collins, Carole Robertson i Cynthia Wesley van ser assassinades el 15 de setembre de 1963 quan membres del Ku Klux Klan van bombardejar la 16a Església Baptista del carrer a Birmingham, Alabama. La medalla honra el sacrifici de les noies i com va servir de catalitzador per al Moviment pels Drets Civils. (Foto de Chip Somodevilla / Getty Images)\nEl 2015, Esglésies negres a Carolina del Nord, Geòrgia, Carolina del Sud, Florida, Ohio i Tennessee van cremar les setmanes posteriors a l'atac terrorista contra l'església Mother Emanuel AME de Charleston, S.C., que va matar 9 persones.\ncom evitar que les trenes caiguin\nvull tornar a la meva ex?\nRELLOTGE: va començar com un hobby i ara el negoci del jersei lletge d’aquesta mare de Florida està en auge


Saps quantes cullerades soperes de sucre hi ha en una ampolla de refresc de 2 litres? No t'ho creuràs, n'hi ha 16!!! Són moltes. I no parlem dels sucs de fruita envasats que donem als nostres fills, també carregats de sucres afegits. Jo des que ho vaig saber compro refrescos sense sucre i els sucs de fruita me'ls faig a casa ( sempre que puc, clar). Una dieta sobrecarregada de sucre és un gran perill per la nostra salut i un passi directe cap a la diabetis i la obesitat. Un país que té molts problemes amb l'exés de sucres és Estats Units, precisament acabem de saber que l'alcalde de Nova York ha perdut una batalla judicial per aconseguir treure de circulació els refrescos gegants ensucrats de bars, restaurants, parades ambulants i botigues de proximitat. La polèmica mesura de Michael Bloomberg havia d'entrar en vigor avui mateix ( dimarts 12 de març) per intentar rebaixar les 6 mil morts que hi ha cada any a Nova York per culta de l'obesitat.\nQuines comunitats d'Espanya diries que practiquen més i millor la dieta mediterrània? Doncs, encara que sembli una broma de mal gust, són les de la conca cantàbrica. Segons un estudi recent suspenem en dieta mediterrània, concretament tenim un 4'7. Ni oli d'oliva, ni fruits secs, ni peix, ni fruita, ni verdura... vaja, un desastre. La nostra dieta s'està "americanitzant" en el pitjor sentit de la paraula.\nTeniu petits a casa i necessiteu una mica d'inspiració pel dia del pare que no valgui un duro? Us presento el blog de manualitats idees magistrals on la seva autora, l'Estrella Vilar, una mestra d'educació infantil, ha penjat un post amb un recull de fotos que ha fet a Pinterest amb idees més que genials i fàcils de fer per deixar sense alè el pare més pintat...\nEscrit per Clara SÁNCHEZ-CASTRO BONFILL a 16:39


Compromís reclama l'aplicació de l'acord per compensar l'augment de l'IBI rústic — RàdioSeu 107.2 FM: notícies de La Seu d'Urgell, l'Alt Urgell i el Pirineu\nSou a: Inici / Notícies / Compromís reclama l'aplicació de l'acord per compensar l'augment de l'IBI rústic\nCompromís reclama l'aplicació de l'acord per compensar l'augment de l'IBI rústic\nEl grup municipal lamenta que per ara no s'hagi ajudat a minimitzar l'increment imposat pel Govern espanyol, que pot multiplicar per 10 el tipus vigent. L'equip de govern respon que ja hi estan treballant per tal que la mesura sigui el més justa possible\nEl grup municipal de Compromís X La Seu ha demanat a l'equip de govern en quina situació està la revisió de tipus d'interès que ha de servir per compensar l'augment de les quotes de l’IBI rústic, d'acord amb la moció que havia aprovat el plenari el mes de setembre passat. A través d’una interpel·lació, al ple ordinari d'aquest mes el grup municipal ha reclamar que es compleix amb aquest anterior acord mitjançant una reducció dels tipus. Tot plegat, amb l'objectiu de minimitzar l’augment de la quota de l’IBI rústic que ha imposat la Direcció General del Cadastre, que forma part del Ministeri d'Hisenda espanyol.\nCompromís ha lamentat en un comunicat que aquesta modificació del tipus de l’IBI rústic "s’havia d’haver aprovat abans del desembre del 2017 per tal que pogués ser vigent durant el 2018, fet que no s’ha produït". Segons el grup municipal, "aquesta passivitat provocarà un augment de la quota, injustificada i desproporcionada, a pràcticament tots els propietaris que reben els rebuts de l’Impost de Bens Immobles a finques rústiques". Per això, reclamen "que es faci aquesta modificació per tal que pugui entrar en vigor com més aviat millor". Segons la normativa tributària, això seria durant l’any 2019.\nLa interpel·lació argumenta que aquest augment per part de l'Estat espanyol arriba "en uns moments especialment difícils, per la crisi econòmica i per les dificultats que viuen agricultors i ramaders", i que aquesta decisió del Govern central "agreuja" la situació. Alhora, hi afegeixen que "molts propietaris d’horts de la Seu han fet arribar la seva queixa i neguit pel fet que es grava unes parcel•les que, en la majoria dels casos, no tenen activitat econòmica i que generen despeses de manteniment". El portaveu de Compromís, Òscar Ordeig, conclou que “una vegada més, la passivitat de l’equip de govern la pagaran els ciutadans i els propietaris dels horts i finques rústiques de la Seu”.\nJustament des de l'equip de govern, el tinent d'alcalde d'Urbanisme, Jesús Fierro, ha respost a Compromís que actualment estan treballant en aquesta modificació, però que no es pot aplicar de manera precipitada i que cal estudiar com es fa "perquè si modifiquem el coeficient, això pot afectar a tothom per igual".\nFierro recorda que abans d'aplicar una mesura com aquesta "cal analitzar quins són aquells immobles o finques que hi han entrat com a noves altes i destriar el gra de la palla", per tal d'evitar errors o discriminacions i "perquè sigui el més just possible". Alhora, pel que fa a les crítiques del primer grup de l'oposició, el portaveu del PDeCAT ha apel·lat Compromís a "no donar cap lliçó sobre congelació d'impostos, perquè des del 2010 l'Ajuntament de la Seu pràcticament no n'ha apujat cap".


EL SOMNI DE TESEU\nJo m’havia adormit assegut en una cadira de l’aeroport quan, tota d’una i sortosament, vaig sentir el nom de Iraklio pels altaveus. Sobresaltat vaig córrer cap a la porta d’accés on hi havia una llarga cua, mentre els primers passatgers ja havien començat a passar.\nDesprés de recórrer uns cent metres a peu per l’aeroport, pujàrem a l’avió. Era un petit bimotor a hèlix, bastant tronat, i que no oferia el confort del que es pot esperar per a fer el trajecte entre Atenes i Creta. L’hora d’enlairar-se estava programada per quarts de nou del matí. Arribaríem a Creta al cap d’un parell d’hores.\nJust al costat meu va seure un home, més aviat jove, capficat i silenciós. El vaig mirar de reüll amb la intenció d’esbrinar el seu esperit. Sense massa reflexionar vaig creure que aquest home preferia els pensaments a les paraules. Tot i estar al meu costat, es trobava lluny, molt lluny. Malgrat el meu desig de conèixer els seus pensaments, pura i simple curiositat, no vaig gosar distreure’l.\nLa meva imaginació, però, em va permetre de cercar una explicació a la seva actitud. Si, si, clar, està reflexionant sobre la immortalitat de la seva ànima i la reencarnació en un altre ésser. També pot ser que estigui pensant en la seva amada. La seva taciturnitat em fa por, vaig pensar, tot i que sóc un home valent. Serà un terrorista islàmic que vol fer volar l’avió?\nAl cap d’una bona estona vaig adonar-me que ell també em mirava de reüll. I si ell estigués pensant el mateix de mi? Li he de parlar, però, i si no parla la meva llengua? Vestia d’una manera estrafolària, diguem-ne a l’antiga. La vesta que portava, amb un cinturó molt més amunt de la cintura, em va fer pensar en l’auriga de Delfos.\nVaig mirar per la finestra i vaig veure que ja volàvem per damunt del mar. El mediterrani en la seva potent blavor, un blau ultramarí esquitxat de blancors que semblaven coloms: Ce toit tranquille, où marchent des colombes,…\nTot d’una, aquell senyor tomba el cap, em mira, i em pregunta amb una parla molt i molt antiga; On som? On anem? Qui ets tu? En aquell moment no vaig saber què dir-li. El vaig mirar fixament i, passada una bona estona, vaig ser jo qui li va preguntar: Tu qui ets? On vas? Tímidament em contestà: Em dic Teseu i sóc fill del déu Posidó. M’està prenent el pel aquest? I si ara em digués que va a matar el Minotaure? Vaig intentar de cercar la hostessa amb la mirada, però no es veia.\nEll, veient que jo em quedava estupefacte, em va dir que anava en vaixell d’Atenes a Creta i per la forta calor del migdia es va quedar adormit a la coberta. Quina imaginació!, vaig tornar a pensar. I si fos veritat? Vaig voler mirar el meu rellotge de polsera i vaig veure que es transformà en una brúixola. Estaré somiant? Per la meva ment van començar a passar tota mena d’idees, entre d’altres, el fort desig d’acompanyar-lo en el seu viatge.\nQuan finalment em vaig tornar a despertar, em trobava al seu costat, al cim de la coberta d’un vaixell a vela, singlant a gran velocitat. Ell ja no portava la vesta i, com jo, anava a pit nu. Després d’adonar-me que jo també parlava la seva llengua, vaig sentir l’olor de la suor que impregnava el meu cos. En el zenit, el gran astre lluïa majestuós. Un parell de dies més i arribem a Creta, deia un dels cabdills dels remers.\nVaig pensar que tot el que veia era real, doncs per la mateixa coberta del veler hi havia sis nois i set noies, tots ells afavorits d’una gran bellesa, els quals havien de ser devorats pel monstre. En tot cas, se'm feia difícil de creure el que jo veia i sentia, a més de quedar admirat de mi mateix en veure que podia parlar perfectament aquella llengua.\nBen ensopit sento com el comandant del bimotor ens indica pels altaveus que estem a punt d’arribar i que ens cordem el cinturó. La temperatura a Iraklio és de 22 graus, cel amb clarianes i visibilitat molt bona. Jo vaig tornar a mirar per la finestreta. Allí, just al meus peus, es mostrava Creta, formosa, amb pits en forma de muntanyes, una de les quals, Ida, abrigà els primers plors de Zeus quan, allunyat del seu pare, fou alletat per la nimfa Amaltea.\nVaig mirar l’home del meu costat i, aquest cop, anava vestit amb una jaqueta de color gris fosc i pantalons fent conjunt. Vaig pensar que el desig d’arribar a Creta i poder endinsar-me en el món minoic m’obligà a somiar en espais i temps passats. L’avió aterrà sense problemes i, al posar el peu a terra, vaig sentir l’emoció de qui arriba per primer cop en un lloc somiat des de feia molt temps.\nVarem continuar parlant amb el meu company de viatge. Ell em va dir que anava a Cnossos, terra minoica, capital del rei Minos i, sobretot em va dir, a veure Ariadna. Jo, sense manifestar-li la meva estupefacció, ja que pensava que continuava estant boig, li vaig demanar que em deixés acompanyar-lo. Amb molt de gust, va ser la seva resposta.\nEl meu esperit gaudia d’un cert estat d’excitació produït per l’emoció de poder-me capficar en el laberint, acompanyant el propi Teseu. Més i més, jo sentia batre el meu cor per a poder gaudir per un moment del la visió de la bella Ariadna.\nLa visita de Cnossos no podia esperar gaire temps i després de reposar-nos una bona estona i fer una petita queixalada, ens varem endinsar per carreteres en estat mig deplorables amb un autocar molt desatès en direcció a Cnossos. Al cap de poc més de mitja hora o tres quarts varem arribar a una zona poc poblada. Allí, presumia jo, es trobava ben a prop Minos, amagat en una de les mil sales del seu palau, la cambra reial, ben assegut en el seu tron.\nJust en el pati central hi havia uns esportistes saltant per damunt d’un toro i un xic més enllà vaig veure la bella Ariadna. El meu acompanyant no se n'havia adonat i li vaig haver de dir jo. L’entorn estava format per grans espais monumentals, edificacions de tota mena guarnides de pintures murals, sòcols de pedra i alabastre, cambres i més cambres, pavimentacions, magatzems i la columna en forma de tronc de con invertida amb un capitell amb forma de gola aixafada sotaposada a un àbac.\nVaig poder adonar-me que Ariadna ja ens estava esperant amb un cabdell de fil a la seva mà dreta. Al meu acompanyant li va fer un parell de petons, una a cada galta. A mi només me’n va fer un. Ens va parlar de Pasífae, la mare del Minotaure, i del perill que comportava endinsar-se en el laberint, sales i més sales. Jo vaig tenir por i no m’hi vaig introduir. Teseu, ell, molt valent, va agafar el cabdell de fil i, sense dir res, va desaparèixer per la porta d’entrada.\nEs feia de nit i Teseu no apareixia. Ariadna i jo mateix començàvem a estar neguitosos. Després de molta estona, inflant el meu pit i, amb un rampell de valentia, em vaig endinsar en el laberint.\nEn aquell mateix moment, sona el despertador. Dos quarts de set del matí. Vinga! és hora d’aixecar-se.\n1 de juny del 2013


Comunicat situació actual (27 de juny) – Banc Expropiat de Gràcia\nJuny 27, 2016 Juny 28, 2016 bancexpropiatgracia\nHi ha 55 persones identificades durant les 2 setmanes de mobilitzacions.\nHi ha 11 persones investigades en 3 jutjats diferents.\nQue la Generalitat es personarà en aquells casos en què s’hagin produÏt danys al mobiliari urbà o lesions a agents dels Mossos d’Esquadra.\nHem fet una primera reunió amb totes les persones identificades que hem pogut contactar. Si no vas assistir a aquesta assemblea i també et van identificar posa’t en contacte amb nosaltres.\nHem fet també una primera reunió amb les persones ferides. De moment, nosaltres en tenim comptabilitzades més de 100. Si no vas assistir a aquesta assemblea i també et van ferir posa’t en contacte amb nosaltres.\nPrevious Article El ruido de la prensa no nos deja hablar\nNext Article Activitats setmanals del 27 de Juny al 3 de Juliol


Racó Gastronòmic a la Biblioteca del Sud\n1 kg. de llibres amb receptes de la nostra terra\n50 gr. de receptaris d'arreu del món\n400 gr. cuina d'autor\n15 gr. de dietètica\n3 copes d'enologia\n2 cullerades d'arts i gastronomia\n1 grapat d'indústria de l'alimentació\n2 kg. de novel·les\n750 gr. de pel·lícules\n18 peces de revistes\nEns trobareu a la Biblioteca del Sud:\nDilluns a dimecres de 16h a 21h\nDijous de 10h a 21h\nEl Racó Gastronòmic és el fons especialitzat de la Biblioteca del Sud. En aquesta part de la nostra col·lecció podreu trobar llibres amb receptes de la nostra terra, receptaris d'arreu del món, cuina d'autor, dietètica, enologia, indústria de l'alimentació, novel·les, pel·lícules i un fons de revistes que gira al voltant de la gastronomia i tot allò que l'envolta. On trobo els ingredients? Trobareu tots els documents senyalitzats amb aquest pictograma a la sala de'oci de la biblioteca. A més a més, trobareu indicat amb aquesta imatge els llibres que tenen relació amb el Racó Gastronòmic dins del Racó de Pares i Mares, a l'àrea infantil i també a la Col·lecció local.\nResultat de la preparació:\nDegusteu noves idees, recomanacions, receptes, compartiu lectures, articles i notícies, tot relacionat amb la gastronomia en aquest bloc.\nQui pot degustar-ho?\nTotes les persones que vulguin documentar-se o divertir-se amb qualsevol tema relacionat amb la gastronomia. Des dels que busquen receptaris tradicionals o els que volen llegir una novel·la on la cuina hi juga un paper clau fins els que volen cercar informació sobre trastorns alimentaris. I per degustar-ho a casa amb tranquil·litat… Et pots emportar 15 documents llibre o revista i 15 documents audiovisuals durant un mes. Esperem que no t'atipis!


Esbart infantil – EL Centre de Sarrià\nHome / Esbart infantil\nL’Esbart Sarrià es va fundar l’any 1954 pel mestre Manuel Cubeles i va actuar per primera vegada a la festa de Sant Josep l’any 1955. Actualment està format per un cos de dansa de més de 20 dansaires, sota la direcció de Manel Carpi, un grup de tècnics i col·laboradors, i una escola de dansa amb tres grups en actiu dirigits per l’Alfons Bermejo.\nAl llarg de la seva història, l’Esbart ha anat recollint i elaborant un gran llegat de músiques, coreografies i vestuari que constitueixen el seu patrimoni artístic. En les seves actuacions tant en escenaris com en espais oberts, l’Esbart mostra part del seu repertori de danses populars de Catalunya, les Illes Balears i del País Valencià, a més d’algunes danses medievals.\nEl 2016, l’Escola de dansa va iniciar una nova etapa per crear una estreta relació entre tradició i modernitat. Amb aquesta fórmula es pretén aconseguir que l’aprenentatge de la dansa sigui més atractiva per a joves i infants.\nAmb aquesta filosofia, mestre i alumnes treballen en la creació de miniespectacles com ara “Es ballava i es balla”, a partir de danses que es ballen per festa major i jocs dansats, o també “Disfressats” amb danses que es ballen per carnestoltes. A més, l’Esbart ha introduït darrerament un grup de Castanyoles. Així doncs, si t’agrada ballar i estimes la cultura popular i la dansa folklòrica, no ho dubtis més i apunta’t al grup d’Esbart del Centre de Sarrià!\nAmb la necessitat de tornar a la normalitat el BALLET FOLKLÒRIC SARRIÀ-ESBART SARRIÀ, ens va presentar el diumenge 30 de maig dues propostes molt diferents, en una sola tarda.\n1 de juny de 20211 de juny de 2021\n“Si relatem des de l’òptica del sentit de l’humor, si aconseguim riure’ns del que estem patint, això ens ajuda a digerir-ho”\nEntrevista a la Lindes Farré, co-directora i titellaire de Cia Deliri, grup resident del Teatre de Sarrià, i co-autora de "La Lia es queda a casa".\n30 d'abril de 202030 d'abril de 2020\nTarifa trimestral (inclou quota de soci/a)\nHorari Escola de dansa\nPetits: dilluns de 17:30 a 18:30 / Joves: dimecres de 17:30 a 18:30