Glòria a Biosca i gràcies a Cruyff | Esports | EL PAÍS Catalunya\nEl defensa del Barça Gustau Biosca va ser un fenomen, a la taula, al llit i al camp\nBarcelona 5 NOV 2014 - 17:10\tCET\nNo sé ben bé per què, hi ha vegades que els periodistes no parlem d’una persona amb un trajectòria reconeguda i elogiable fins que no en surt l’esquela als diaris. La seva mort mediàtica s’allarga, pròpiament, des que es retira fins que se’n publica la necrològica. Aleshores tothom parla de la seva transcendència i del seu llegat, s’expliquen les històries que es van silenciar en vida, com si fos pecat recordar les seves aventures, bones i dolentes, pròpies d’una figura que mereix una pàgina o un reportatge als mitjans de comunicació. Aquest és el cas de Gustau Biosca, amic de Kubala i César, protagonistes de partits solemnes i també de festes majúscules a la Penya Solera que un dia va presidir Nicolau Casaus.\nBiosca va ser un fenomen, a la taula, al llit i al camp, admirable perquè s’ho feia amb la Lola Flores i perquè era un gentleman a l’estadi de les Corts. Ja sé que va acabar llegint la Bíblia, va treballar per a Núñez i va tenir sort d’una dona com la Roser. No hi fa res, ben al contrari, però molts l’admiraran també perquè li agradava el flamenc, sabia beure, feia contentes les dones i jugava molt bé a futbol. La seva mort ens colpeix a la vegada que ens permet recuperar la mística de l’equip de les Cinc Copes, temps en què el Barça guanyava títols i futbolistes com Kubala, César i Biosca eren admirats com ara les estrelles del pop, gent mediàtica i alhora molt propera al poble.\nEls millors equips del Barça són aquells que han transcendit al futbol, ni que sigui perquè el seu joc i la seva manera d’entendre la vida provocaven l’entrega incondicional de la gent del carrer. Parlem del Barça de Gamper, del de Samitier, del de Kubala, del de Cruyff o del de Guardiola, equips virtuosos, estimats per l’afició i respectats pels rivals, recordats per l’oda d’Alberti a Platko o el cant de Serrat. No és casual que el comiat de Biosca hagi sensibilitzat el barcelonisme, de la mateixa manera que hi ha hagut una extraordinària mobilització per la darrera pel·lícula sobre Cruyff. La gent blaugrana té molt bon gust, tant que sovint renega dels herois que han administrat el seu talent, com en el seu dia el mateix Johan, elogiat com a tècnic i discutit com a futbolista.\nEls culers són molt punyeters i discriminatoris en l’elogi, acostumats a sentir-se amos del club i, com a tals, sempre disposats a mesurar el rendiment dels futbolistes com si fossin treballadors de la seva empresa. De vegades fa la sensació que mai no s’han sentit del tot seus personatges llegendaris com Maradona, Ronaldo o fins i tot Ronaldinho, al qual es recrimina que s’abandonés abans d’hora, sense tenir en compte que va treure el club del confessionari i la misèria a partir de l’alegria, motiu de sobres perquè fes el que li donés la gana. Per què sembla que molts barcelonistes aspiren que la vida castigui Ronaldinho per haver dimitit fora d’hora al Camp Nou?\nLa mort de Biosca m’ha fet pensar que, tal vegada, seria bo que un bon dia el club fes inventari de tots els futbolistes que han dignificat la samarreta blaugrana i pintés les parets del Camp Nou amb les seves fotografies, en lloc de posar-hi les hostesses de Qatar. El sectarisme ha estat una plaga que ha impedit una millor comprensió i expansió de l’univers Barça. I, per explicar la història, no hi ha un fil conductor millor que els futbolistes, sense necessitat d’esperar que es morin. Hi penso ara que se n’ha anat el Gitano Biosca i no tenim ni imatges i ni literatura, a excepció d’elogiables iniciatives particulars, que ens expliquin la seva obra, tan aplaudida pels qui el van conèixer.\nAl Barça, prou lloat com a club, li fa falta ara reconstruir la seva història com a equip, un cop superat el victimisme i havent-se convertit en protagonista de la darrera època. El Madrid ha sabut construir un relat guanyador a partir de Di Stéfano, com si el futbol no s’hagués inventat abans de l’arribada de l’argentí, i el Barça s’ha entestat a discutir sobre la legitimitat del seu fitxatge en lloc de fer evolucionar el seu propi discurs a partir de figures com Biosca. No s’ha pas de deixar d’explicar la vida de Di Stéfano des del punt de vista blaugrana, però també estaria bé presumir, en lloc de renegar, d’aquells jugadors sobre els quals no hi ha cap dubte que es va edificar la vida i miracles del Barcelona.\nEl triomf de Messi, Ronaldinho, Guardiola i Cruyff difícilment hauria estat possible si abans no haguessin jugat al Barça personatges llegendaris com Gamper, Samitier, Kubala o Biosca. Hauríem de tenir-ho en compte mentre viuen i/o juguen bé o malament al Barça, que necessita parlar dels vius, i més en temps de difunts, de manera que la glòria hauria de ser compartida per Biosca i Cruyff, tots dos homenatjats aquesta setmana el mateix dia i a la mateixa hora, com si rivalitzessin en lloc de ser companys del mateix club.


Fes la compra online de material esportiu sense haver de sortir de casa. Amb bikeinn ja és possible! És la teva botiga online especialitzada en material de ciclisme. Volem que gaudeixis del teu temps lliure d’una manera única, per això t’oferim una gran varietat de Cascs de la marca Poc. Dóna un cop d’ull a tots els productes de ciclisme que t’oferim en catàleg, com per exemple Poc Omne Air Spin. Dissenyat per donar-te el màxim confort i seguretat mentre estàs practicant el teu esport favorit o les teves activitats diàries.


Adéu Brunch, hola Piknic\nPublicació: dijous 11 de juny 2015, 14:12h\nAcomiadem el Brunch per donar la benvinguda a una nova edició de Piknic Electronik; la cita estiuenca per excel·lència als Jardins de Joan Brossa. Per quart any consecutiu el Picnik desembarca a Montjuïc durant tretze diumenges (del 28 de juny al 20 de setembre) amb un carregament de food trucks per acontentar els estómacs dels feligresos i una pila d'activitats i tallers infantils que seran el paradís terrenal dels petits de la casa.\nEl plat fort, però, és un suculent line-up de delícies de l'electrònica nacional i internacional entre els quals hi ha Tiga, Maceo Plex, Derrick May, Floorplan aka Robert Hood, Paco Osuna b2b Matthew Dear, Pachanga Boys i Craig Richards entre d'altres. Per altre banda no podem deixar de lloar l'aposta de Piknic Electrònic pel millor de l'escena local. Parlem del gran Dj Zero, els residents de l'Apolo Kosmos i Dj Coco, l'omnipresent Pau Roca o el resident del Moog Gus Van Sound, entre d'altres.\nLa inauguració, diumenge 28, va a càrrec de Jesse Rose b2b Justin Martin, Detroit Swindle i Marquis Hawkes, amb DB & FRNCH a l'escenari 2.


Em recomaneu actualitzar a Ubuntu 11.04? | El consultori de GNULinux.cat\nInstal·lació » Em recomaneu actualitzar a Ubuntu 11.04?\t11\nEm recomaneu actualitzar a Ubuntu 11.04?\nEnviada per rogers el 03-05-2011 en Instal·lació | 11 comentaris\nDoncs això, necessito algú que m’hagi a decidir si faig el pas endavant… Esteu contents amb l’actualització? Ho recomanaríeu?\njoan diu: Hola, jo he actualitzat i la veritat és que va força bé, el nou concepte en la interfície és molt bo a més de pràctic.\nCrec que no perdries res si actualitzessis, o si vols pots provar amb el live cd per veure que tal. A més crec que també pots utilitzar el gnome clàssic amb aquesta versió, jo no l’he provat perquè en unity em sembla fantàstic.\nAixò sí, si actualitzes, et recomanaria que baixessis la iso, en lloc d’actualitzar des del gestor d’actualitzacions, ja que jo ho vaig intentar i després de mitja hora va fallar la connexió (no sé si era culpa meva o del servidor) i no vaig poder actualitzar.\n+3\tHa estat d'ajuda aquesta resposta?LikeDislike 48\nrogers diu: Gràcies per la resposta. Que es que trobes millor a Unity respecte al gnome classic?\n-41\tHa estat d'ajuda aquesta resposta?LikeDislike Aquesta solució ha estat considerada correcta per l'autor de la pregunta\nJoan diu: La veritat és que és més senzill i ràpid d’utilitzar, tot ho tens a un toc de ratolí, a més si tens una pantalla panoràmica l’espai queda més optimitzat que al gnome, ja que al maximitzar el programa o la carpeta queden fusionats amb la barra superior, en canvi al gnome perds espai dalt i baix, a no ser que treguis la barra inferior.\nTambé té la característica de redimensionar les carpetes/programes per a que ocupin mitja pantalla, una cosa bastant pràctica que ja tenia abans el KDE i el Win7.\nPerò per contra, no ports posar applets, possiblement més endavant ho solucionin. Tot i així trobo que és un canvi positiu, i més tenint en compte que Unity està en la seva fase inicial.\nClar, que per a gustos, colors.\n+21\tHa estat d'ajuda aquesta resposta?LikeDislike 3\ndancasas diu: Joan, com ho fas això de dividir les finestres automàticament, per tal de que ocupin mitja pantalla? Havia vist que això era una feature de Gnome3, però mai ho he llegit del Unity. Com es fa?\n+39\tHa estat d'ajuda aquesta resposta?LikeDislike 5\nJoan diu: S’ha d’arrossegar la finestra cap a un costat de la pantalla (igual que al windows7).\n+7\tHa estat d'ajuda aquesta resposta?LikeDislike 3\ndancasas diu: Ostia! QUE GUAPO! No me n’havia adonat! Merci Joan (no en tenia ni idea que el Windows7 també ho fa… ni l’he probat)\n+25\tHa estat d'ajuda aquesta resposta?LikeDislike 10-5-2011\nxavifumi diu: Iep! encara no es poden emprar els applets de gnome, però com Unity empra també Qt, els que si funcionen són els widgets de KDE!\n+23\tHa estat d'ajuda aquesta resposta?LikeDislike 3881\nPau diu: Llevat del Unity, aquesta és una versió de l’Ubuntu que no porta gaire novetats. Et pots actualitzar, però si vols començar a provar gnome3 i coses així, abans que actualitzar és millor passar-se a Arch o OpenSUSE…\n-19\tHa estat d'ajuda aquesta resposta?LikeDislike 48\nrogers diu: Fa mandra actualitzar, més encara reinstalar, doncs una mica mes encara canviar de distribució… No se si Arch i Opensuse estan tant pulits i tenen tant soport com Ubuntu. De moment prefereixo no mourem gaire :S\n+52\tHa estat d'ajuda aquesta resposta?LikeDislike 3881\nPau diu: A la feina és el primer cop en dos anys que no actualitzem.\n-21\tHa estat d'ajuda aquesta resposta?LikeDislike 15\nPauet diu: He estat remenant una mica amb Open Suse i crec que esta molt ben acabada, si que pot ser que trobis a faltar alguna cosa als repositoris en comparació amb Ubuntu, i el suport pot ser més limitat.\n-38\tHa estat d'ajuda aquesta resposta?LikeDislike Feu un comentari\tFeu clic aquí per cancel·lar la resposta.\tNom\t(requerit)\tCorreu (no es publicarà)\t(requerit)\tLloc web\nEnviada per amvd el 01-11-2011\nhtml, wordpress: símbol mate...\nEnviada per convidat el 30-03-2009\nEsborrar escenes a DVD-ISOs ...\nEnviada per convidat el 16-04-2010


L'ESPORT NÀUTIC I LA BONA GASTRONOMIA MARINERA S'AJUNTEN DOS DIES A CAN PICAFORT - Hiperbòlic - Revista digital jove i universitària\nAmb un ampli programa d'activitats nàutiques i aquàtiques gratuïtes per a tots els visitants que vulguin participar, els pròxims dies 26 i 27 de maig se celebra a Can Picafort (Santa Margalida) la V Fira de l'Esport Nàutic, que es complementa magníficament des de fa uns anys, amb les Jornades Gastronòmiques del Calamar i Marinera.\nL'activitat firal començarà el DISSABTE des de les 10.00 h del matí i s'aniran succeint un bon ventall de possibilitats, esdeveniments festius, exposicions, gastronomia, etcètera, tot el cap de setmana, una extensa oferta que teniu en el següent PROGRAMA:\n10.30 h: Recepció de les autoritats i visita al recinte de la Fira.\n11.00 h: Batukada.\n11.00 h: Exposició de cartells i lliurament dels premis del concurs de dibuix del Col·legi Vora Mar (lloc: carpa Apima).\n12.00 h: Obertura del recinte gastronòmic.\n12.30 h: Música amb el DJ Santi Vega (lloc: plaça Cervantes).\n15.30 h: Música amb Sax & Voice (lloc: plaça Cervantes).\n17.30 h: Música amb The Twins (lloc: plaça Cervantes).\n19.30 h: Show Cooking i concurs de tapes a càrrec del xef Miquel Calent (lloc: plaça Cervantes).\n20.45 h: Gran Pantalla per a la Final de Champions entre el R. Madrid i el Liverpool (lloc: plaça Cervantes).\n23.00 h: Música amb Antàrtic DJ (lloc: plaça Cervantes).\nTOT EL DIA: Exposició sobre la POSIDÒNIA (Conselleria de Medi Ambient del Govern de les Illes Balears).\nTOT EL DIA: Exposició del concurs de dibuix del Col·legi Vora Mar de Can Picafort.\nDe 11.00 h a 13 h. Mostra d'artesania marinera (nusos mariners, xarxes, costures) obra d'en Jordi Castelló.\n10.00 h: Inici de l'activitat firal.\n11.00 h: Obertura del recinte gastronòmic.\n13.00 h: Gran desfilada OneS:\nOneS FASHION DAY\nLa desfilada serà en benefici de l'Associació ULEM Un lazo en movimiento. Ones presentarà la nova col·lecció d'estiu de les marques: Jack & Jones, ONLY, Vero Moda, Selected, Pepe Jeans i Desigual. Se sortejaran 4 vals de 50 euros entre el públic (lloc: plaça Cervantes).\n14.00 h: Música amb Perikàs Jazz Reunion (actuació patrocinada pel Consell de Mallorca).\n16.30 h: Actuació del Grup d'animació infantil Kcodril (lloc: plaça Cervantes).\n19.00 h: Urban Dance (lloc: plaça Cervantes).\nD'11.00 h a 13.00 h: (nusos mariners, xarxes, costures) obra d'en Jordi Castelló.\nACTIVITATS D'ESPORT NÀUTIC PER A TOTHOM DISSABTE I DIUMENGE (GRATUÏTES):\nDe 10.00 h a 11.00 h: Tallers d'explicacions bàsiques de vela, navegació i nusos (lloc: esplanada davant les oficines del Club Nàutic).\nDe 10 h a 13.30 h i de 16.00 h a 18.30 h: Paddle Surf, Kayak, Laser (lloc: platja Petita).\nDe 10.30 h a 13.30 h: Vaixell col·lectiu.\nDE 16.00 h a 18. 30 h: Sortides i bateigs a la mar.\nD'11.00 h a 17.00 h: Padle, Surf i Kayak (lloc: platja Petita)-\nDe 15.00 h a 17.00 h: Activitats i demostració de surf (lloc: platja Petita).\n12.00 h: Tu pots salvar una vida (lloc: carpa dels socorristes).\nD'11.30 h a 13.30 h: Rescat de fauna marina (lloc: passeig Marítim).\nDissabte d'11.00 h a 12.00 h: Sup Paddle XL. (Bigdaddy) (lloc: plaça Petita).\nDiumenge d'11.00 h a 12.00 h: Crystal Kayaks (lloc: platja Petita).\nDissabte de 12.00 h a 13.00 h/de 16.00 h a 17.00 h i diumenge de 12.00 h a 13.00 h: Taller de manualitats "de calamar" (a la carpa de l'Apima del passeig Marítim).\nA LES V JORNADES GASTRONÒMIQUES ELS RESTAURANTS SERVIRAN TAPES DE CALAMAR I MARINERES A LA PLAÇA CERVANTES.


2022, ara sí?\nActualitzada el 31-12-2021 13:46\nI fins aquí el 2021, segon any de la pandèmia, i esperem que, ara sí, l’últim. Avui és un dia de canvi, de fer balanç, de mirar enrere per recordar d’on venim, però de recordar, per exemple, on érem fa un any quan tot just arrencàvem aquest 2021, i també de mirar endavant, i pensar com serà aquest 2022 que demà comencem.\nDoncs que en aquest moment de la vida i de la pandèmia en què hem hagut de viure cops de volant constants que no hem vist a venir em veig incapaç de mirar més enllà del que faré aquest cap de setmana. I la veritat és que ja ho trobo molt agosarat. Així doncs, ens toca viure al dia i gestionar la muntanya russa del moment, més que no pas fer-nos gaires il·lusions amb el futur.\nI, en aquest sentit, m’agafo al que explicava la Mònica Terribas dilluns passat a la tertúlia amb el Màrius Carol i el Pablo Iglesias. Venia a dir, la Mònica:\n“Davant d’una gran dificultat com aquesta que tenim ara des del punt de vista econòmic i social, el que hem de fer és viure al dia, mirant de prendre decisions positives per intentar que no ens col·lapsi la perspectiva de futur. És a dir, treballar per l’ara i aquí i no ofegar-nos amb la perspectiva de futur”. “El problema”, afegia, “el tenim quan en un problema de qualsevol mena hi pensem tot el dia i a cada moment, en un futur que no podem controlar”. I deia Terribas que “és millor focalitzar-se en l’ara i aquí perquè sempre és més fàcil de controlar el present, l’avui i les decisions que prens a cada moment”.\nI en aquesta tessitura, estem.\nNomés desitjar-vos que aquest final d’any, novament atípic, sense oci nocturn i amb toc de queda, sigui l’últim que hàgim de viure d’aquesta manera i que el 2022 sigui el més semblant a la normalitat que, malgrat tot, tant enyorem.\n31-12-2021 07:34 COVID-19\nEls assessors del Govern avisen que les quarantenes s’han reduït sense prou base científica\n31-12-2021 08:12 COVID-19\nEs pot estar infectat amb les variants delta i òmicron a la vegada?


La vila de Vilafames - Cultura Valenciana\nLa vila de Vilafames\nagosto 16, 2018 Cultura Valenciana\t0 comentarios Marivi Ferrandis i Olmos, Regne de Valéncia, Vilafames\nPer Marivi Ferrandis i Olmos (Revista Renou-Associació Cardona i Vives)\nCap a l´interior de la provincia de Castello – a la comarca de la Plana Alta – s´hi troba dins d´un paisage relativament montanyos una vila de 1.400 habitans anomenada Vilafames i els seus habitadors, vilafamers o vilafamesins.\nEl terme municipal s´esten a ponent de la rambla de la Viuda – limit en l´Alcalatén, la vall de la qual es ocupada a l´extrem meridional per la cua del panta de Benadressa – entre el Gaidó (481 m. d´alt.), la serra Balaguera en el pic de la Penya (799 m.) per la banda de migjorn, el tossal de Mollet (704 m.), i la serra de Moró (594 m.) – dins la serra del Portell – i el curs de la rambla. El sector nordest del terme forma part del pla de l´Arc, que es drenat per les rambles de Cabanes, de la Pobla i de Moró, i per la dels Estrets, afluent per\nl´esquerra de la rambla de la Viuda i resultant de l´unio de les anteriors.\nEn relacio al relleu cal destacar tambe per la banda de ponent el tossal Gros i la Talayota. Aixi al pla de l´Arc hi ha les millors terres de conreu. A la vora de la rambla de la Viuda, nomes hi ha sectors plans al nort, al limit en la Vall d´Alba – plans de la Barona i de la Fenosa – i al sur els plans de Moró i de Flors.\nSe´n despren, per tant, que els cultius tradicionals de secà – principalment vinya, armelers i garrofers i, tambe pero de menor importancia, algunes pinedes i terres de regadiu – hi hagen predominat logicament fins a les darreries dels anys sixantes o primeries dels setantes. A l´actualitat la base de l´economia consistix en els cultius de regadiu i armelers i industria, sobretot ceramica.\nEl municipi incloïa tambe els pobles de Sant Joan de Moró i Vall d´Alba – segregats al 1990 i 1925, respectivament – i encara inclou hui els llogarets i caseries de la Basseta, la Correntilla, el Mas de Flors, el Mas de Mollet, el Mas de Moró, el Pla de Lluc i el mas d´Avall.\nLa vila (de 391m. d´alt.) s´assenta damunt d´un contrafort septentrional de la serra Balaguera en el pic de la Penya (779 m.) a migjorn. Al capdamunt hi ha el Castell de Vilafames, en basaments de temps musulma i inclus mes antics, presenta modificacions de molt distintes, les ultimes de les guerres carlistes. En l´actualitat està restaurat i conserva gran part de la seua antiga estructura. En el castell s´aprecien tramades de muralles i dos torres caracteristiques.\nTambe trobem l´esglesia vella i la part mes antiga de la vila, atre temps mig abandonada. Els carrers son costeruts i devallen fins al barri nou. Hi ha tambe l´esglesia parroquial – l´Assuncio – la qual fon construida a partir de 1578. Se conserven pintures al fresc de J. Oliet i quadros de Josep Ferrer.\nEl palau o casa del Batle – edifici gotic del segle XV -, s´instalà al 1972 un Museu d´Art Contemporani, promogut per Vicent Aguilera i Cerni, que conté al voltant de 400 obres d´artistes d´avantguarda de l´estat espanyol, com ara Miró, Chillida, J. Renau, Equip Cronica i Genovés, entre atres. De la mateixa manera tambe es interessant el Museu del Vi i el de l´Historia.\nCom a llocs d´interes cultural citarem tambe l´esglesia de la Sanc, la de Sant Ramon i l´ermita de Sant Miquel Arcangel, interessant edifici del segle XVII, al qual es dirigixen els veïns en romeria el quart dumenge de Quaresma.\nL´orige de la vila es pot situar – d´acort ab les troballes de l´anomenat homo erectus vilafamensis – a l´epoca del Pleistoce Mig. Les primeres manifestaciones artistiques apareixen en les pintures esquematiques de l´Edat del Bronze.\nL´etimologia del toponim Vilafames ae Vilafames < Vinafames (Vin- [arab Ibn `fill de´]) > Vina-/Vila- (per dissimilacio de nasals) < Iben al-Hamîs, i.e. Beni-Hamez (cf. p.e. Vinaros < Iben ´ArÙs ´nom propi personal´; tambe Vilamarchant < Iben al-mar_âni ´el (poble) de les dos marjals´ ae en fa palesa la presencia musulmana.\nLes primeres dades historiques que se´n coneixen es remonten al temps de la\nconquesta – a l´any 1238 -, data en que la vila fon otorgada a Ramon Berenguer d´Àger. Retornada a la corona, Jaume I otorgà carta de poblacio al 1241. El lloc fon adquirit mes tart (1264) pels hospitalers en virtut d´una permuta real de la vila musulmana de Beni-Hamez ae i.e. Vilafamesae per la vila d´Olocau del Rei,duta a terme per Jaume I. Al 1317 passà a l´Orde de Montesa, i fon al 1635 quan tornà a ser patrimoni reial – governada per un batle fins al 1835 -, any en que els mateixos veïns de Vilafames en compraren la propia jurisdiccio, alhora que els montesins es reservaren el dret d´habitacio sobre el castell. La seua situacio estrategica ha fet a Vilafames important a lo llarc de l´historia, tot representant el paper de plaça forta en les guerres carlistes, rao per la qual està mig enrunada.\nA 24 km. de Castello de la Plana i a 91 km. de Valencia, el visitant podra trobar sense cap dubte encantadors parages interessants des del punt de vista botanic i geologic, d´entre els quals destaquem el Clot i la Font de les Piques, el cabdal de la qual cau en cascada a set piques que arrematen en dos basses, lloc precios des d´on es divisa el Pla de l´Arc.\nA mes de tot aço i si despres de tant de camejar esteu famolencs i assedegats, teniu a la vostra disposicio tot un conjunt de restaurants que vos oferixen una variada gastronomia basada en productes autoctons com ara l´olla, el tombet i els embotits i pasticets de moniato. I si a mes, tot aço ho banyeu en l´afamat vi de Vilafames, no en podreu demanar mes.\nBona visita i bon profit.\nImage: Castellón Virtual\n← Carles Sarthou Carreres, mes que un erudit\nLa ciutat i la població de la Valéncia islàmica →\n¿Som els valencians…catalans? (Vídeo)\nabril 20, 2019 Cultura Valenciana 0\nEl Tractat d’Almirra\nmarzo 25, 2019 Cultura Valenciana 0\ndiciembre 5, 2017 Cultura Valenciana 1


Cerveses artesanes – Lo bloc\nFa un temps que estic descobrint el món de les cerveses no industrials, i també el de les altres cerveses.\nCom canvia la vida! Quan vaig arribar a Alemanya per a passar un estiu la cervesa era una beguda què més aviat no m’agradava i què només era soportable perquè ajudava a tolerar els rigors de l’estiu. I si bé l’estada germànica em va fer dubtar d’aquesta idea una posterior visita a Gales em va predisposar molt en contra de les real ale què allà vam tastar i que van tenir un efecte … molt embriagador.\nLa qüestió és que ara el què no puc és beure Estrella, Budweiser o aigua-xirris semblants. I m’agradaria poder apreciar millor un tipus de beguda què ara mateix està molt de moda.\nÉs per això què m’he apuntat a un tast de cerveses d’abadia el proper 28 de maig a 2d2dspuma, cerveseria de referència en la doble accepció de botiga i bar. I dilluns 27 fan una sessió d’iniciació a la degustació de les cerveses artesanes què també fa molt bona pinta.\nPer cert, que divendres el Xavi i jo vam acabar la nit allí i vam gaudir d’una magnífica torrada danesa: Adriaen Brouwer Finest Dark.\nI Lo Bloc està per compartir les coses bones que ens ofereix la vida.\n11 Mai 2013 Ivan2d2dspuma, Barcelona, cervesa\n2 respostes a “Cerveses artesanes”\n11 Mai 2013 a les 9:02 pm\nJo insisteixo, si no coneixes el Freiburg (plaça del Mercat de Collblanc, L’H) no saps el que et perds. Si cal faig un esforç i t’hi porto 😉 El 2d2dspuma té varietat, però el tracte no els arriba a la sola de les sabates al Manolo & co al Freiburg.\nI si, les cerveses artesanes són un món… que creix a velocitat de vertígen! Aquesta tarda he tastat, a la Cervecita al Poblenou, una brown ale danesa (pse) i una russian imperial stout dels Brewdog (escocesa, bona bona).\n11 Mai 2013 a les 9:58 pm\nHe viscut més de trenta anys prop del Freiburg i crec què només hi he entrat un parell de cops, espantat pel nivell de soroll i l’aroma de fritanga. Això si, els meus records són llunyants, igual en els darrers anys el local ha canviat molt. No m’estaria malament què algú em convidès a comprovar-ho 😉\nCoincideixo, això si, en què de vegades el tracte del personal de 2d2dspuma és … millorable. Ho atribueixo a què alguns van de erudits i no poden sofrir els no iniciats.\nI un local què no tinc prou explotat és El món de la cervesa, a la Meridiana. (Per cert, molt a prop del cau de Pepi Toria.)\nAnterior Entrada anterior: Silver Linings Playbook\nSegüent Entrada següent: Uma brasileira


Hotel Delfino Caorle Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nLungomare Trieste 11, Caorle, Caorle, Itàlia, 30021 - Veure al mapa\nAl visitar Caorle, vosté es sentirà com a casa a Hotel Delfino, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Hotel Delfino asseguren una estada plaentera als seus clients. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen magatzem d'equipatge, transport hotel/aeroport, habitació familiar, restaurant, premsa.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara aire condicionat, calefacció, servei de despertador, escriptori, balcó/terrassa per satisfer els clients més exigents. Les instal.lacions d'oci de l'hotel, que inclouen platja privada, camp de golf (a 3 km), solàrium estan dissenyades per escapar i relaxar-se. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Caorle, el Hotel Delfino és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.\nTots els tipus de viatgers (148) Parelles (61) Viatgers en solitari (27) Famílies amb infants petits (30) Famílies amb infants grans (18) Grups (13)


Educació per salvar el planeta\nZoe Oliveros és una de las participants en la XXII trobada de joves científics d’escoles associades a la UNESCO\nZoe Oliveros és una de las participants en la XXII trobada de joves científics d'escoles associades a la UNESCO\nActualitzada 27/01/2020 a les 07:27\nProp de quatre mesos és el temps que l’estudiant de 4t de l’Escola Andorrana de Santa Coloma Zoe Oliveros ha trigat, amb els seus companys de classe Martina Sopena i Dai Mameghani, a preparar el treball sobre la desertificació que els portaria a la XXII Trobada de Joves Científics d’Escoles Associades a la UNESCO que va acollir la ciutat lusitana de Santarém fa unes setmanes i que ha permès viure una experiència única als tres joves andorrans. “Ha estat molt gratificant, li recomano a tothom”, comenta Mameghani. Una reunió que segons l’organització té l’objectiu de fomentar la cooperació i la pau internacional a través de l’educació.\nGràcies a la presentació del projecte, els alumnes han conegut les causes i les conseqüències d’un problema mediambiental provocat per l’activitat humana. La Gabriela Gacitúa és la professora que els ha acompanyat en aquesta experiència. “Van fer un paper molt bo, van demostrar un gran nivell d’anglès i personalitat”, puntualitza.\n“És important tractar temes sobre medi ambient. Som la generació més propera a la qual afectaran qüestions com la desertificació”, explica Oliveros. Presentar el treball davant alumnes d’altres nacionalitats va servir a l’Oliveros, la Sopena i el Mameghani per visualitzar altres formes d’exposar de les escoles. “Sortim d’un sistema en què ens preparen per fer presentacions molt visuals i vam veure que la resta de participants partien d’una base amb molt de text”, afegeix Sopena. I és que els joves van mostrar la seva investigació davant una cinquantena d’alumnes dels Estats Units d’Amèrica, Itàlia, Alemanya i Espanya, cosa que els va permetre “portar el nom d’Andorra per tots aquests països”, afegeix la docent. També els companys coincideixen en el fet que la participació en el projecte els ha aportat més organització a l’hora de preparar un tema. I és que es van trobar algunes complicacions tècniques pel camí, cosa que “va fer sortir la nostra resolució per buscar alternatives i solucions”, reconeix l’alumna. A més a més, han pogut donar veu al tema de la desertificació, “una afectació global que desconeixia molta gent i de la qual s’ha de conscienciar”, remarca Oliveros. L’estudiant té la seguretat que es formarà en l’àmbit científic i que ho farà a Barcelona, però encara no té definida l’àrea.\nEls científics, físics i experts fa anys que avisen de les conseqüències de continuar amb aquest consumisme desfermat, malbaratant els recursos i empastifant l'aire, l'aigua i la terra. Estem començant a veure els resultats. Confio amb els joves, però tots hem de contribuir als canvis necessaris.\n#3 Greta Tintin Eleonora Ernman Thunberg\nMentre els científics, físics i experts no es posen del tot d'acord, els Millenials dirigits per una nena sense estudis salvaran el planeta, no m'estranya que el món cada vegada estigui pitjor ...\nComencem per educar el jovent\nPodrien salvar el món, el fan centenars de vegades a el dia amb els seus vídeos games i partides interestelars... Però primer haurien de comprendre com salvar les seves pròpies habitacions desordenades i les seves vides consumistes envoltats de plàstics d'un sol ús i tecnologia subjecta a obsolescència programada.


Festa de les Arts 2019: Ja tenim els treballs seleccionats! – Escola Pia de Sarrià\nL’Escola a casa EI\nL’escola a casa CI\n•8 maig, 2019\n•Notícies, Noticies eps, Primària\nFesta de les Arts 2019: Ja tenim els treballs seleccionats!\nAvui hem comunicat als nois i noies de 4t, 5è i 6è de primària els treballs artístics seleccionats que es presentaran a la Festa de les Arts 2019. Han estat unes setmanes de molta feina i dedicació, però el resultat ha estat excepcional i de molt alt nivell! Moltíssimes felicitats a tots i totes els que hi heu participat, us esperem el dia 5 de juny a l’Escola Pia Nostra Senyora per l’entrega de premis!!\nQuè és la Festa de les Arts?\nLa Fundació Cultural Joan Profitós, sota el patronatge de l’Escola Pia de Catalunya, vol fomentar la creativitat, la sensibilitat artística, la bellesa poètica, l’originalitat en l’expressió, la capacitat de reflexió, d’investigació i de crítica de l’alumnat. Per això, convoca els Premis de les Arts, per reconèixer els millors treballs de diferents disciplines. La primera edició d’aquests guardons s’ha celebrat l’any 2015 però té el seu origen en els Premis a la Creativitat, que tenen lloc des de fa 20 anys.\nLa Festa de les Arts és el marc en què es donen a conèixer els guanyadors i guanyadores dels Premis de les Arts però també un espai per gaudir d’aquests treballs i dels finalistes de les categories premiades així com d’actuacions de diferents disciplines artístiques fora de concurs com la dansa, la música o el teatre. Alumnat, famílies i professorat participen en dues gales (la dedicada a les Arts i la Literatura i la Mostra Audiovisual) que se celebren en una seu diferent cada curs.\nUna escola amb espais per desenvolupar la creativitat, la sensibilitat i l’expressivitat està contribuint a fer una societat amb persones més sensibles, amb més capacitat de comunicació i amb més eines per a transformar-la.\nPrevious PostAudició “Setze cordes”Next PostPreparant el final de curs\nPreparats per la PIA&GO 2020!\nJuguem a descobrir el nostre interior?\nLa Mediateca a l’aula. Fem grans lectors!


Valtonyc fuig a Europa per evitar la seva entrada a la presó i defensar la seva innocència\nEl raper mallorquí Valtonyc, que havia d’entrar a la presó aquest dijous condemnat a tres anys de presó per escriure un rap contra la monarquia, ha fugit de l’Estat Español cap a Europa per treballar en defensa de la seva innocència i per la llibertat d’expressió.\nEl jove raper mallorquí Josep Miquel Arenas, conegut pel seu nom artístic Valtonyc, ha fugit de l’Estat espanyol per evitar la seva imminent entrada a la presó, segons informen diversos mitjans de premsa.\nValtonyc, que va ser condemnat a tres anys de presó pels delictes d’enaltiment del terrorisme, injúries a la Corona i amenaces, tenia fins a aquest dijous 24 de maig per ingressar a la presó de l’Estat que ell volgués. No obstant això, el raper va abandonar l’Estat fa entre 15 i 20 dies, segons informa Público, per treballar en la seva defensa i en la de la llibertat d’expressió.\nLa Guàrdia Civil i la Brigada d’Informació de la Policia Nacional havien informat que mantenien un “dispositiu preventiu” per evitar que el jove artista fugís del país. No obstant això, aquesta mateixa tarda, el Diari de Mallorca anunciava que la Policia sospitava que el raper s’havia anat a l’estranger, sospites confirmades hores més tard.\n“No els hi posaré tan fàcil, desobeir és legítim”\nHores abans que la notícia de la seva marxa del país fos coneguda, Valtonyc havia publicat un twit en el qual advertia que “Espanya farà el ridícul, una vegada més” quan aquest dijous anessin “a tombar la porta” de la seva casa per ficar-lo a la presó. “No els hi posaré tan fàcil, desobeir és legítim i una obligació davant aquest estat feixista. Aquí no es rendeix ningú”, twitejava el raper.\n— Josep V. 🎗 (@valtonyc) 23 de maig de 2018\nAquests dies s’estan realitzant diferents manifestacions en tot l’Estat exigint la seva llibertat.


Un signe de trànsit anuncia controls fronterers pel covid-19 a prop de la frontera entre Àustria i Alemanya.\nUn grup de països ja tenen les seves portes obertes des del maig\nActualitzada 05/06/2020 a les 17:41\nGran part de la Unió Europea haurà reobert ja les seves fronteres internes el 15 de juny, però Espanya es resisteix amb una minoria d'estats a fer-ho més tard. Mentre països com Alemanya, França, Bèlgica o Grècia aixecaran restriccions per als viatgers de la UE a meitats de mes i Itàlia ja ho ha fet, el govern de Pedro Sánchez no ho farà abans de l'1 de juliol. D'altres, com un grup de països de l'est, només han obert les fronteres als seus veïns i encara no concreten quan obriran les portes a la resta. Des de Brussel·les celebren que la majoria d'estats permetin la lliure circulació a l'espai Schengen el 15 de juny i han demanat a les capitals que a finals de mes ja ho facin totes. Tanmateix, alguns estats no s'hi han compromès.\nEn contra del criteri de la Comissió Europea, que sempre s'ha oposat al tancament de fronteres per frenar la pandèmia, la majoria de governs europeus van optar al març per blindar-se totalment sense gaire coordinació. En les darreres setmanes l'executiu europeu ha incentivat aquesta cooperació entre estats que no s'està complint del tot.\nPer exemple, el govern portuguès va criticar l'espanyol per anunciar la reobertura de fronteres el 22 de juny sense avisar. Un anunci que després l'executiu de Sánchez va rectificar, assegurant que seria el dia 1 de juliol.\nUn grup de països ja tenen les seves portes obertes des del maig i algun, com Irlanda, no les van arribar a tancar. Això sí, Dublín encara manté una quarantena obligatòria a tots els viatgers que arriben a l'illa.\nItàlia ha reobert les fronteres el tres de juny per a ciutadans de la UE, de l'espai Schengen i el Regne Unit, mentre que els Països Baixos les té obertes per a viatgers dins de l'espai Schengen. Per la seva banda, Suècia tampoc ha imposat restriccions d'entrada a ciutadans de la UE.\nEstònia va reobrir fronteres l'1 de juny. Àustria va aixecar prohibicions d'entrada des de la UE el 4 de juny, però amb quarantenes que s'acabaran a meitats de mes.\nLuxemburg va obrir la frontera amb Alemanya el 15 de maig i farà el mateix amb la resta d'estats amb els quals té frontera segons la data que s'acordi amb aquests.\nL'estat francès mantindrà quarantena als viatgers d'Espanya, però. Per la seva banda, Alemanya aixecarà les restriccions de viatges a Espanya quan el govern de Pedro Sánchez permeti l'arribada de turistes.\nGrècia farà tests de covid-19 aleatoris als passatgers que arribin des de les regions més afectades per la pandèmia.\nDe manera similar, Dinamarca reobrirà les seves fronteres a Alemanya, Noruega i Islàndia el 15 de juny, però no per la resta de moment.\nXipre permetrà a partir del 20 de juny l'entrada als viatgers d'una vintena de països europeus, però manté la prohibició dels vols des d'Espanya, Itàlia, França o Bèlgica, perquè considera que la seva situació epidemiològica encara no és comparable.\nPortugal imposarà restriccions per viatjar almenys fins al 15 de juny, però encara no ha concretat quina data s'aixecaran. Tot i això, no preveu reobrir la frontera amb Espanya fins a l'1 de juliol.\nMalta, un dels primers països que van prohibir els vols des d'Espanya i Itàlia, entre d'altres, preveu obrir les fronteres l'1 de juliol.\nEn el cas de Noruega, el govern pretén restringir tots els viatges que no siguin essencials fins a l'agost, però a partir del 15 de juny els ciutadans de Dinamarca ja hi podran anar. El govern noruec estudia permetre l'entrada de ciutadans d'estats de la UE pròxims i imposa una quarantena de 10 dies en entrar al país.\nSuïssa obrirà la frontera amb Alemanya, Àustria i França el 15 de juny i confia poder-ho fer amb la resta de la UE el sis de juliol, mentre que el Regne Unit manté les fronteres obertes i a partir del vuit de juny imposa una quarantena de 14 dies als visitants.\nLa Comissió Europea defensa que no hi ha «una clara justificació» per mantenir tancades les fronteres internes a la Unió Europea. Les dades del Centre Europeu de Control de Malalties (l'ECDC per les seves sigles en anglès) mostren que hi ha «una forta convergència positiva» de la situació epidemiològica als estats de la UE, segons la CE.\nTanmateix, hi ha països com Xipre o Dinamarca que es resisteixen per ara a obrir les portes a viatgers provinents d'estats com l'espanyol, l'italià o el belga, on la pandèmia ha impactat amb més virulència en els últims mesos.\nDe fet, la CE ha demanat als estats que reobrin totes les fronteres internes a finals de juny. Tanmateix, a la reunió d'aquest dimarts no hi ha hagut consens sobre això. Alguns països han confessat que «no estan preparats» per decidir ara mateix si poden reobrir totalment les seves fronteres a finals de mes. Fonts properes a la reunió no han confirmat si Espanya està entre aquests països.\nComenta el contingut : Gran part de la UE reobre fronteres el 15 de juny, però Espanya manté les restriccions fins a l'1 de juliol


L'himne espanyol no és espanyol ! directe!cat\nDilluns, 30 de juliol de 2007 05:00 h\npara pepe el del mensaje numero 13 (del percebe)\n20 de juliol de 2008, 19.19 h\nCertament, em sorpren que surti ara aquest tema, tot i que fa segles que se'n sap que hi ha alguna cosa al respecte. Una altre cosa es que se'n parli o millor dit, que no se'n vulgui parlar.\nAquest del missatge #13, aquest tal "pepe", farìa bé de documentarse una mica, abans de xerrar. Tot i que ja sabem que per a aquesta mena de gent, lo de documentar-se o lo de raonar, no va amb ells.\nDe fet ja ho deia Antonio Machado en una de les seves obres.... "Castilla miserable,. ayer dominadora.... Llegir més\nPepe Illo Barcelona. ESPAÑA\n4 d'agost de 2007, 11.39 h\nSemejante estupidez da una idea muy clara del lector tipo de este sitio\nDiari del Votant Anònim Tortosa\n3 d'agost de 2007, 21.03 h\nA mi l'himne espanyol em fa la mateixa gràcia que un cop de pal al cap, però això fa tota la pinta de ser un bulo d'aquests que circulen. Vaja, de l'estil de l'"informe" que diu que Bush és el president amb menor coeficient intel·lectual de la història dels EEUU...\n3 d'agost de 2007, 16.23 h\nHahahahah només els faltava aquesta als eterns defensors de la cristiandat. També potser, els agradaria saber que quan diuen "ojalá" estan dient literalment "prego a Al·là". Ja veieu si n'és de "cristiano" el seu idioma.\n2 d'agost de 2007, 10.30 h\nA veure quan descobreix algú que els segadors pren la tonalitat i alguns acords d´una cançó de bressol Hinduista. Que ja cantaven els asteques als seus nadons per allí el segle 13è a.c. i que el Quevec va prendre com una cançó de repós per als guerrers.\nSenyors!! Que som fruit de l´evolució de moltes civilitzacions anteriors a la nostra!! Creure que nosaltres vam descobrir la sopa d´all és poc més que egocentrisme infantil.\nAi!! Si els Celtes aixecaren el cap!!!\nPer mi aq... Llegir més\n31 de juliol de 2007, 12.16 h\nEls qui no tenen ni idea de filologia ni de lingüística farien bé d'abstenir-se de parlar del que no saben.\nAltrament, un nivell determinat de complexitat pot provenir solament d'un nivell de complexitat més gran, i no pas a l'inrevés. Això és: el dos (castellà) pot estar contingut en el nou (català), però el nou no pot estar contingut en el dos. De fet, és molt senzill!\n31 de juliol de 2007, 01.20 h\nPatxito, no et creguis tot allò que diuen els missatges que t'envien... allò de "llengua castellana és un dialecte del català segons la Universitat de Freiburg" és una invenció que va fer algú, però en cap cas ningú amb dos dits de coneixement ho ha dit mai. Ni s'ha demostrat. Ah, i has d'anar amb compte alhora d'escriure 'compte' quan segurament vols escriure comte ;)\n30 de juliol de 2007, 23.25 h\nÉs clarissim que españa és una nació colonitzadora,genocida i parasita. es que aquesta gent no saben fer res per ells mateixos, apart de la siesta, sense fotre els altres i apropiar-se merits que no els corresponen. VERGONYA M´ENDONARIA DE SER ESPANYOL!.\n30 de juliol de 2007, 16.42 h\nDoncs a mi m'encante aquesta noticia. ¡¡El que li faltave a l'espanyolem militant, segregacionista i racista, he he he he he\n30 de juliol de 2007, 16.16 h\nLa llengua castellana és un dialecte del català segons la Universitat de Freiburg, la bandera d'Espanya una usurpació dels colors del compte de Barcelona, per tal de apropiar-se les descobertes catalanes, que figuraven en els mapes amb aquest colors, i, ara, l'himne d'Espanya resulta que és d'un àrab. Això sense esmentar que Colom i Cervantes eren també catalans. Què és "Espanya", doncs, sinó un cau de lladres. És hora de caure del cavall, amics!


Culpabilitat, faltes, exclusió; no és pas un llenguatge fàcil ni planer. Un dels pilars de la vida comunitària és la correcció, la correcció fraterna. Ens ho diu el mateix Jesús a l’Evangeli de Mateu «Si el teu germà et fa una ofensa, vés a trobar-lo i, tot sol amb ell, fes-li veure la seva falta. Si t’escolta, t’hauràs guanyat el germà.» (Mt 18,15). Però la correcció té un enemic molt poderós, el podem anomenar orgull, supèrbia o ego, per dir-ne tant sols alguns dels seus noms. És aquell que ens fa sovint corregir de bon grat i acceptar de mal grat la correcció. Quan el patim no acceptem de ser corregits; sovint al·leguem un defecte de forma: el to, el moment, el lloc, la persona. Però també el podem patir si som nosaltres els correctors i lluny de fer-ho per amor, cerquem la humiliació, la mortificació; al cap i a la fi cerquem de satisfer el nostre caprici i d’intentar remoure l’obstacle que veiem en l’altre i que pensem que ens fa nosa i ens barra el pas. Tot motivacions ben humanes, que podem reconèixer o no, potser de les que ni tant sols ens n’adonem i no en som conscients però que existeixen. El sentit de la correcció ha de ser no voler que ningú camini en el que tot indica que és un camí equivocat; el sentit de la correcció ha de ser fer canviar el rumb per retornar al bon camí.\nPer ajudar-nos a tot plegat el primer que ens cal fer és vigilar i prestar una gran atenció a la nostra pròpia salut espiritual. Aquests dies ens ha sortit al pas a Matines algun fragment de les Instruccions de sant Doroteu de Gaza, abat, un text que dedica el capítol 7 a l’acusació de nosaltres mateixos, molt ric i un bon punt de partida per la nostra reflexió. Ens parla de que hem d’esbrinar el motiu principal d’un fet que s’esdevé sovint. A vegades quan sentim una paraula molesta fem com si no l’haguéssim escoltat, no ens sentim molestats, no ens donem per al·ludits; en canvi en altres ocasions així que la nostra orella l’ha escoltada ens sentim contorbats i afligits. Sant Doroteu distingeix una causa d’aquest fet per damunt de tota altre, el nostre estat d’ànim. Si estem enfortits per la pregària i la meditació ens costa més perdre la calma, fins i tot si un germà, Déu no ho vulgui, ens insulta o ens fereix.\nQui està enfortit per l’oració o la meditació tolera fàcilment, sense perdre la calma, a un germà que li falta, tot i que també altres vegades suportarà amb paciència al seu germà, perquè es tracta d’algú a qui professa un gran afecte o, al contrari, també per menyspreu, perquè té en res al qui vol pertorbar-lo i no es digna prendre´l en consideració, com si es tractés del més menyspreable dels homes i aleshores ni es digna a respondre-li de paraula, ni esmentar als altres les seves malediccions i injúries i així no es torba ni afligeix. Lorenzo Montecalvo es pregunta a qui considerem i amb quin criteri el nostre enemic en una comunitat, Déu no ho vulgui; potser al qui malparla de nosaltres, al qui ens calumnia, al qui no ens defensa quan ens sentim injustament acusats, al qui no s’interessa prou per nosaltres, al qui creiem ens mortifica, al qui murmura sobre nosaltres o al qui no ens riu les gràcies tant com voldríem.\nAl cap i a la fi la torbació o l’aflicció per les paraules o els actes d’un germà prové d’una mala disposició momentània o de l’odi cap al germà fruit de la pobresa de la nostra pròpia pau interior. Per Doroteu de Gaza veurem que la causa de tota pertorbació consisteix en que ningú s’acusa a si mateix. D’aquí deriva tota molèstia i aflicció, d’aquí deriva que mai trobem descans; i això no ha d’estranyar-nos, ja que aquesta acusació de nosaltres mateixos és l’únic camí que ens pot portar a la pau. Per més virtuts que posseeixi un home, encara que siguin innombrables, si s’aparta d’aquest camí, mai trobarà el repòs, sinó que estarà sempre afligit o afligirà als altres, perdent així el mèrit de totes les seves fatigues.\nEl que s’acusa a si mateix accepta amb alegria tota classe de molèsties, danys, ultratges, ignomínies i qualsevol altra aflicció que hagi de suportar, ja que es considera mereixedor de tot això, i de cap manera perd la pau. Però, diu sant Doroteu, potser algú objectarà: «Si un germà m’afligeix, i jo, examinant-me a mi mateix, no trobo que li hagi donat cap ocasió, per què haig d’acusar-me?» Ens respon que en realitat, el que s’examina amb diligència i amb temor de Déu mai es trobarà del tot innocent, i s’adonarà que ha donat alguna ocasió, per petita que sigui, bé d’obra, de paraula o de pensament. I si en res es troba culpable, segur que en un altre temps haurà estat motiu d’aflicció per a aquell germà, per la mateixa o per diferent causa; o potser haurà causat molèstia a algun altre en aquella o altra matèria. Afegeix encara Doroteu de Gaza que potser un altre preguntarà per què s’ha d’acusar si, estant assegut amb tota pau i tranquil·litat, ve un germà i el molesta amb una paraula desagradable o ignominiosa i, sentint-se incapaç d’aguantar-la, creu que té raó a alterar-se i enfadar-se amb el seu germà; perquè, si aquest no hagués vingut a molestar-lo, no hagués pecat. Afegeix que també el que està assegut en pau i tranquil·litat, segons creu, amaga, malgrat tot, en el seu interior una passió que ell no veu. Ve el germà, li diu una paraula molesta i, al moment, aquell tira fora el pitjor que porta amagat en el seu interior, perquè no està en pau amb sí mateix. Per sant Doroteu si volem aconseguir misericòrdia, mirem d’esmenar-nos, de purificar-nos, procurant perfeccionar-nos, i veurem que, més que atribuir a un altre una injúria, potser donarem gràcies a aquell germà, ja que ens ha estat motiu de tan gran profit. Així aquestes proves no ens causaran tanta aflicció, sinó que, com més es anem perfeccionant, més lleus ens semblaran. Diu sant Doroteu que l’ànima, com més avança en la perfecció, tant més forta i valerosa es torna amb vista a suportar les penalitats que ens puguin sobrevenir. Certament no es tracta de suportat penalitats perquè sí, ni menys de cercar-les o de provocar-les; però també és cert que al llarg de la jornada ens surten al pas situacions molestes, que un dia suportem amb paciència i resignació i un altre rebutgem amb contundència. Sant Benet ens proposa avui per als qui falten greument solitud, silenci, penitència i quelcom encara molt més important, la manca de benedicció. De tot plegat ens en podem sortir o ho podem evitar, com diu Doroteu de Gaza, alimentant-nos espiritualment i res millor per fer-ho que seguir i gaudir de la jornada monàstica en plenitud: pregària, lectura de la Paraula i treball; tenint present sempre a Déu en els nostres pensaments i en els nostres actes.\nEtiquetes de comentaris: 35, Les faltes greus


AULA GASTRONOMICA: Benvinguts a l'hort\nSi us interessa l'horticultura i/o el seu resultat final (els productes de temporada), molta atenció perquè el pròxim dissabte 14 d'abril TV3 estrena el programa "Benvinguts a l'hort", un espai que s'emetrà setmanalment a les 20:25, just abans del Telenotícies Vespre.\nL'objectiu del programa és descobrir els diferents tipus d'horts que actualment hi ha a Catalunya (horticultura tradicional, urbana, municipal i escolar), i cada programa estarà dedicat a un dels productes típics de l'agricultura del nostre país. En aquest sentit, ja us avancem que aquest dissabte parlaran sobre els tomàquets i la setmana següent els protagonistes seran la col, la coliflor i el bròquil.\nTots aquests ingredients seran presentats per cares tan conegudes com l'especialista Josep M. Vallès i la cuinera Ada Parellada.\nPublicado por Aula Gastronómica en 15:16\nTapa't de tapes 12 de abril de 2012, 16:39\nMolt interessant, sí! a Sabadell també imparteixo cursos d'horticultura ecològica urbana (Unió Excursionista Sabadall). Estaré al cas del programa, que segur que sempre se'n poden aprendre coses noves! Gràcies per la visita feta al blog http://tapatdetapes.blogspot.com


Vallbona de les Monges | Terra, aigua i racons\nNou Hotel – Balneari d’Oca Rocallaura Spa de Vallbona de les Monges.\n13 Desembre, 2020 27 Octubre, 2020 / Rasola\t/ Deixa un comentari\nEl Nou Hotel – Balneari de Rocallaura esta situat a les Afores s/n a Rocallaura, sobre de la carretera de Vallbona de les Monges.\nEl dia 29 de maig de 2005 obria el nou Hotel Balneari de Rocallaura, va estar uns anys tancat i des de l´any 2018 va obrir novament com a Oca Rocallaura Spa****.\nDisposa de 82 habitacions, entre les quals hi ha 9 Junior Suites o 6 Suites.\nEstà envoltat d’un paisatge natural de muntanyes verdes que creen un ambient ideal per a la relaxació, amb unes instal·lacions d’última generació. Hi ha WiFi gratuïta i a prop trobareu aparcament públic gratuït. Es important destacar que admet animals de companya.\nRecull de dades : Ajuntament de Vallbona de les Monges i d’ Oca Rocallaura Spa\nAntic Balneari de Rocallaura de Vallbona de les Monges\n3 Mai, 2020 26 Abril, 2020 / Rasola\t/ Deixa un comentari\nA partir d’avui i cada diumenge us presentaré dos articles, un d’ells dedicat a un Balneari de Catalunya\nL’Antic Balneari de Rocallaura esta situar a les Afores s/n a Rocallaura, de Vallbona de les Monges.\nL’Antic Balneari de Rocallaura és un Hostal i Alberg que està construït sobre les restes d’una masia típica catalana, es de planta quadrada, probablement de segle XIX i va portar la seva ampliació a l‘any 1924.\nEn els seus orígens era el Balneari de Rocallaura on s’anava a prendre les aigües, l’Aigua de Rocallaura, indicada per a l’eliminació de les pedres al ronyó.\nLa planta embotelladora d’aigua està tancada des del 1982. L’aigua d’aquesta déu té el nom La Verge del Tallat (1915), posteriorment Aigua de Rocallaura.\nEn l’actualitat és Hostal i Alberg/Casa de colònies, disposa d’un servei de restaurant, a l’hivern, els caps de setmana i a l’estiu cada dia.\nAls voltants hi ha una gran quantitat de visites culturals i gastronòmiques a poder realitzar,\ndonat que es troba a la Ruta de del Cister, esta a 4 km de Vallbona de les Monges, a 20 km de Poblet i a 45 de Santes Creus, a la comarca de l’Urgell.\nEl Balneari Antic de Rocallaura és un balneari catalogat a l’Inventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.\nRecull de dades : Antic Balneari de Rocallaura


Reforç a l’aprenentatge\nGuia d’autoaprenentatge klowdz by Xarxa Òmnia 898 views\nPresentació Punt Òmnia Badia by Xarxa Òmnia 247 views\nInforme Òmnia de seguiment del prog... by Xarxa Òmnia 537 views\n1. REFORÇ A L’APRENENTATGE OBJECTIUS: -Oferir un suport educatiu per tal de mantenir un nivell escolar adequat per al seu desenvolupament. -Solucionar els dubtes que tinguin envers la matèria, és a dir, ajudar a l’alumne a entendre allò que no ha entès a l’escola. -Motivar a l’alumne envers les matèries (especialment les que li són menys engrescadores). -Proporcionar tècniques d’estudi adients, és a dir, orientar i donar les pautes necessàries per a que l’alumne sigui progressivament autònom a l’hora d’estudiar. -Reforçar hàbits de treball. -Control de l’agenda i seguiment de tasques.\n2. REFORC A L’APRENENTATGE CONTINGUTS:      Els continguts seran els que específicament es treballin a l’escola. No cal traspassar responsabilitats, els contigunts així com part de la metodologia ve donada per l’escola, la nostra tasca es reforçar aquests coneixements i ajudar-los a buscar estratègies per ensortir-se, fent-los reflexionar en el seu propi procés d’aprenentatge. Per aquest motiu es a vegades convenient partir de les feines per acabar ja que el fet de poder fer-los a l’aula de reforç els hi descarrega d’angoixes tant a ells com els pares. Diem feines per acabar ja que els alumnes porten a casa generalment allò que no els hi ha donat temps a acabar a l’aula ja sigui per manca d’atenció deguda moltes vegades a no comprendre-la com de temps. Aprofundiment de les diferents matèries a través d’activitats que ja han de fer i no afegir-ne més. Malgrat això s’ha de tenir en compte que s’han de prioritzar aquells que responen a les àrees curriculars i per tant reforcen les competencies bàsiques.\n3. REFORÇ A L’APRENENTATGE  METODOLOGIA  Els grups són reduïts.  Es fan les explicacions que siguin necessàries.  Es plantegen problemes o qüestions per tal que l’alumne pugui demostrar que ha entès allò que se li ha explicat.  Es demana que l’alumne practiqui amb més problemes o qüestions, per tal de consolidar l’aprenentatge.  No existeix un mètode únic sino que a mesura que es va creant un lligam entre l’alumne i el mestre s’anirà guiant el procés d’ensenyament-aprenentatge atenent a les diferents necessitats.  Ajudar-los a organitzar l’estudi.\n4. REFORÇ A L’APRENENTATGE A QUI VA ADREÇAT EL REFORÇ? El reforç va adreçat a tot l’alumnat en general tenint en compte la següent premisa: S’ha de creure en la riquesa de la diversitat i en la necessitat d’arribar a entendre i atendre les necessitats de tots i cadascun dels nostre alumnes. Tenint en compte que en un aula ordinaria el nombre d’alumnes oscil.la entre 20 i 25, arribar a portar a terme aquesta premisa és molt complicat, per tant l’aula de reforç és un lloc idoni per poder arribar a tots atenent les seves necessitats.\n5. REFORÇ A L’APRENENTATGE Flexibilitat per adequar l’educació als diferents interessos, expectatives i necessitats de l’alumnat. ESPAI És molt important que pugin trobar en l’estona de reforç un espai on tinguin l’oportunitat de preguntar, mantenir una relació més estreta amb el mestre i expressar les seves angoixes.\n6. REFORÇ A L’APRENENTATGE -Perquè el grup dels dimarts i dijous es diu animació a la lectura? L’aprenentatge de la lecto-escriptura en aquestes edats adquireix molta força i per tant considerem que reforçar tant la lectura com la escriptura és un pilar molt important. Tanmateix afavorir el gust a la lectura, la velocitat lectora i la comprensió de textos escrits fa que aquesta tasca ocupi gran part de la hora de reforç. Això no vol dir que en un moment determinat i sempre valorant les necessitats de cada infant no es puguin treballar altres matèries igual d’importants com seria el cas de les matemàtiques.\n7. REFORÇ A L’APRENENTATGE EXEMPLES D’ACTIVITATS Reforçar tècniques d’estudi: El resum i l’esquema. Portant a terme procesos de mediació social i educativa. L’ habilitat d’ analitzar les idees importants d’ un text es pot afavorir a mitjançant procediments com el subrallat, el problema és que no només ens podem quedar amb això sino que es necessari analitzar el proces intern, cognitiu, no simplificat al fet de col·locar líneas a sota de les paraules i comprovar posteriorment si el que s’ha subrallat té sentit, sino que s’ha de tenir present el proces que ha seguit l’alumne en el moment de trobar la rellevancia de la informació, per fer això es poden aprofitar aquells casos de nens que es mostren competents en aquesta tasca. Igual passa amb l’esquema, és important que s’ensenyi qué és, com es fa i quan i perquè es fa. Per aquest motiu es aconsellable elaborar un entre tots i no donar exemples fets ja que el que faran serà reproduir la estructura sense trobar-li el sentit. \n8. REFORÇ A L’APRENENTATGE  http://blocs.xtec.cat/recursosee/category/comprensio/  Els nens ja arriben a l’escola amb uns coneixements del codi i el que s’ha de fer és connectar amb aquests coneixements i promoure activitats que estiguin una mica per sobre de les seves possibilitats i els hi permeti construir el significat i el sentit d’alguns textos, és a dir, entendre, inclus abans de saber llegir.  La lectura doncs és una activitat complexa que s’apren en situacions contextualitzades i significatives i que tenen poc a veure amb la pràctica i la repetició d’exercicis sense significat.


Un tiroteig a la Universitat de Virgínia causa almenys dos morts\nUn home ha disparat trets al campus de la Universitat Tecnològica de Virgínia (Virgínia Tech.), als Estats Units. Segons ha avançat l'agència Reuters i ha confirmat la mateixa universitat hi ha hagut dos morts, un dels quals és un policia. L'agent ha aturat un cotxe en un control rutinari de trànsit en un aparcament del campus. En aquell moment, el conductor ha disparat mortalment a l'agent i hauria fugit. En un altre aparcament s'ha trobat un altre cos.\nRedacció 08/12/2011 - 19.12 Actualitzat 08/12/2011 - 21.07\nFotografia difosa pel "Collegiate Times" de la Universitat de Virgínia on hi podria aparèixer el sospitós.\nLa Universitat de Virgínia ha confirmat des de la seva pàgina web la mort d'almenys dues persones en un tiroteig que s'ha produït al seu campus. Els fets han passat a l'aparcament Colliseum, on hi havia un control rutinari de trànsit. Un agent de policia ha aturat el cotxe del sospitós i aquest ha obert foc, i li ha causat la mort.\nDiversos testimonis asseguren que l'home ha fugit a peu en direcció a un altre aparcament de la zona de Duck Pond Drive. Allà s'ha trobat el cos d'una altra persona que també ha resultat morta en rebre trets.\nA hores d'ara encara no s'ha pogut detenir el sospitós i la comunitat universitària es troba en estat d'alerta, tancada dins les habitacions i edificis del campus. La universitat també ha avisat els estudiants que els exàmens finals d'avaluació que havien de començar aquest divendres, no començaran fins dilluns vinent.\nLa primera notícia que ha difós el centre universitari tecnològic data de les 12.37 hora local (18.37 hora catalana) quan s'ha emès un avís perquè ningú sortís fora. A la pàgina web del centre es descriu el sospitós com un home blanc vestit amb uns pantalons de color gris i un jersei marró.\nA banda del web oficial del campus també arriben informacions a través d'un diari estudiantil independent, segons es presenta al seu compte de Twitter. El "Collegiate Times" explica minut a minut el que es va sabent des de dins del campus i també ha pogut publicar una imatge en què apareixen dues persones davant la facultat d'Arts Escèniques. Segons aquest mitjà, una de les persones estaria amb les mans enlaire. Aquest diari publica més imatges al seu Flickr.\nLa notícia també ha tingut ràpidament ressò a la xarxa i Virgínia Tech s'ha convertit en "trending topic" mundial en qüestió de minuts. L'etiqueta #VaTech és un no parar de piulades.\nEs dóna el cas que aquesta universitat ja va ser escenari d'una tragèdia el 16 d'abril del 2007, quan un estudiant va matar 33 persones en disparar indiscriminadament.


Febrer, 2017 | Una parella per al camí\nFebrer 20, 2017 + Europa, Perú, Millora del un mateix, Amèrica del Sud, Regne Unit\nFebrer 15, 2017 + Millora del un mateix, Amèrica del Sud, Regne Unit\nMantenir-se present mentre viatgeu\nSuposo que va ser diferent en dècades anteriors. Sense telèfons mòbils, les càmeres eren grans i voluminoses, els blocs de viatges eren una generació des de l’existència i també l’Internet. Un viatjà, el va endur, i en la majoria dels casos l'única documentació amb la qual va arribar va ser amb una càmera diferent: l'ull humà i els seus records. Probablement era una mica ... Més...\nFebrer 12, 2017 + Allotjaments, Europa, hotels, Itàlia, Mini-bloc, opinions\nOpinió: Venice's Hotel Vecellio\nEn el nostre recent viatge a Itàlia, Tracy i jo vam seguir una constant que seguim i que sempre ens ha servit bé: hotels locals boutique i boutique. Hem trobat una joia absoluta i una de les millors ofertes d'hotels a Venècia. Per a nosaltres, hi ha alguna cosa que eviti el comercialisme dels hotels de cadena globals, cosa que se suma a l’ambient i al consum cultural de les nostres visites. Hi ha alguna cosa ... Més...


#1 · 20/Jun/2009, 16:07 · Editado por ramacabici\nBé ja trigava en crear-se un post pel Montseny.\nAvui l´intenció era una, i com passa sovint la realitat ha sigut altra.\nDes d´un bon inici a Sant Esteve de Palautordera ja es veia que el dia seria dur. Nubols baixos i lleuregera pluja, que el radar del meteocat semblava dir que no aniria a més.\nJa pujant Collformic la boira ens acompanya. Entre la temperatura i l´humitat, pujada a la sauna.\nJa superats el 900, potser perque no hi ha boira, veig que no soc l´unic a la carretera.\nPer fi, empapat per la pluja fina, la suor i la boira foto a Collformic.\ni baixada cap a Tona i posteriorment Viladrau. A Viladrau trobem la carretera molt bruta i amb troços perillossos per lo que sembla va ser pluja forta del dia d´ahir. Trobem troços de carretera anegada.\n#2 · 20/Jun/2009, 16:16 · Editado por butanitoforever\nMolt mes fort que altres cops arribo a Sant Marçal.\nEl bon temps que m´acompanya des de Tona fins aqui, rapidament canvia tot arribant a Santa Fe. I ja a portes del Turo al Coll de Santa Helena, la situació es complica i es possa perillosa.\nAmb aquestes condicions i la dona trucant per dir que a quina hora arribaré finalment decideixo deixar el Turo per una altre dia.\nI amb molta cura, ja que en troços humits d´arbres tancats la visibilitat era practicament nula.\nFinalment carretera de la Costa de Montseny i a recollir el cotxe a Sant Esteve.\n#3 · 20/Jun/2009, 17:57\nQuina enveja "mamonazo" !!!! I jo avui encanvi, ....a pujar el nou "Port Tour" La Conreria\n#4 · 02/Dic/2009, 17:53\nDespres de una bona temporada sense pujar, avui de nou cap al Turó. Realment excepcional ja que aquesta tardor quasi hivern dona unes imatges genials en un dia clar com avui (no he parat de fer fotos) tindre que reduir per la cronica.\nLo primer era pensar per quina vessant pujaria. Aquest cop, per la que mes m´agrada. Per la de Sant Fe.\nA Campins agafem aigua, que segur que es mes bona que la de Sant Celoni, almenys la font es mes xula.\nI ja rapidament, a disfrutar del Montseny. amb imatges com aquesta encara a Campins.\nDia clar, amb caloreta al sol i colors de tardor.\nJo avui sortia amb culot curt i la veritat que molt bé.\nVinga una foto per fer enveja...\nI aixi mica en mica, arribem a mitja ascensio de Santa Fe, o almenys es lo que jo penso sempre que arribo a la caseta.\n#5 · 02/Dic/2009, 18:05\nDe veritat que avui no se que fotos eliminar, m´agraden totes. O no em direu que aquesta no es maca,\nTal com pujava, anava canviant el paisatge i la temperatura. El paisatge a molt millor.\ni respecta a la temperatura, amb un gorret hi havia prou. Que amb la nova imatge Pantani a certes alçades les orelles del elefantino es queden gelades.\nI per fi desvament cap a Santa Helena, que ja tinc ganes d´arribar als 6 ultims km per provar l´estat de forma.\nPer finalment arribar al encreuament. On normalment sempre et passa pel cap allo de... avui ja he fet una bona pujadeta, em foto el curro i pujo o torno cap a Fontmartina ?\n#6 · 02/Dic/2009, 18:26\nBé acabarem la crònica. A la pregunta de si pujem o no. Ara ja tenim resposta, no hi ha escusa. Al terra tenim un petit homenatge a Xavi Novell i ja t´ho deixa clar: "GAS A LA BURRA" i cap a d´alt.\nA partir d´aqui a retorçar-se una mica per un asfalt que segueix lleis universals: La de Murphi si algo pot empitjorar segur que empitjora, i la que diu que tot tendeix al desordre.\nI arribem a la rampa del Pou, que si algú no ha pogut veure el perque es diu així (molts cops només busques el fi de la rampa, altres la vegetació no t´ho deixa veure). Aquest es el pou.\nJa quasi arribvant a d´alt les vistes del Pirineu i Pre-pirineu. La veritat per mes que el Molina i el Mauri diguin que ha nevat, crec que poca neu veig jo al fons pels esquiadors aquest pont.\nI com sempre, foto rapida que els que sabeu l´historia al Turo boira o vent. Si no veieu boira, penseu que feia.... Per cert si algun dia els administradors fan els famosos maillots, L´Skyline del Turo com a fons podria ser xulo...(una idea)\nI a l´arribar havia vist una curiosa linea de meta\nVoldra dir que despres de molt esforç podem arribar a l´Independència ???\n#7 · 02/Dic/2009, 18:31\nTenint en compte que jo avui he pujat la "fantasbulosa" Conreria....em moro d´enveja !!!!\nPer cert si algun dia els administradors fan els famosos maillots, L´Skyline del Turo com a fons podria ser xulo...(una idea)\nM´agrada !!! Molt bona idea.... miwi, prenem nota !!!!\n#8 · 02/Dic/2009, 18:44\nI no quedaria millor la rampa de Pradell amb el rètol del 20% ???\n#9 · 02/Dic/2009, 18:45\nTxe, txe, txe .... que El Turó sempre serà "El Rei"\n#10 · 02/Dic/2009, 19:44\nJo el que deia era algo aixi (pero en foto ben feta) i difuminat be i treure el ciclista (jo mateix)\nCrec que de la rampa seria mes dificil.\n#11 · 02/Dic/2009, 20:36\nPensava que volies dir el Turó de lluny, o sigui, el perfil del Montseny.\nAl gener podriem obrir un concurs de dissenys..\n#12 · 03/Dic/2009, 00:44\nmentre no sigui d'aquest color... xDDD\n#13 · 03/Dic/2009, 09:31\nVinga, vinga...com diu el miwi, a veure si a començaments de l´any que ve obrim el tema de les idees pel diseny del maillot de "cicloturisme català",..... així que ja podeu anar pensant per proposar\n#14 · 15/Dic/2009, 15:15\nel montseny està enfarinat!!!!!!\n#15 · 15/Dic/2009, 15:30\nJa tocava no ???\n#16 · 15/Dic/2009, 18:18\nja m'he acostat a samalús en bici per tirar-li una foto de camí!\n#17 · 20/Dic/2009, 16:20\nM'he permés el petit luxe d'escriure ara en català l'article que ha sortit publicat a Pedalier.\nNo, si al final tindré que fer dos articles, un en castellà i un altre en català\nJa que en el meu escrit surt, com a petit homenatge, un "forero ilustre" que al menys quedi constància i que, a diferència del que va passar amb l'altimetria del Rat Penat jo sí he nombrat la "font" de la frase que dona per acabat l'escrit.\nAprofito per desitjar-vos a tots plegats un BON NADAL i un MAGNÍFIC 2010, ple de SALUT, FORÇA I PEDALS!!\nFULLES, CASTANYES I ROVELLONS\nPer Jordi Escrihuela\nPotser m'estigui fent gran. Fa anys, amb la fogositat que et dóna la joventut, desitjava amb anhel que arribés l'estiu i la calor, i a la primavera, amb les primeres marxes de la temporada, gaudia pensant en tot el que quedava per endavant. Ull! I encara ho segueixo fent, però a diferència d'aquells anys que contemplava amb tristesa l'arribada de la tardor, pensant que ja quedava poc per a penjar la bicicleta al hivern, ara miro aquesta deliciosa estació amb altres ulls. Ja us dic, serà l'edat, però ara els mesos de les fulles mortes es converteixen per a mi en tota una simfonia d'olors i colors, i desitjo escapar-me sempre que puc amb la bici on aquesta composició adquireix tota la seva grandesa, en forma de bellesa, i en la qual la natura arriba a la dimensió d'obra mestra: el Parc Natural del Montseny.\nReserva de la Biosfera i patrimoni universal, el Montseny, pulmó verd de la província de Barcelona, és més que una joia, un tresor per al cicloturista i sobretot a la tardor ens convida a pedalejar per les seves carreteres descobrint racons arremolinats de fulloles seques, contemplant els seus arbres de fulles daurades i, mentre bufa una lleugera i fresca brisa, veure com es van despullant les seves branques, desprenent-se d'aquelles i caient harmoniosament al terra. La sàvia naturalesa es prepara per al seu merescut descans. Obre els ulls i pedaleja: és tardor i estàs en el Montseny.\nEl Parc, repartit entre les comarques d'Osona, la Selva i el Vallès Oriental, té més de 30 mil hectàrees per a oxigenar-te, obrir-te els sentits i posar-te a prova. Les seves rampes, els seus desnivells, els seus descensos, les seves corbes, t'omplen els dipòsits d'adrenalina i et fan oblidar que la gran ciutat amb els seus embussos i el seu estrès, estigui tan a prop però alhora tan lluny, i és que aquí venim els de Barcelona a meravellar-nos de la seva natura, ja siguem ciclistes, caminants, muntanyencs, caçadors de bolets o gent que simplement ve a gaudir de la rica gastronomia d'aquesta terra.\nObre els ulls i segueix pedalejant, el temps encara convida a fer-lo, al calor d'un sol que no renuncia a abandonar-nos, o bé entre boires, donant-li un toc suggerent a la teva sortida d'avui. Et trobaràs amb molts d’altres cicloturistes que com ara tu, vénen aquí a entrenar per les seves carreteres de continus repetjons, passant per pobles amables com ara Mosqueroles, Campins, el Brull, el Montseny o Arbúcies, on segurament podràs trobar encara alguna castanyera, amb el seu mocador en el cap, rostint riques castanyes.\nAtura’t i parla amb ella. Parla amb els habitants d'aquestes boniques poblacions. Deixa que t’expliquin i després segueix amb la teva bicicleta, contínua descobrint aquest preciós paratge. Gaudeix i pedaleja sobre centenars de catifes de fulles.\nAra aguditza l'oïda i escolta l'incessant murmuri de les cascades d'aigua quan passes per Font Martina o Fogars de Montclús, i forma part d'una estampa de postal, envoltat d'arbres de fulla caduca oferint nombrosos matisos de colors grocs, vermells, marrons, que pintaran un quadre on no falten les castanyes, els fruits del bosc, els arboços, els bolets.\nAtura’t en una de les nombroses fonts que et trobaràs pel camí. Estàs en la terra de l'aigua. Atura’t i beu. Respira. Oloraràs la tardor, olor a humitat, a fulles mullades, sentiràs a la teva pell l'aire gairebé fred, el primer, que t'anuncia que l'hivern està pròxim.\nT’has de perdre per les seves nombroses carreteres amagades i has de patir amb exigents ascensions com el Coll Formic, Santa Fe del Montseny, o duríssimes com el Turó de l’Home, el port més dur de Catalunya i enamora't aquí del bosc d'avets més meridional d'Europa. Creuràs que estàs en ple Pirineus. I si no vens per aquestes dates, com diria el col·lega Raül Macabé, què més dóna! El Montseny és un idil·li encantador a la tardor, a l'hivern, a la primavera o a l'estiu.\nMerci Jordi, per la feinada de traduir el texte i per enrecrdar-te del Macabé ??? Macabé ??? juas,juas,juas....Macabé, Massabé.... que més dòna, merci company !!!\nP.D: Encara no he pogut comprar aquest numero del Pedalier, a veure si aquesta setmana...\n#18 · 20/Dic/2009, 16:46\nOstres!! disculpa'm!! m'ha traït el subconscient! per això del Ramaca... de tota manera tothom ja sap qui ets!!\nBé, si serveix de consolació a mi durant molt de temps a la "redacció" de la revista em posaven com a Pedro Escrihuela , jajaja...\nJa et dic disculpa'm de tot cor, quan torni a parlar de tu no tornarà a passar, però va ser per això, tenia "in mente" el Ramacabici...\nPerò la intenció era bona\nCap problema "Pedro", juas,juas,juas !!!!\nAmb això dels foros, pàgines web i demès acabem fent-nos un embolic amb els noms.... jo hi ha gent que l´anomeno pel knick dels foros i sincerament no em diguis com es diu que ja ni m´enrecordo.....\nPer cert, suposo que a la revista l´article anirà acompanyat d´unes bones fotos oi ??? La foto de la portada de Pedalier és del Montseny o m´equivoco ???\n#19 · 20/Dic/2009, 19:08\nMolt bo l'article !\n#20 · 20/Dic/2009, 19:57\nMolt bones les fotos del Montseny, Pedro...ai Jordi.\nI encara millors les del final de les Dolomites. Com bé diu el Luismi las mejores montañas de Europa. Es probable q tingui raó.


Roses signa un conveni per estudiar l’ús de teràpies alternatives en el tractament del càncer - El Gerió Digital\nRoses signa un conveni per estudiar l’ús de teràpies alternatives en el tractament del càncer\nEl projecte inclourà pacients de l'Institut Català d'Oncologia sotmesos a tractaments de quimioteràpia, radioteràpia i intervencions quirúrgiques.\nDilluns, 1 de març de 2010 16:31h\nMagda Casamitjana (centre) signant aquest matí el conveni de col·laboració\nAquest matí ha tingut lloc a l’Ajuntament de Roses la signatura del conveni de col·laboració entre Dipsalut, l’Ajuntament de Roses i la Fundació Roses contra el Càncer per a l’estudi sobre l’ús de teràpies complementàries alternatives amb malalts de càncer. L’objectiu de l’estudi és conèixer i quantificar quin ús i quines millores poden aportar les teràpies alternatives en l’estat, tant físic com psíquic, dels pacients que pateixen aquesta malaltia. El projecte, que es preveu que duri fins al març de 2011, es realitzarà amb pacients de l’Institut Català d’Oncologia sotmesos a tractaments de quimioteràpia, radioteràpia i intervencions quirúrgiques.\nLa signatura del conveni ha estat a càrrec de Josep Marigó, president de Dipsalut (organisme autònom de salut pública de la Diputació de Girona); Magda Casamitjana, alcaldessa de Roses, i Pilar Hernández, presidenta de la Fundació Roses contra el Càncer. L’acord estableix una aportació econòmica de 18.000 euros per a l’elaboració de l’estudi, del quals Dipsalut n’aporta 9.000; l’Ajuntament de Roses, 6.000, i la Fundació Roses Contra el Càncer, 3.000.\nLa Fundació Roses contra el Càncer serà l’encarregada de la realització de les tres fases que conformaran l’estudi. La primera consistirà en l’elaboració d’un qüestionari i estudi pilot, la recollida i el tractament de dades i l’anàlisi dels resultats quantitatius. La segona s’ocuparà de la transcripció d’entrevistes amb pacients i de l’anàlisi de resultats qualitatius, i la fase final suposarà l’anàlisi global dels resultats i l’elaboració d’una memòria final.\nLa Fundació Roses contra el Càncer és una institució privada sense afany de lucre que té com a objectiu donar suport econòmic, psicològic, moral i social als malats de càncer de la població de Roses i dels voltants, així com als familiars d’aquests. Durant tot l’any, duu a terme diferents actes socials per tal de conscienciar i sensibilitzar els habitants de Roses sobre les conseqüències d’aquesta malaltia.


H10 Hotels finança les teràpies assistides amb gossos de l'Hospital Sant Joan de Déu\nLes intervencions assistides amb gossos són molt beneficioses per als nostres petits pacients\nH10 Hotels torna a finançar un any més, amb una donació de 42.000 euros, el programa d'intervencions assistides amb animals de l'Hospital Sant Joan de Déu Barcelona. Gràcies al seu compromís, que durant cinc anys ha aportat 203.000 euros, podem dur a terme les teràpies amb gossos, que tants beneficis aporten als infants hospitalitzats.\nLa Bimba, la Laika, en Flash, en Boby, en Mel, la Dansa i l'estimada Cuca són alguns dels amics peluts dels nostres pacients. Ells els ajuden en el seu procés de millora: els fan somriure, els relaxen i s'hi entenen molt bé. L’equip d’intervencions assistides amb gossos està format per 7 tècnics i 15 gossos, que fan una feina molt important per a la recuperació dels nens i nenes, i que podem tenir gràcies a la responsabilitat social corporativa de companyia hotelera.\nL'Hospital Sant Joan de Déu Barcelona és el primer centre hospitalari d'Espanya que compta amb una unitat d'intervencions assistides amb gossos. Aquesta activitat, que s'inclou en el programa Hospital Amic, s'ha incrementat molt durant els últims anys i arriba a les 10.000 intervencions l'any. Els gossos ens ajuden a reduir la por, la tristesa i a motivar els pacients a seguir els tractaments. Un gran benefici per als nostres petits pacients.\n2020-03-11 H10 Hotels, cinc anys finançant les intervencions assistides amb gossos


Desallotgen un hotel a l'Empordà per un incendi\nEl foc s'ha produït cinc minuts abans de dos quarts de dues del migdia\nper Redacció dimarts, 18 d’agost 2020 - 19:05h\nEls Bombers han extingit l'incendi i han hagut de desallotjar una trentena de persones | ACN\nUn incendi en un hotel de Fontanals de Cerdanya ha obligat aquest dimarts a desallotjar una trentena de persones, entre treballadors i clients. El foc s'ha produït cinc minuts abans de dos quarts de dues del migdia i ha afectat l'escala i el sostre de dues de les habitacions, segons han informat els Bombers de la Generalitat.\nFins al lloc s'hi han desplaçat nou dotacions que, a banda d'apagar les flames, han inspeccionat, revisat i ventilat la resta d'estances de l'edifici. Dues hores més tard, l'incendi s'ha donat per extingit.\nUn incendi crema una embarcació a l'Empordà\nUna embarcació va cremar-se el passat divendres, 14 d'agost, a la tarda al port d'Empuriabrava, al municipi de Castelló d'Empúries, a la comarca de l'Alt Empordà. Segons van informar els Bombers de la Generalitat, l'avís per foc es va rebre a les 15.51 hores, i fins al lloc es van desplaçar un total de set dotacions del cos d'emergències, que van treballar per extingir les flames.\nL'incendi va provocar una enorme columna de fum negre, visible des de molts punts de la comarca, que durant l'estiu està plena de turistes. Salvament Marítim i Protecció Civil també van intervenir per contenir el combustible vessat per l'embarcació.


Conveni de col·laboració entre la Universitat de Barcelona i la Universitat de les Illes Balears per a la realització conjunta dels màsters en Gestió del Risc i les Emergències (curs 2003-2004) i Anàlisi i Tractament de Conflictes en la Societat Actual (curs 2003-2005) i cursos d'extensió universitària que hi estan associats\nPalma, 20 de juliol de 2004\nD'una part, el Magnífic i Excel·lentíssim Senyor Joan Tugores i Ques, Rector de la Universitat de Barcelona, en representació d'aquesta institució, en virtut del nomenament pel Decret 130/2001, de 29 de maig (DOGC 3399, del 30), i de les facultats que li confereix l'Estatut de la Universitat de Barcelona.\nI de l'altra part, el Magnífic i Excel·lentíssim Senyor Avel·lí Blasco Esteve, Rector de la Universitat de les Illes Balears, en representació d'aquesta institució, en virtut del nomenament pel Decret 47/2003, de 9 de maig (BOIB 67 extr., del 13), i de les facultats que li confereix l'article 30.1.b) dels Estatuts de la Universitat de les Illes Balears.\nReconeixent-se mútuament capacitat legal suficient per obligar les seves respectives institucions\nQue la Universitat de Barcelona porta a terme activitats de formació i recerca en les àrees pròpies de les universitats i que mitjançant la Facultat d'Econòmiques i Empresarials està interessada en l'organització del Màster Universitari en Anàlisi i Tractament de Conflictes en la Societat Actual , actualment impartit per la Universitat de les Illes Balears.\nQue la Universitat de les Illes Balears porta a terme activitats de formació i recerca en les àrees pròpies de les universitats i que està interessada en l'organització del Màster en Gestió del Risc i les Emergències , actualment impartit per la Universitat de Barcelona.\nQue és voluntat de les parts d'establir una fórmula de col·laboració per a l'organització dels esmentats cursos.\nEn conseqüència, ambdues parts acorden de subscriure el present conveni d'acord amb les següents\nL'objectiu del conveni és la col·laboració entre ambdues institucions per a la realització conjunta del Màster en Gestió del Risc i les Emergències (edició curs 2003-2004) i del Màster en Anàlisi i Tractament de Conflictes en la Societat Actual (edició curs 2003-2005) , així com dels cursos d'extensió universitària que hi estan associats.\nEls cursos es convocaran de forma conjunta i tota la documentació recollirà el caràcter interuniversitari del programa.\nLes propostes dels cursos de màster de Gestió del Risc i les Emergències (curs 2003-2004) i màster d' Anàlisi i Tractament de Conflictes en la Societat Actual (curs 2003-2005 ) i dels cursos d'extensió universitària que hi estan associats, així com els seus continguts organitzatius i acadèmics i la seva memòria econòmica, es realitzaran amb l'imprès o suport informàtic normalitzat a aquest efecte per cada una de les universitats i hauran de ser aprovades pels òrgans competents de les universitats, d'acord amb els procediments preceptius vigents en cada moment. El present conveni queda supeditat a aquesta aprovació.\nLes unitats orgàniques dels cursos seran la Facultat de Ciències d'Econòmiques i Empresarials per part de la Universitat de Barcelona i el Laboratori Internacional Mediterrani sobre la Convivència (Lab-IMEC), Departament de Ciències Matemàtiques i Informàtica, per part de la Universitat de les Illes Balears.\nEls cursos tindran un director en cada una de les universitats, que decidirà respecte a les qüestions no explicitades en aquest conveni i que no estiguin regulades per la normativa legal o per la normativa de cada una de les universitats signants.\nPer a les edicions dels cursos que empara aquest conveni, els llocs on es desenvoluparan seran els següents:\nGestió del Risc i les Emergències: Universitat de les Illes Balears.\nAnàlisi i Tractament de Conflictes en la Societat Actual: Universitat de Barcelona.\nCada universitat farà la gestió acadèmica i econòmica del curs impartit en el seu àmbit territorial. Es farà càrrec del pagament als professors i de totes les despeses (viatge, allotjament, etc.), així com del material necessari (fungible, didàctic, etc.). També es farà càrrec dels honoraris de direcció i coordinació, les corresponents assegurances dels alumnes, la publicitat i el percentatge que estatutàriament correspongui.\nLa matrícula es gestionarà a través de la Universitat de les Illes Balears pel que fa al Màster en Gestió del Risc i les Emergències, i de la Universitat de Barcelona pel que fa al Màster en Anàlisi i Tractament de Conflictes en la Societat Actual.\nLa distribució dels cànons serà de la manera següent:\nuna tercera part per a la universitat que faci la gestió acadèmica,\nuna altra tercera part per a la universitat que aporti els locals (on tinguin lloc físicament les classes) i\nla tercera part restant es dividirà al 50% per a cada una de les universitats.\nEn tot cas les aportacions econòmiques constaran a la memòria de previsions econòmiques del cursos.\nUna vegada acabat el curs, el material inventariable adquirit a càrrec del pressupost del curs s'integrarà en el patrimoni de la universitat que l'hagi acollit i que s'hagi encarregat de la seva gestió acadèmica i econòmica.\nPer tal de garantir la indemnització per danys que els alumnes dels cursos esmentats puguin causar a tercers com a conseqüència de les pràctiques que realitzin, els responsables del curs formalitzaran, a càrrec de les despeses del curs, una pòlissa d'assegurança de responsabilitat civil en la modalitat adequada per una quantitat mínima de 150.000 (cent cinquanta mil) euros.\nEl preu autoritzat de matrícula dels cursos només podrà ser incrementat amb l'import de la pòlissa d'assegurança voluntària que preveuen les universitats.\nEls interessats a realitzar qualsevol dels màsters hauran d'acreditar estar en possessió dels requisits legals de titulació d'accés. En el cas de participació d'alumnes amb estudis estrangers, aquests hauran de tenir homologat el títol o comptar amb les autoritzacions dels rectors de les universitats, d'acord amb els tràmits legalment establerts.\nLes titulacions impartides seran expedides conjuntament per la Universitat de Barcelona i la Universitat de les Illes Balears, d'acord amb les respectives normatives vigents.\nLa gestió econòmica i acadèmica dels cursos es regirà per les respectives normatives establertes per les universitats.\nCada institució facilitarà còpia de la documentació del màster que ella gestiona a l'altra universitat signant, i s'encarregarà materialment de l'administració i el dipòsit dels documents, de la custòdia de les actes i de la tramitació per a l'expedició dels títols corresponents.\nEl conveni s'estén pel període de vigència de l'edició dels cursos i serà prorrogat automàticament per a altres edicions, llevat que alguna de les parts comuniqui per escrit a l'altra la voluntat de rescindir-lo o no prorrogar-lo, amb una antelació mínima de tres mesos.\nSi alguna de les parts denuncia el conveni, s'haurà de garantir la finalització del curs o els cursos que s'estiguin realitzant.\nLes parts que intervenen manifesten el seu acord amb les estipulacions anteriors i signen aquest conveni en dos exemplars i amb un sol efecte al lloc i en la data que figuren a l'encapçalament.\nPer la Universitat de Barcelona,\tJoan Tugores,\tRector\nEl present conveni el va aprovar el Consell de Direcció de data 17 de desembre de 2003 i el va ratificar el Consell de Govern de la Universitat de les Illes Balears en data 17 de febrer de 2004 i en data 14 de juny de 2004, de conformitat amb el que estableixen els articles 21.2.24 i 178 dels Estatuts de la Universitat de les Illes Balears, aprovats pel Decret 170/2003, de 26 de setembre (BOIB núm. 136, de 30 de setembre).


La temporada 2017-18 del Mercat de les Flors arrenca amb la PRODUCCIÓ NACIONAL DE DANSA - SIESTV\n16 jul. 2017 La temporada 2017-18 del Mercat de les Flors arrenca amb la PRODUCCIÓ NACIONAL DE DANSA\nPosted at 10:41h in Cultura, Escenaris\tby\tsiestv\nRedacció.- La primera PRODUCCIÓ NACIONAL DE DANSA, un dels punts més rellevants del Pla d’Impuls a la Dansa del Departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya, començarà al Mercat de les Flors inaugurant temporada: serà del 28 de setembre a l’1 d’octubre. Aquesta creació està composta per dues peces a càrrec dels coreògrafs Roser López Espinosa i Thomas Noone. El Mercat de les Flors és el responsable de la producció executiva de la peça que després girarà a 17 ciutats catalanes.\nL’obra que presenta Roser López Espinosa, L’estol, pren com a partida el fascinant viatge de migració de les aus i el desig de volar. Thomas Noone proposa Many, creada pel Ballet de L’Opera du Rhin el 2012, una peça abstracta que té com a fil conductor el moviment i la música.


El Crac, futbol i família - Copiloto Empresarial\nHome El relleu a l'empresa familiar El Crac, futbol i família (*)\n(*) Aquest és un relat de ficció. Qualsevol semblança amb la realitat és mera casualitat.\nEra una vegada un club de futbol molt poderós i molt representatiu del seu petit país. Per circumstàncies que ara no vénen al cas, feia molts anys que no guanyava títols importants. De fet, el més desitjat no l’havia pogut assolir mai.\nEls màxims responsables del club decidiren fitxar un gran jugador. Era el millor jugant, però sobretot mostrava una fe en la victòria, que contagiava als seus companys. Quan va arribar, una mica tard, por circumstàncies que tampoc vénen al cas, l’equip era dels pitjor classificats. Però entre el bé que jugava i la força que generava a tothom (jugadors, aficionats, directius) aviat va començar a guanyar partits i remuntar posicions fins a acabar liderant el campionat.\nParal·lelament, el crac va anar consolidant la família amb l’arribada d’un fill.\nEl nostre personatge era un fenomen social mundial. En el seu temps va introduir enormes innovacions en el seu entorno. Entre altres, va obrir la via de la publicitat entre els esportistes d’elit del país; allò que avui no pot ser més habitual suposà una immensa novetat en aquell moment. Por cert, que ho va fer amb una condició que avui seria molt sorprenent: cedint la meitat dels ingressos als seus companys de plantilla. Descobrí que el carisma es important, però que es pot acompanyar de gestos que ajuden a cohesionar equips, i que compartir n’és un.\nEn algun moment, l’estrella del crac declinà i se’n anà a seduir un altre país.\nBastants anys més tard, el club havia tornat a perdre la moral de victòria i los responsables del club decidiren tornar a contractar el crac, ara com entrenador. Tingué la gran oportunitat de projectar a nivell mundial la seva mirada sobre el seu esport. Innovà on tot semblava inventat. A més, tornà a imprimir al club i, segurament sense proposar-s’ho, al conjunto del país el seu esperit guanyador.\nEs repetí la historia i van tornar els triomfs. De mica en mica es va anar consolidant un equip amb excel·lents jugadors. El públic s’ho passava bé i els resultats foren excel·lents. Finalment, l’equip assolí la supremacia del futbol europeu. Fins el fill del crac, que havia començat a jugar a l’escola del club, arribà al primer equip en un temps rècord. Tot semblava meravellós.\nPoc a poc, el crac tenia la tendència a alinear el seu fill enlloc d’algun dels millors jugadors, i aquests es lamentaven en privat de l’arbitrarietat de les decisions i del favoritisme de l’entrenador envers el seu fill. Tot allò comportà una pèrdua important de motivació, ganes de canviar d’equip i, en algun cas es consumà el canvi. Per acabar de complicar el panorama, una filla del crac es casà amb el porter de l’equip filial i el va fer avi. El primer equip tenia cobertes les dues places de porter, però el crac decidí que n’era necessari un tercer, i així evità el risc de que la seva filla i el seu nét haguessin de traslladar-se a una altra ciutat.\nEl resultat final fou la pèrdua de qualitat, motivació i resultats que acabaren amb la sortida del crac del club. I és que fins i tot els cracs perden la objectivitat quan els sentiments familiars es barregen amb els professionals.\nEmpresa i família (vida real)\nMés o menys, és la mateixa història però amb final diferent. A l’empresa familiar els cracs i els seus fills es queden tots en el negocio i, a cada generació, van repetint el model, fins que s’esgota i se li dona la culpa a la última generació, la que es veu en l’obligació de vendre’l, en l’escenari més optimista, o tancar-lo, amb alguns efectes col·laterals nefastos en les relacions i el patrimoni familiars.


La maleta del precinema a infantil : MEMÒRIES I ACTUACIONS\nMEMÒRIES I ACTUACIONS\nDies abans de fer el tancament del curs, els membres de l'equip directiu han de rellegir les memòries dels tutors i dels especialistes per tal de posar-les en un sol document (memòria anual) que es presentarà al darrer consell escolar del curs acadèmic.\nLa relectura d'aquestes memòries ens dóna pistes de les coses que han funcionat i les que no, com també valorar les necessitats i aportacions de cada mestr@ i pensar les actuacions que es preveuen fer per tal que tots hi tinguin cabuda en la millora constant que es fa any rere any a l'escola.\nPer altra banda, aquestes aportacions també es poden posar a l'enquesta/qüestionari que es fa per valorar l'equip directiu (això implica que abans de fer la reunió final -a finals de juny-, cal "actualitzar" el qüestionari que se'ls passarà). En el nostre cas, també vam fer-los valorar els cicles pedagògics (infantil, inicial, mitjà i superior), els especialistes (EE, música, anglès i educació física) i les comissions d'aquest any (revista i TAC, biblioteca...). I per què? Doncs perquè creiem necessari que els mestres també valorin com han funcionat els diferents grup de treball i facin propostes de millora, d'aquesta manera anem aprenent i millorant.\nAlgunes aportacions que van fer els mestres van ser les següents:\n- fer dinàmiques de grup\n- potenciar les TAC: deixar els USB's i penjar les fotos al DRIVE\n- fer públiques les actes dels consells escolars com també les actes dels consell de direccions (quan l'equip directiu de la ZER es reuneix amb els directors de les escoles)\n- que el qüestionari es faci en format digital (formulari) i no paper; cal utilitzar les TIC TAC ja que és més fàcil, hem de donar exemple i el formulari ja et fa les gràfiques amb les respostes.\nAixí doncs, aquests canvis es preveuen fer al proper curs.\nUn cop entres al món de l'equip directiu, te n'adones que hi ha una cosa que t'absorbeix, tens ganes d'innovar, fer propostes a claustre, anar millorant el vincle de l'alumnat, ajudar a l'alumnat a millorar els aprenentatges... pot esdevenir una droga que cal saber dosificar ja que com algú em va dir: "l'escola és un elefant que avança amb peus de fang".\nPublicat per La maleta del precinema a 30.7.17\nEtiquetes de comentaris: emocions, EQUIP DIRECTIU, SALUT DOCENT\nCANÇONS PER TREBALLAR L'ESQUEMA CORPORAL\nTAULA DE LA PAU\nTANCAMENT DEL CURS ESCOLAR


20/21 Tancament projecte “Temps era temps… | Escola Marta Mata\n20/21 Tancament projecte “Temps era temps…\nDIORAMA “LA VIL.LA ROMANA DE L’ESPELT”\nAquest diorama es de la vil.la romana de l’Espelt i el situem a l’edat antiga, entre el 200 i el 600 dE. Ara quedan ruines que es poden visitar.\nLa vil.la era una casa gran amb moltas habitacions. Les personas cultivaven verdures i plantaven arbres fruiters.\nEn aquella edat aquí vivien els ibers que eren persones com nosaltres.\n20/21 Tancament projecte "Temps era temps... 0\nSituem aquest diorama a la edat antiga, al any 753 aE quan es va fundar Roma.\nEn aquest diorama podem trobar una estatua de Juli Cèsar que era una persona molt important per Roma. També podem trobar un vaixell perque des de Roma podien anar a uns altres pobles i conquerir-los. La bandera simbolitza la llegenda de Ròmul i Rem i com la lloba els va alletar. I per últim podem trobar el coliseu Romà que era un edifici molt important.\nEns trobem a l’any 2500 aE a l’època de l’edat antiga a Egipte. En aquest diorama hi ha la cleopatra una reina molt important d’egipte, també hi ha un rellotge de sol parque el primer rellotge de sol es va crear a egipte. També hi han 2 piràmides, una piramide es de la cleopatra perque es el seu palau. Las piramides serveixen per guardar las momias i estan fetas de pedra, tambe escrivien jeroglífics.\nDIORAMA “EL NEOLÍTIC”\nEns trobem a la Prehistòria, en concret al Neolític, que està entremig del paleolític i l’edat dels metalls. En el neolític caçaven mamuts i es feien roba amb la pell dels animals. Amb la cua dels animals es podien fer uns quants pinzells i amb les pedras es feien la punta de les armes afilant la pedra. Tambe feien cabanes al costat del riu per alimentar els animals i fer se un hort.\nDIORAMA “EL PALEOLÍTIC”\nAquest és el diorama de la primera etapa de la prehistoria: el paleolític, fa 2 milions d’anys. En aquest diorama hi ha un riu amb pedres i també una foguera, perque en aquella epoca van fer un gran descobriment que es el foc. També hi havia arbres i els primers homes i dones, que es deian homo habilis i vivien en coves. Es deien Habilis perquè eren homes i dones amb habilitats com fer eines de pedra.\nDIORAMA “L’EDAT DELS METALLS”\nLa edat dels metalls la situem en la linia de la prehistòria, despres del neolitic. En aquest diorama podem trobar cabanes, animals i persones: com una nena, un pare i una mare. Ja no eran homo habilis perque van evoluciona, eren homo sapiens. També hi havien eines de metall i un forn per fer les eines, i un riu amb pedres pel costat i dibuixos a la paret de la cova. L’edat dels metalls es la última etapa de la prehistòria.\nDIORAMA “ELS DINOSAURES”\nAquest diorama esta situat en la prehistoria despres del big bang. Hi havian arbras, pedras, arbustus, dinosaures, reptils, i molts volcans en erupcio.\nEn aquest diorama els dinosaures que hi han es deian Espinosaure, Terodaptil i Gallimimus. Els dinosaures van ser els primers animals grans que van viure a la Terra.\nDIORAMA “L’ANY 2013”\nEns trobem a l’any 2013, a l’edat contemporània, que va començar amb la revolució industrial a l’any 1789. Durant aquest anys sha creat molta tecnologia.\nEs un any important perquè les Alícies vam néixer!\nFaltaven 7 anys per la pandemia.


Procès de canvi d'alguns canals de la TDT — Ajuntament d'Organyà\nProcès de canvi d'alguns canals de la TDT\nProcès de canvi d'alguns canals de la TDT Segon Dividend Digital a Catalunya. http://www.organya.cat/actualitat/noticies/proces-de-canvi-dalguns-canals-de-la-tdt http://www.organya.cat/actualitat/noticies/proces-de-canvi-dalguns-canals-de-la-tdt/@@download/image/TDT_CANVI.jpg\nSegon Dividend Digital a Catalunya.\nAnomenem Segon Dividend Digital al procés pel qual, els propers mesos, s’alliberarà una banda de freqüències de l’espectre radioelèctric per permetre el desplegament de les futures xarxes de telecomunicacions 5G.\nA la majoria de comarques catalanes, alguns canals de la TDT es troben actualment en aquesta banda de l’espectre, i per tant hauran de canviar de freqüència. Això implica que, en determinats casos, la ciutadania haurà de realitzar algunes accions per tal de poder continuar veient correctament la televisió.\nA Organyà, aquest canvi de freqüències començarà el proper 5 de febrer, i durant 3 mesos els Canals emetran en SIMULCAST, és a dir, simultàniament per la freqüència antiga i la nova.\nEls habitatges unifamiliars amb antena individual i els edificis amb amplificador de banda ampla (edificis de fins a 3 o 4 habitatges) no hauran de fer cap adaptació de l'antena.\nNomés caldrà resintonitzar els canals mitjançant el comandament del televisor.\nAls edificis dotats de centraletes programables o amplificadors monocanal caldrà l’actuació d’un instal·lador de telecomunicacions registrat. L’administrador de la finca o el president de la comunitat de veïns s'haurà de posar en contacte amb l’empresa instal·ladora.\nUn cop fetes les adaptacions necessàries a l'antena, caldrà que cada veí resintonitzi els canals mitjançant el comandament del televisor.\nSi no s'està segur de quin tipus d'instal·lació es disposa i per tant de si cal fer-hi alguna adaptació, cal contactar amb un instal·lador registrat.\nNo hi haurà cap canvi de freqüències a les següents comarques: Barcelonès, Vallès Occidental, Baix Llobregat, Maresme, Vallès Oriental, Garraf, Anoia i Alt Penedès.\nSi cliques damunt la noticia, t'enllaçaràs amb la Direccíó General de Mitjans de Comunicació de la Generalitat de Catalunya