Foto: Museu Marítim Un mar lila, al Museu Marítim\nPer commemorar el Dia Internacional de la Dona, des del Museu Marítim ens proposen una visita a les exposicions del Museu des d'una mirada de gènere, que realitzaran Catalina Gayà i Laia Seró, autores de 'Dona'm la mar'. Ens faran qüestionar-nos el relat de la història amb preguntes com on són les dones? Per què no hi som? Si hi fóssim, què passaria? Com canviaria la història? I el relat, com seria?\nDurant la ruta es visitarà l'exposició '7 Vaixells 7 històries', ens situarem molt a prop dels rems de la galera i, entre totes, es construirà un altre relat de la mar i es recordarà a moltes dones de mar que van existir, i que existeixen però que encara estan molt invisibilitzades.\nÉs una visita gratuïta, amb inscripció prèvia, i les places són molt limitades!


Accident del mercat de valors del 1929: causa i efectes del dimarts negre - HISTORYRIA - Temes\nAccident de la Borsa de 1929\nEl 29 d’octubre de 1929, el dimarts negre va arribar a Wall Street mentre els inversors van negociar uns 16 milions d’accions a la Borsa de Nova York en un sol dia. Milers de milions de\nQuè va causar l'accident del mercat de valors de 1929?\nDimarts negre: 29 d’octubre de 1929\nEfectes del xoc de la borsa de 1929: la gran depressió\nEl 29 d’octubre de 1929, el dimarts negre va arribar a Wall Street mentre els inversors van negociar uns 16 milions d’accions a la Borsa de Nova York en un sol dia. Es van perdre milers de milions de dòlars i van acabar amb milers d’inversors. Després del dimarts negre, Amèrica i la resta del món industrialitzat van caure en espiral cap a la Gran Depressió (1929-39), la recessió econòmica més profunda i duradora de la història del món industrialitzat occidental fins aquell moment.\nDurant la dècada de 1920, el mercat borsari dels Estats Units va experimentar una ràpida expansió, assolint el seu màxim a l’agost de 1929 després d’un període d’especulacions salvatges durant els rugents anys vint. Aleshores, la producció ja havia disminuït i l'atur havia augmentat, deixant les existències molt superiors al seu valor real. Entre les altres causes de la caiguda borsària del 1929 hi havia els baixos salaris, la proliferació del deute, el sector agrícola en dificultats i un excés de grans préstecs bancaris que no es podien liquidar.\nHo savies? La Borsa de Nova York es va fundar el 1817, tot i que els seus orígens es remunten al 1792, quan un grup de corredors de borses i comerciants van signar un acord sota un botó a Wall Street.\nEls preus de les accions van començar a disminuir al setembre i principis d’octubre de 1929 i el 18 d’octubre va començar la caiguda. Es va instal·lar el pànic i el 24 d’octubre, el dijous negre, es van negociar un rècord de 12.894.650 accions. Les empreses d’inversió i els principals banquers van intentar estabilitzar el mercat comprant grans blocs d’accions, produint un repunt moderat divendres. Dilluns, però, la tempesta va esclatar de nou i el mercat va caure lliurement. El dilluns negre va ser seguit per Dimarts negre (29 d'octubre de 1929), en què els preus de les accions es van esfondrar completament i es van negociar 16.410.030 accions a Nova York Borsa en un sol dia. Es van perdre milers de milions de dòlars, que van acabar amb milers d’inversors, i els corredors d’accions van quedar hores enrere perquè la maquinària no podia fer front al gran volum de negociació.\nquin va ser el motiu de la guerra civil\nEl mercat borsari dels Estats Units va experimentar una ràpida expansió després d’un període d’especulacions salvatges durant els rugents anys vint. Aleshores, la producció ja havia disminuït i l'atur havia augmentat, deixant les existències molt superiors al seu valor real.\nMissatgers de cases de corretatge s’amunteguen al voltant d’un diari difícil d’obtenir després de la primera caiguda de la borsa de Wall Street el 24 d’octubre de 1929.\nLLEGIR MÉS: Què va causar el xoc de la Borsa de 1929?\nLa portada del Brooklyn Daily Eagle amb el títol 'Wall St. in Panic as Stocks Crash', publicat el dia de l'accident inicial de Wall Street de 1929.\nA Mundial titular el 25 d’octubre de 1929.\nJust després del 29 d’octubre de 1929, els preus de les accions no tenien cap altre lloc que pujar. En general, però, els preus van continuar baixant a mesura que el país va caure a la Gran Depressió.\nEs mostra aquí, milions de dòlars en valors i registres es transporten el 25 d’octubre de 1929 a Wall Street.\nL'edifici Sub-Treasury (ara Federal Hall National Memorial) davant de la Borsa de Valors de Wall Street a Manhattan, Nova York, en el moment del xoc de Wall Street.\nCorredor de valors a la Borsa de Nova York a la primera hora de la nit, novembre de 1929\nLLEGIR MÉS: Els senyals d’advertència van perdre els inversors abans del xoc del 1929\nEls corredors de valors de Nova York i els seus empleats van treballar fins a principis del 30 d'octubre de 1929, revisant les transaccions. En aquesta foto es mostren alguns dels empleats que recuperen el son en un gimnàs.\nEn un club de Londres, els membres observen les fluctuacions del mercat de valors de Nova York el 31 d’octubre de 1929, ja que els operadors de telefonia en contacte directe amb Nova York posen de manifest els canvis.\nEl 1933, gairebé la meitat dels bancs nord-americans havien fracassat. Aquí, els inversors s’afanyen a retirar els seus estalvis durant una caiguda borsària, vers el 1929.\nUn equip d’oficines neteja la sala d’ordres de la Carlisle, Mellick & amp Company, una de les grans corredores, a la secció de Wall Street, al número 50 de Broadway, l’1 de novembre de 1929.\nQuin va ser el paper de John Brown en la violència que va provocar el "sagnat de Kansas"?\nUn inversor de Wall Street intenta vendre el seu cotxe després de perdre tots els seus diners en la caiguda de la borsa.\nLes vendes d’Apple van ser un intent organitzat per aconseguir que els homes sense feina tornessin a treballar durant la Gran Depressió.\nLLEGIR MÉS: Com les pomes es van convertir en una arma contra la gran depressió\nUn home protestant contra la desocupació. Al rètol de l'esquena es diu: 'Conec 3 oficis, parlo 3 idiomes, vaig lluitar 3 anys, tinc 3 fills i no treballo durant 3 mesos, però només vull un treball'.\nnord i sud durant la guerra civil\nEl famós gàngster Al Capone intenta ajudar els homes a l'atur amb la seva sopa 'Big Al & aposs Kitchen for the Needy'. La cuina proporcionava tres àpats al dia que consistien en sopa amb carn, pa, cafè i bunyols, alimentant a unes 3.500 persones diàries amb un cost de 300 dòlars diaris.\nLLEGIR MÉS: Mobster Al Capone va organitzar una sopa durant la gran depressió\nEls okupes desocupats al Hard Luck Camp, als peus dels carrers 9 i 10 i del riu East, a la ciutat de Nova York, a l'espera del desallotjament de la policia el 9 de maig de 1933.\nDos refugiats de Dust Bowl el 1937 caminen per una carretera cap a Los Angeles, passant per una cartellera que deia: 'La propera vegada proveu el tren: relaxeu-vos'.\nLLEGIR MÉS: Com el Dust Bowl va fer que els refugiats americans poguessin arribar al seu propi país\n'data-full- data-full-src =' https: //www.history.com/.image/c_limit%2Ccs_srgb%2Cfl_progressive%2Ch_2000%2Cq_auto: good% 2Cw_2000 / MTcxNjY2MzU2OTE4NDk0NTY4 / stock-market-crash-market-crash -515212776.jpg 'data-full- data-image-id =' ci0261e1a6b000267f 'data-image-slug =' Stock-Market-Crash-16-GettyImages-515212776 MTcxNjY2MzU2OTE4NDk0NTY4 'data-source- name = 'Arxiu Bettmann / Getty Images'> 17Galeria17Imatges\nDesprés del 29 d'octubre de 1929, els preus de les accions no tenien cap altre lloc on pujar, de manera que es va produir una recuperació considerable durant les properes setmanes. En general, però, els preus van continuar baixant a mesura que els Estats Units van caure a la Gran Depressió i el 1932 les accions només valien aproximadament el 20% del seu valor l’estiu de 1929. La caiguda borsària de 1929 no va ser l’única causa Gran depressió, però va actuar per accelerar el col·lapse econòmic mundial del qual també va ser un símptoma. El 1933, gairebé la meitat dels bancs nord-americans havien fracassat i l’atur s’acostava als 15 milions de persones, és a dir, al 30% de la força de treball.\nEls afroamericans van ser especialment afectats, ja que van ser els 'últims contractats, els primers acomiadats'. Les dones durant la Gran Depressió es van comportar lleugerament millor, ja que tradicionalment les feines femenines de l'època, com l'ensenyament i la infermeria, estaven més aïllades que les que depenien de mercats fluctuants.\nLa vida de la família mitjana durant la Gran Depressió va ser difícil. Les tempestes i una forta sequera a les planes del sud van arruïnar els conreus, cosa que va provocar que la zona rebés el sobrenom de ' bol de pols '. 'Oakies', com es deia als residents que fugien, es van traslladar a les grans ciutats a la recerca de feina.\nHo savies? La Gran Depressió va ajudar a posar fi a Prohibició . Els polítics creien que la legalització del consum d'alcohol podria ajudar crear llocs de treball i estimular l’economia\nLes mesures de socors i reformes a la “ Nou acord ”Promulgat per l’administració del president Franklin D. Roosevelt (1882-1945) va ajudar a disminuir els pitjors efectes de la Gran Depressió, però, l'economia dels Estats Units no es giraria del tot fins després del 1939, quan la Segona Guerra Mundial (1939-45) revitalitzà la indústria nord-americana.\nsignificat de la papallona blanca\nsomia amb atacs de llops\non van trobar contenidor carregat\nquè va passar als camps d'internament japonesos\nquins cristalls no es poden netejar en aigua\ncom van obtenir el seu nom els puritans


La Confraria dels Vins del Bages mostra en primícia alguns dels vins d’aquesta DO\nTorna el sopar anual en el que tots els cellers de la DO Pla de Bages ofereixen els seus millors vins\nTorna l’acte central de la Confraria dels Vins del Bages. Es tracta de l’activitat més important d’aquesta organització que el que pretén es promocionar i posar en valor els vins de la comarca i d’aquesta denominació d’origen.\nCada any, amb la primavera arriba aquesta cita, en la qual cada celler presenta un dels seus productes, una de les seves referències. I en aquesta ocasió el tast s’ofereix a socis i a no socis precisament per contribuir a aquesta tasca de promoció.\nCom és habitual, ha estat cada celler qui ha escollit quin vi vol portar a taula, i en aquesta ocasió són aquests:\nCaves Gibert: Cava Gran Reserva Gibert “Brut-nature” 2014\nHeretat Oller del Mas: Blanc de Picapolls (2017), 68% Picapoll blanc 32% Picapoll negre.\nMas de Sant Iscle: Picapoll blanc 100% 2017\nFargas Fargas: blanc 2017 (Macabeu, Chardonnay i Picapoll)\nCeller Sanmartí: Blanc 1018 (2016), 53% Macabeu 47% Picapoll blanc\nCoop. Artés: Fumet Rosat 2017 (rosat), 60% Cabernet Sauvignon i 40% Sumoll\nCeller El Molí: Rector Ventallola 2011, 40% Cabernet Sauvignon, 34% Cabernet Franc,\nCeller Les Acàcies: Avinius Ull de Llebre 100%\nCeller Abadal: Abadal 5 Merlot, Merlot 100%\nExibis: La Rasa 2014 (negre), 60% Cabernet Sauvignon 20% Sumoll i 20 % Mandó\nCooperativa de Salelles: Merlot 2016 (negre), 100% Merlot\nCeller Solergibert: SDM, Merlot 100% 2014\nVins Colltor: Clos Colltor Syrah (negre), 100% Syrah\nJaume Grau i Grau: Ull de Llebre 100% col·lecció\nPràcticament tots els vins que es tastaran són primícia i encara no estan al mercat. Serà dijous dia 28 d’abril, al Restaurant Mas de la Sala (Hostal del Camp) a les 21h. El preu per socis és de 25€ i per no socis 30€. Trobareu tota la informació al web de la confraria.\nconfraria de vins del bages tast de vins del bages\nTinto Roble abril 20, 2018 | 09:16\nMare de Déu Senyor!! Quin embafament de Merlots i Cabernets!! I això és el millor que tenen els cellers? D'això se senten orgullosos, de prestigiar varietats foranes que es treballen a desenes de països, i en molts casos molt millor que aquí? Hem començat a millorar, però... quanta feina que ens queda per fer encara!! Molts segueixen ancorats als anys 80, i fora bo que despertessin.


1.108 triatletes participaran en el 2n Challenge Costa de Barcelona-Maresme que se celebrarà el 3 d’octubre | Consell Comarcal del Maresme\nInici Notícies 1.108 triatletes participaran en el 2n Challenge Costa de Barcelona-Maresme que se...\n1.108 triatletes participaran en el 2n Challenge Costa de Barcelona-Maresme que se celebrarà el 3 d’octubre\nLa N-II estarà tallada durant 12 hores\nAvui comencen els preparatius perquè els 1.108 triatletes inscrits a la segona edició del Challenge Costa de Barcelona-Maresme ho trobin tot a punt el diumenge 3 d’octubre. La llarga jornada triatlètica començarà a les 7.30h a Calella amb la prova de natació i està previst que el primer classificat traspassi la línia de meta cap a les 15.30h. Tot i això, la carretera N-II es tallarà al trànsit a les 6.30h i és previst que fins a les 19h no es pugui restablir la circulació rodada al 100%.\nBona part dels 1.108 triatletes que participaran en el 2n Challenge Costa de Barcelona-Maresme que se celebrarà el diumenge 3 d’octubre ja són al Maresme preparant la cursa. Durant aquesta setmana la comarca acull triatletes professionals i amateurs de 30 països. De fet, el percentatge d’esportistes internacionals és del 63%. Una altra dada destacada d’aquesta segona edició és els substancial augment de la participació maresmenca. Aquestes informacions les ha aportat el cap de cursa del Challenge, Agustí Pérez en el decurs de la roda de premsa que ha tingut lloc a la seu del Consell Comarcal del Maresme en la qual també hi han participat el president Josep Jo; l’alcalde de Calella i president del Consorci de Promoció Turística Josep M. Juhé; l’alcalde de Premià de Dalt i vicepresident 1er del CCM, Joan Baliarda i l’alcalde d’Alella i vicepresident 2n de l’administració comarcal Andreu Francisco. El Challenge és un triatló internacional en el qual els esportistes han de superar 3 proves: natació, ciclisme i cursa a peu. La distància en natació és de 3.800 metres a mar obert (Calella), en ciclisme 180 km (dues voltes Calella-El Masnou i una tercera Calella-Mataró Laia l’Arquera an tornada a Calella) i una marató (42,2 km fent 4 voltes Calella-Pineda-Santa Susanna anb entrada a meta a Calella). Podeu veure en detall els circuits al\nweb del Challenge Costa de Barcelona-Maresme\nLa previsió inicial és que el primer classificat completi les 3 proves en poc més de 8 hores. El català Marcel Zamora, guanyador de la primera edició del Challenge Costa de Barcelona-Maresme va invertir 8 hores 15 minuts i 37 segons. Tallada la circulació a la N-II Els 180 km en bicicleta que han de recòrrer els 1.100 participants es fan seguint el traçat de la carretra Nacional II entre Calella i El Masnou. Per tal d’assegurar que la prova es pugui desenvolupar amb normalitat s’ha de posar en marxa un complex dispositiu en el qual porten mesos treballant les policies locals, els mossos d’esquadra i els servei català de trànsit i que consisteix en tancar a la circulació la carretera N-II i obrir alternatives viàries per als conductors. Així, a partir de les 6.30h del diumenge 3 d’octubre, els agents de policia començaran a impedir l’accés de vehicles a la N-II. L’horari màxim per al restabliment total de la normalitat a la N-II és el de les 19.00h. Tot i això, la carretera s’anirà obrint per trams per intentar afectar el mínim possible a la circulació. Mentre duri la tallada de la N-II, l’alternativa per als vehicles serà l’autopista C-32. Tal i com es va posar en pràctica a les edicions anteriors, en els accessos del tram afectat es lliurarà un passi als conductors que hagin estat desviats cap a l’autopista. Aquest tiquet els permetrà circular lliurament per la C-32 sense haver de pagar peatge. El cost econòmic serà sufragat pel Consell Comarcal del Maresme (66,6%) i per l’ajuntament de Calella (33,3%). El tall de la N-II també comportarà modificacions viàries a l’interior dels municipis (tant del recorregut en bicicleta, com del circuit a peu: Calella – Pineda de Mar – Santa Susanna). Podeu consultar el recorregut del II Mig Challenge Costa de Barcelona-Maresme i les afectacions de trànsit a:\nArticle anteriorRecorregut ciclista i mesures especials de circulació (12 municipis) per al 3 d’octubre de 2010\nArticle següentNoves Cases per a Nous Oficis ECO-TALLER


JMBorràs jr: Campionats d´Espanya P i B ( ( C R Ò N I Q U E S ) )\nCampionats d´Espanya P i B ( ( C R Ò N I Q U E S ) )\nAquest passat divendres i dissabte es van donar lloc a la localitat de Pineda de Mar, la novena edició dels campionats d´Espanya de contrarrellotge i ruta, per a Policies i Bombers.\nAmb aquest, ja és el tercer any consecutiu que hi participo, i si puc, no hi faltaré cap any.\nExcel·lent organització, excel·lent companyia i un altíssim nivell de corredors, fan que aquest campionat enganxi des del primer dia.\nAquesta és una disciplina que a priori mai m´havia cridat l´atenció. Tot i així, l´espectacularitat de les màquines i el material, feien que des de sempre volgués tenir una d´aquestes maquinetes. I tot just va arrivar a temps per fer quatre adjustos i llençar-me a la rampa de sortida.\nI no em vaig equivocar, quin plaer rodar amb això! Tal com em va dir en Carles, aquest és un tipus de bici al que sempre estaré fent petits adjustos per tal d´anar el més “incòmode possible”.\nConfigurant el Garmin just avans d´entrar a la rampa de sortida.\nEl circuit de la crono constava de poc més de 10km´s totalment plans al llarg del passeig marítim. Anada i tornada fent un bucle interior. A la recta llarga es rodava per damunt de 50 km´s per hora, velocitat que contrastava totalment en fer el gir de 180 graus i tornar enrrere.\nEn aquest punt passaves de tenir la sensació de volar, a tenir la sensació de que el paracaigudes que havies hagut de desplegar per poder frenar avans del revolt de 180 graus, s´havia quedat obert i t´anava frenant per l´acció del vent frontal.\nEn plena crono per la recta de contramenta.\nAl final i amb la sensació d´haver fet la crono el més ràpid que vaig poder, em quedo amb les sensacions d´haver conegut una disciplica simplement espectacular.\nAmb en Carles, que es va treure una excel·lent crono per aconseguir pujar al podi en tercera posició.\nQuin crack de l´especialitat!! Em queda molt per apendre..\nAcabo aquesta proba en la posició 29ena absoluta i el 7è de la meva categoria. Molt millor del que hagués pogut esperar.\nLa classificació complerta aquí.\nVa ser al dia següent de la contrarrellotge, quan es va disputar la cursa de ruta.\nEl traçat era un bucle inicial d´uns vint km´s per tornar a passar per meta i pendre la NII fins a Mataró. A partir d´aquest punt, la cosa es començava a complicar amb l´alt del pollastre.\nA priori la primera meitat de la cursa transcorria sense cap complicació, tret d´algún repetxó curt. El pitjor enemic en la primera meitat de cursa va ser sens dubte el vent que va picar de cara fins a Mataró.\nLes meves opcions passaven per arrivar a Mataró amb alguna renda mínima de temps que em permetés pujar les primeres rampes de forma més còmode per després afegir-me novament al pilot, però no va poder ser.\nNo havíem arribat encara al km 10 quan un Albert Cantenys fortíssim ja va presentar les seves credencials! El 95% dels corredors en cursa ja no el tornaríem a veure fins a meta. Quin crack!!\nDiversos corredors ho vam anar intentant, alguns amb fortuna i d´altres com jo sense. En un dels meus intents, quan el pilot em va tornar a enxampar vaig veure com marxava el que seria l´escapada del dia. Amb les pulsacions encara disparades vaig veure com saltava del pilot en Carles Lara i posteriorment el David Alcaraz. Tampoc els tornaría a veure ja fins a l´arc de meta.\nCamí de Mataró el ritme del pilot era de marcheta de diumenge, mentre anaven caient els minuts dels escapats vers la resta.\nDiversos cops vaig intentar marxar del grup amb l´intenció de fer grupeta, però quan girava el cap em veia sol a 100 metres del pilot, desgastant absurdament. Impossible lluitar sol contra el vent de cara.\nI els meus presagis van ser encertats, en arribar les primeres rampes el pollastre sem va “atragantar”..\nVaig anar perseguint un grupet fins a Arenys, però va ser impossible enllaçar. Al final em va agafar un segón grupet per darrera i així vam anar cap a meta.\nEls darrers km´s vaig patir bastants “calambres”, però tot i aixi vaig poder continuar.\nVaig entrar a meta en la posició 71, el 17è de la meva categoria amb 12 minuts perduts respecte del guanyador absolut, l´Albert Cantenys. Després m´explicaria com va aconseguir arribar sol “a lo grande” i em vaig alegrar moltíssim per ell! Bravo Albert!!!\nVaig acabar força satisfet per la cursa, tot i que el resultat no acompanyés ni de bon tros.\nTemps enrere m’hagués conformat en quedar-me al pilot sense saber ni tant saval el que estava passan davant, fins que hagués arribat al Pollastre i hagués rebentat.\nAquest cop tinc la satisfacció d´haver intentat jugar les poques cartes que duia. De vegades surt, aquest cop no va sortir.\nEl valent del Carles va aconseguir entrar en l´escapada i va obtenir com a premi el preuat maiot de CAMPIÓ D´ESPANYA en la seva categoria!!! Quina alegria!! Quina classe Carles, quina manera de rentabilitzar els entrenaments!!\nPer damunt de tot em quedo amb la bona sensació d’haver gaudit un any més d’aquest excel·lent campionat!! Novament, una gran participació de corredors d’arreu d’Espanya i una organització de 20 sobre 10!! Enhorabona al CEME!!!!!\nAquí amb la meva petita, l´Albert i el Carles.\nLa classificació complerta de la ruta aquí.\nen dimarts, de maig 08, 2012\nCarles Lara 10 de maig de 2012, a les 3:27\nMolts pensen que el més important és el resultat. Jo no hi estic d'acord. Per mi el què més compta és l'actitud en carrera. L'actitud és la que et porta al resultat. Mil vegades no surt i una sí. La que sí s'assaboreixes com si fos un delicat "manjar" perquè saps el què ha costat.\nEn aquesta cursa tu has tingut actitud. El resultat acabarà arribant un dia o un altre. Aquesta explicació li havia fet mil vegades a l'Albert i ara entén perfectament de què li parlava.\nA tu també t'arribarà el teu dia.\nEnhorabona per la cursa i ha seguir provant-ho!\nJMBorràs Jr 11 de maig de 2012, a les 0:56\nDoncs si Carles, tot i entrar a 12 minuts de vosaltres, encara qie sembli inexplicable, em sento prou satisfet!\nAlguna cosa està canviant en el meu plantejament a les curses..\nSerà el virus Lara??


Anglaterra-Gal·les: un duel britànic per buscar el líder del grup B\nEspecials / Eurocopa França 2016 15/06/2016\nSi Gal·les guanya serà a vuitens, mentre que Anglaterra necessita convertir el bon joc en gols\nHarry Kane, el davanter centre de la selecció anglesa OLIVER WEIKEN / EFE\nBarcelonaEl grup B tanca la segona jornada amb un partit entre dues de les nacions que conviuen a la Gran Bretanya. Anglaterra, que, tot i practicar un gran futbol, va tenir un debut amarg contra Rússia, suma un punt, i Gal·les, en un partit igualat, va superar Eslovàquia. Els dos equips es veuen les cares aquest dijous (15 h, UEFA.com) a l'estadi Bollaert-Delelis de Lens.\nLa renovada selecció anglesa de Roy Hodgson va exhibir en el primer partit contra Rússia gairebé tots els registres que un equip aspirant al títol necessita; té una idea de joc definida amb Harry Kane en punta i dos extrems amb arribada que li generen espais per les bandes. El mig del camp ha sabut superar el tràngol de jubilar a Gerrard i Lampard. Eric Dier treballa en defensa i toca en curt amb Dele Alli i Wayne Rooney. El joveníssim Alli del Tottenham aporta màgia i genera joc i el reconvertit a migcampista i veterà Rooney, amb els galons de capità, aporta criteri i calma al més pur estil Xavi Hernández. Per darrere, dos centrals solvents i dos laterals amb visió ofensiva. A més, l'equip dels 'pros' tenen fons d'armari amb jugadors com Vardy, Milner o Sturridge a la banqueta. Als anglesos només els falta una cosa: anotar les moltes ocasions que són capaços de produir.\nA l'altra banda del camp hi ha Gal·les, un equip competent, liderat per Gareth Bale, que ha intentat escalfar l'ambient suggerint que cap anglès podria jugar a la seva selecció. Els homes entrenats per Chris Coleman van saber patir per superar a una combativa Eslovàquia en la primera jornada i, amb gol de Bale inclòs, van fer un pas important per ser a la següent fase. Una victòria contra els seus veïns representaria la seva classificació directa per a vuitens, tot i que un empat també els deixaria en una molt bona posició.\nEl partit es jugarà un cop sabut el resultat de l'altre partit del grup que dimecres enfrontarà a Rússia i Eslovàquia.\nGal·les Anglaterra Wayne Rooney Gareth Bale


Elisa Ballardin: «La mirada de l’artista pot aportar moltes eines educatives» - Notícies\nL’Elisa Ballardin és una de les tres ànimes de La Nave Va, una associació de teatre social que es mou entre els projectes artístics i la transformació social, sempre amb el teatre com a eina.\nSitua’ns. Com definiries el teatre social?\nElisa Ballardin: El teatre social és aquell teatre que no té una finalitat merament artística sinó que posa l'accent en la transformació social…Per a nosaltres és el teatre que ens afecta i ens fa pensar i sentir sobre qui som, que ens convida a obrir la mirada i el cor. És el teatre que de diferents maneres busca el diàleg i la participació del grup. Una eina de comunicació, transformació i empoderament. Des de La Nave Va, utilitzem eines del teatre no tant per formar actrius i actors, sinó per tot el que et pot aportar com a persona i com a col·lectiu, per a facilitar la reflexió comunitària.\nEn quin àmbit situaries La Nave Va a cultura o a educació pel desenvolupament?\nEB: Tenim un peu a cada lloc\nCombineu les producccions teatrals pròpies, amb formacions i activitats pedagògiques que utilitzen el teatre com a eina. Aquesta seria la definició de La Nave Va?\nEB: Sí, les nostres línies serien, d’una banda els espectacles, que sempre es centren en una temàtica social que ens inquieta perquè és el que més ens motiva, i de l’altra, tota la part formativa: els tallers de sensibilització que fem a les aules de primària, secundària, a la Universitat o per adults i professionals. En aquests tallers tractem una temàtica concreta a través d’una història teatralitzada i participativa durant una o dues hores. Però també tenim altres procesos creatius més llargs, amb diversos col·lectius, que tenen com a objectiu la creació d’un espectacle final en el que hi ha aquest equilibri entre producte artístic i procés. El procés acaba sent el més important, però també donar veu a aquest col·lectiu a través d’un espectacle i vivint una experiència significativa per al grup. I després fem tallers de diversa durada en la que utilitzem eines teatrals per a treballar la cohesió de grup, les emocions, les habilitats personals… I això tant ho fem amb grups d’adolescents com amb professionals, sobretot del camp de la sanitat i l’educació. Una altra línia que tenim és l’assessorament de mestres, perquè puguin incorporar eines artístiques en el seu dia a dia i millorar la seva pràctica educativa. Busquem que les arts siguin més valorades.\nSobre quins temes esteu fent sensibilització?\nEB: Tenim tallers de drets humans, comerç just, finances ètiques, drets laborals (centrats en les treballadores del tèxtil), migracions forçades i refugiats. I després hi ha quatre tallers més sobre cultura de pau: assetjament escolar, què passa quan algú què és diferent arriba a un grup, violència de gènere i relacions sexoafectives, i adreçat a primària, un taller sobre diversitat i discriminacions – ja sigui per discapacitat, per origen, per diferents formes familiars, per diferències físiques, etc.-. En aquest taller de primària sobre discriminacions, el grup tria quin és el personatge que és discriminat i per què. És molt curiós perquè quan ho treballes amb infants sempre et sorprenen! Mentre que per als adults hi ha determinats punts pels quals una persona té força números per ser discriminada, la mainada potser ni els detecten. Per exemple, la tortuga és un personatge petit i lent. Pesen més aquestes dues característiques, que no pas que els seus pares siguin immigrats d’Àfrica i tinguin una pell diferent. O un altre personatge que té mares lesbianes. Depèn de l’escola on vagis, la mainada s’escandalitzarà moltíssim. I en d’altres, aquest fet està completament normalitzat i no l’assenyalaran mai com un possible punt de discriminació. Aquests tallers són com posar un radar social i de grup.\nEl teatre fa caure els filtres que té el discurs més teòric?\nEB: Ens ho diuen molt les profes: la mainada porta molt bé la part teòrica però quan és l’hora de passar a l’acció, apareixen les contradiccions entre el que pensen, el que saben que han de dir i el que realment acaben fent perquè les emocions i les inèrcies els hi porten. Si tu fas una xerrada sobre bullying, al cap de 10 minuts la majoria de nens i nenes ja ho han captat i et sortiran amb un "peace and love” i amb un “tot és meravellós”. Però si tu contextualitzes una situació de buylling i els dones un xurros d’escuma per si els volen utilitzar, la gran majoria fan servir la violència i cops cap al personatge que fa un dels facilitadors del grup. Llavors es reflexa la necessitat real del grup i apareix una radiografia del seu sociograma: el que mira però no fa res, el que pica amb massa ganes, el que pica una mica però després ja s’avorreix...és aquesta acció la que t’acaba donant més pistes i la que et permet veure clarament com funciona el grup i quins rols hi ha dins d'ell. Un petit exemple: en un grup vam veure com els nois eren els que pegaven i les noies, les que burxaven. Les noies no s’hi implicaven físicament però estaven implicades igualment en la violència. Això, amb una xerrada sobre bullying no ho veus mai! Aquests tallers també et donen informació sobre la persona i sobre quin espai ocupa cadascú dins el grup. Un altre cas: quan treballes el gènere, tothom té clar què s’ha de fer. Però quan arribem al final i els joves han d’inventar un acabament per a la història, acaba apareixent el mite de l’amor romàntic. I moltes vegades li diuen al personatge que faci coses que ells asseguren que no fan.\nQuins tallers us demanen més les escoles?\nEB: Depèn de les èpoques. Ara mateix estem fent molts tallers de gènere i de bullying. Els altres temes, com el de les finances ètiques, consum responsable o drets laborals, els fem quan hi ha una professora sensibilitzada i motivada.\nL’equip de La Nave va és ben divers. Ens ho expliques?\nEB: David Martínez està llicenciat en interpretació i després d'entrar al circuit professional com a actor i com a productor amb moltes ganes, aviat en va quedar ben decebut . Llavors va conèixer Augusto Boal i Jouni Piekkari i li va canviar la percepció del teatre. Juntament a l’Elisabet Aznar, a qui va conèixer en un camp de solidaritat de Setem a Filipines, van fundar La Nave Va. Ella venia del món de la gestió i l'empresa i ràpidament es va començar a formar en disciplines artístiques i pedagògiques, que eren dues inquietuds que podia sumar a La Nave Va. L’Elisabet és un dels motors de l'associació ja que combina la feina de coordinació i gestió, amb l'artística i pedagògica. Pel que fa a mi, jo estava entre l’educació social i el teatre. Finalment vaig acabar estudiant Educació Social, però a l’hora de fer les pràctiques vaig tornar a buscar el teatre. Vaig arribar a La Nave Va per a tres mesos i ja m’hi vaig quedar. La Nave Va va néixer com a companyia teatral, però després es va convertir en associació.\nD’entre els treballs actuals, hi ha el projecte Tàndem…\nEB: Està finançant per la Fundació La Pedrera, que busca una entitat cultural del territori -que en aquest cas és el Temporada Alta- i centres educatius. La idea és posar en contacte aquestes dues realitats i veure què passa. Des del Tàndem, s’ofereix formació al professorat, i també acompanyament per a dur a terme els canvis que l’institut o escola vulgui dur a terme. A més, es regalen entrades perquè l’alumnat vagi més al teatre. Cada projecte dura tres anys i La Nave Va és qui porta la part de formació del professorat.\nQuè ensenyeu al professorat?\nEB: Bàsicament, eines teatrals i artístiques per aplicar-les a l’educació. Però t’he de dir que a vegades el més interessant i valuós és treballar la mirada de l’artista. És a dir, com a artista tens un mirada habituada al joc, busques el plaer quan fas les coses, apliques la creativitat constantment, saps que el coneixement és una creació col·lectiva i no una cosa que es transmet unidireccionalment… La mirada de com fa les coses l’artista pot aportar moltes eines educatives. Per a nosaltres és un projecte també molt enriquidor, un espai d’intercanvi del qual també aprenem.\nEn quines escoles gironines s’està duent a terme?\nEB: A les tres escoles de Girona Est: Font de la Pólvora, Sagrada Família i Vila-roja, i a l’Institut Salvador Sunyer de Salt.\nExplica’ns també el projecte Beyond Text?\nEB: Han estat tres anys de projecte europeu. Cada país tenia una universitat i un partner que treballés amb les arts al territori. La idea era veure com les arts poden ser una eina de recerca i d’avaluació de la realitat. Si jo et passo un qüestionari sobre violència de gènere, obtindré unes repostes. Però si jo et convido a participar en un taller teatral sobre gènere, obtindrem dades molt diferents i una lectura molt més completa. Si sempre interroguem la realitat des de la llengua i les matemàtiques, sempre obtindrem un tipus de resposta. Però quan ho fem des de les arts, aquesta realitat ens parlarà d’una manera diferent, això és beyond text.\nAbans comentaves que treballeu temàtiques com els reptes d’identitat i la interculturalitat, i en projectes on el que més importa és el procés. Seria el cas del projecte 'afrogironins'?\nEB: Sí, tot i que no sé si el grup encara està funcionant. Vam col·laborar amb un grup de joves -Afrogironins- que es va crear de manera espontània, amb gent d’orígens molt diversos, no tan sols afrogironins. Buscaven alguna manera de donar visiblitat a les seves inquietuds. I des del centre cívic Barri Vell i l’Ajuntament de Girona, es va facilitar que junts exploréssim, durant dos anys, i féssim un espectacle. El segon any vam inaugurar el FITAG!\nLa llista de projectes de La Nave Va és interminable…\nEB: Sí, ara estem fent una recerca sobre el dol de cares a l’INUNDART, farem tallers de sensiblització sobre la importància de menjar fruita, som a la xarxa antirumors de Barcelona, tenim una possible col·laboració amb el Bòlit, aquest any hem estat al DENIP de Girona, treballem amb Creu Roja amb càpsules de gènere i d’habilitats socials…no parem! I darrera cada projecte hi ha molt de treball de recerca.\nResumint, la vida es puro teatro?\nHo deia molt bé Óscar Wilde: “Dona-li una màscara a un home i et dirà la veritat”. Sí, ve ser això.\nSusanna Gómez, de Children of Africa: «On hi ha educació, hi ha gent lliure.»(març 2020)\nJordi Armadans: «Som més en un moment de resistència que de construcció. Toca defensar coses ben bàsiques.»


Biografies del Tercer Reich - Mahatma Gandhi\nPosted by biografiestercerreich on Octubre 02nd 1869 to biografies de famosos del tercer reich\nMahatma Gandhi va néixer a Porbandar, en la regió occidental del Gujarat, el Raj britànic, el 2 d’octubre de 1869 en una família benestant i el seu nom original era el de Mohandas Karamchand Gandhi. El futur líder indi va ser advocat, pensador i polític hinduista. Amb 18 anys es va mudar a Londres per estudiar Dret a la Universitat College London. Quan va finalitzar els seus estudis, el 1891, va tornar a Bombai per intentar exercir com a advocat, però la sobresaturació de la professió unida a la seva falta d’experiència en els tribunals va fer que no obtingués la feina desitjada. El 1893 se li va presentar l’oportunitat de treballar a Sud-Àfrica, oferta que va acceptar. Allí va aprendre els conceptes de lluita de resistència i desobediència civil no violenta. Gandhi va servir a l’Exèrcit durant la Guerra dels Boers com a camiller i va iniciar una iniciativa contra la violència després de presenciar els horrors de la guerra. El 1896, després de ser atacat i apallissat pels sud-africans blancs, va començar a propagar la política de resistència passiva i de no cooperació amb les autoritats sud-africanes.\nEl 1915 va tornar a l’Índia, on va continuar promulgant els seus valors religiosos, filosòfics i especialment polítics, i va practicat una política de col·laboració amb els britànics, tot i que sense renunciar a la seva defensa de la cultura índia. Però tot va canviar després dels successos d’Amristar de 1919 i des de llavors var participar activament en el Partit del Congrés, del que en va ser president entre 1924 i 1934, i va imposar tàctiques, assajades a Sud-Àfrica, de la resistència pacífica, la desobediència civil i el boicot a l’administració colonial britànica. Durant aquest temps va engegar dues grans manifestacions: la marxa de la sal i la reivindicació de la independència de l’Índia de l’Imperi britànic en el marc de la Segona Guerra Mundial. Aquestes revoltes el varen dur a ser empresonat per les autoritats britàniques. El 18 de març de 1922 va ser arrestat per desobediència civil i va ser condemnat a sis anys de presó, dels quals en va complir dos a Bombai, prometent-li alliberar-lo si les protestes cessaven. Finalment va ser alliberat per una apendicitis no perquè haguessin acabat les protestes. Durant l’època d’entreguerres es va convertir en el líder polític i espiritual de milions d’indis. El seu missatge va calar entre les masses perquè, a més de denunciar l’opressió colonial, va reivindicar l’auto-estima dels indis. Des de l’any 1934, Gandhi va abandonar la direcció política del Partit del Congrés per centrar-se en el projecte de construir la nació índia i projectar com a model de conducta la seva pròpia vida, plena d’ascetisme i religiositat, d’apel·lació al món rural i de defensa de l’ordre social i tradicional.\nEl seu pacifisme i la seva idea de que podia arribar a conversar amb tothom va fer que escrigués una carta a l’Adolf Hitler per demanar-li que aturés la guerra i en l’escrit va definir el dictador com a amic. Més tard va dir que havia sigut un error anomenar-lo amic. EL 1942 va ser empresonat amb la majoria dels líders del Congrés. Entre 1946 i 1947 varen morir més de 5.000 persones en els enfrontaments entre hinduistes i musulmans . El 1947 es va aprovar el pla de la divisió de l’Índia, que també va ser aprovat pel Congrés, com una forma d’evitar una guerra civil hinduista-musulmana a gran escala. Els líders del Congrés sabien que, si bé Gandhi s’oposava a la partició de l’Índia, era impossible acceptar el pla de divisió del país sense la seva aprovació. El dia de la independència i la partició del país, a l’agost de 1947, Gandhi no ho va celebrar com els demés i es va passar tot el dia tancat a la seva residència de Calcuta, mentre a fora i va haver una enorme violència política, sobretot a Bengala. A partir de llavors va continuar lluitant per la convivència pacífica entre els hindús.\nEl 30 de gener de 1948, a Nova Delhi, Mahatma Gandhi va ser assassinat per en Nathuram Godse, un fanàtic d’ultradreta hindú relacionat amb el govern que veia al líder indi com un obstacle per dur a terme el seu projecte d’alçament de l’hinduisme en perjudici de la resta de les creences i religions. D’aquesta manera, per defensa la seva ideologia igualitària, Gandhi va ser assassinat a l’edat de 78 anys. Les seves últimes paraules varen ser: Hey, Rama!, que s’interpreta com un signe de la seva espiritualitat, així com el seu idealisme en buscar la pau. Godse i el seu còmplice Narayan Apte varen ser jutjats i condemnats a mort. La sentència es va realitzar el 15 de novembre de 1949. Tot i això, el que es considerava com l’instigador de l’assassinat, el president del partit Hahasabha, Vinayak Damodar Savarkar, va quedar lliure sense càrrecs per falta de proves. Gandhi compte amb diferents monuments en diversos llocs del món com per exemple l’Índia, Espanya, Mèxic, entre altres. El seu moviment i les seves idees varen influenciar al líder dels Drets Civil Martin Luther King Jr.\n← Karl Hauschofer\nWilliam Edward Dodd →


Edward Highmore Bio, edat, nacionalitat, casat, fills, digne net - Actors\n1 Quin és el valor net i el salari d’Edward Highmore?\n2 Qui és l'esposa d'Edward Highmore? Nens\n3 Altura i pes d'Edward Highmore\n4 Carrera d'Edward Highmore\nEdward Highmore és un actor anglès que és reconegut majoritàriament com el pare de Freddie Highmore que és un famós actor anglès.\nEdward Highmore va néixer 3 d'abril de 1961 a Kingston upon Thames, Londres. A partir del 2019, la seva edat és de 58 anys amb el seu signe de naixement Aries. No hi ha informació sobre la seva història familiar i la seva primera vida. Té la nacionalitat anglesa i pertany al fons ètnic mixt de l’anglès i l’escocès.\nQuant a la seva educació, no hi ha informació sobre la seva escola o universitat. Però suposem que es podria haver graduat a la coneguda Universitat de Londres.\nQuin és el valor net i el salari d’Edward Highmore?\nEdward Highmore guanya una quantitat decent de diners per la seva carrera a Acting. Es va pensar que el salari exacte i el valor net d'Edward no estan disponibles. Tanmateix, sent un actor així, no hi ha dubtes que guanyi molt bé de la seva carrera professional.\ncamions derek d’alçada\nD'altra banda, el seu fill Freddie Highmore c4 milions de dòlars.Aleshores el seu ingrés anual és1.20.000 milions de dòlars. Així mateix, els seus ingressos mensuals són$ 10,000,va rebre$ 2.307,69setmanalment, i com a dia, el seu salari és$ 328.76.De la mateixa manera, va fer la seva1,5 milions de dòlarsfortuna ambUn bon any, La brúixola d’or, el conte de la guineu.A més, el total de taquilla deLa Brúixola d’Orés70,1 milions de dòlarsel 2007. El mateix any és la taquilla total de la seva pel·lícula, August Rush31,6 milions de dòlars.\nAnteriorment, el 2004, la seva pel·lícula Finding Neverland és tota la taquilla51,6 milions de dòlars.A més, el total de taquilla és206,4 milions de dòlarsdeCharlie i la fàbrica de xocolata (2005).Així mateix, la taquilla total és71,1 milions de dòlarsdeThe Spiderwick Chronicles (2008). Així mateix, el seu germà Bertie Highmore té un valor net aproximat al voltant$ 100,000. Normalment, el salari mitjà anual d’un actor al Regne Unit és$ 25,952.\nQui és l'esposa d'Edward Highmore? Nens\nEdward Highmore és un home casat, es va casarSue Latimer. No hi ha més informació sobre la seva primera història coneguda i la seva datació. Tot i això, la parella es va casar l'any 1989.\nTítol: Edward Highmore amb la seva dona i el seu fill\nAl cap d’uns anys després, la parella és beneïda amb dos fills. El seu nom ésFreddie Highmore que és un famós actor anglès mentre queBertie Highmore, un dels actors en alça. Com que la parella està junts i no hi ha rumors de la seva separació, desitgem que la parella sempre es mantingui junts així. A partir d’ara, la parella viu feliçment junt amb els seus fills.\nAltura i pes d'Edward Highmore\nEdward es troba a una alçada decent amb un pes mitjà. Tot i que l'alçada i el pes exactes d'Edward no estan disponibles. Té els cabells castanys amb color d'ulls marrons. Pel que fa a la seva resta de cossos es desconeixen.\nCarrera d'Edward Highmore\nEdward és més conegut per interpretar a Leo Howard en el drama de la Howard Howards 'Way dels anys 1980. També ha aparegut a Doctor Who, interpretant a Malkon en el serial Planet of Fire de 1984. Després d'això, va assistir a la Guildford School of Acting.\nSubtítol: Edward Highmore a la TV Doctor Who\n1984 Doctor Who Malkon TV\n1984-1985 Lame Ducks Freddie TV\n1985 Els Trípodes Ball TV\n1985-1990 Howards 'Way Leo Howard TV\n1993 Heidi Sr. candidat TV\n1994 La guerra de Willie doneu\n1994 L'amor fa mal Dr. Wood TV\n1994 Pistola Doomsday Claude TV\n1995 Esposa del polític Club Cambrer TV\n1996 La vida real de Jack i Jeremy Cap TV\n1997 Ens veiem divendres Keith TV\n1997 Cap fill meu Raig TV\n2000 El desè Regne Criada de la reina TV\n2001 Jack and the Beanstalk: La història real Pare al pati TV\n2002 Indahouse Ali G Gabinet parlamentari (paper final de la pel·lícula)\nEdward és el pare de l'actor Freddie Highmore que va interpretar Charlie Bucket en la versió cinematogràfica del 2005 de Charlie and the Chocolate Factory, i Bertie. Edward i el seu fill Freddie van protagonitzar junts en Jack and the Beanstalk: The Real Story com a pare i el fill. A més, la seva dona Sue Latimer és un agent de talent que compta amb Daniel Radcliffe.\nTítol: el fill d'Edward Highmore, Freddie Highmore\nHi ha altres pel·lícules i sèries de televisió en què apareix Highmore'El bon doctor', 'Tour de farmàcia', 'Bates Motel', 'A prop de l'enemic', 'Gairebé amics', 'El viatge', 'Arthur i la gran aventura', 'August Rush', 'Two Brothers' 'i' et vaig veure 'entre altres.\nEdward no està actiu en cap lloc social des de llocs socials com Facebook, Twitter, Instagram.\nFets d’Edward Highmore\nNom complet Edward Highmore\nData de naixement 3 d'abril de 1961\nEdat 59 anys 1 mesos\nLloc de naixement Kingston upon Thames, Londres\nCònjuge Sue Latimer\nNens Freddie Highmore, Bertie Highmore\nArpa de Megan


Astrotossa: de febrer 2015\nDes dels primers temps de l'astronomia moderna, als astrònoms els va intrigar l'espai buit entre les òrbites de Mart i Júpiter: El salt entre ells era massa gran, si el comparàvem amb l'espai existent entre les òrbites dels altres planetes. Semblava que hi mancava un planeta, allà al mig, i més encara després de popularitzar-se l'anomenada Llei de Titius-Bode.\nMolts astrònoms es van dedicar a rastrejar exhaustivament aquella zona, alguns d'ells fins i tot es van organitzar en l'anomenada (irònicament) "policia celeste". Fins que, el primer dia de 1801, l'astrònom sicilià Giuseppe Piazzi descobrí per casualitat un petit astre entre Mart i Júpiter, mentre elaborava un catàleg d'estels. Piazzi l'anomenà Ceres, en honor de la deessa romana de l'agricultura. Al principi es catalogà Ceres com a planeta, però aviat el seu status va haver de ser revisat en començar a aparèixer més cossos en aquella zona del Sistema Solar (tot i que cap era tan gran com Ceres). L'any 1807 ja se'n coneixien quatre. Poc després del descobriment del segon d'aquests cossos, l'astrònom William Herschel proposà denominar-los "asteroides", que significa "semblants a una estrella", car així apareixien aquests diminuts cossos al telescopi, com un simple puntet lluminós. Així, a poc a poc es va anar conformant el Cinturó d'Asteroides, una zona de petits cossos entre les òrbites de Mart i Júpiter. Aquests asteroides podrien ser les restes d'un antic planeta destruït per algun cataclisme, però també podrien ser fragments que mai es van poder aglutinar per a formar un planeta a causa de la influència gravitatòria de Júpìter. Sigui com sigui, ens hem de treure del cap la imatge cinematogràfica d'un munt de pedres apinyades i orbitant caòticament: Entre cada asteroide i el seu veí hi ha milers i milers de quilòmetres d'espai buit i les naus que enviem des de la Terra travessen el cinturó sense ni adonar-se'n.\nActualment ja hi ha més de 200.000 asteroides catalogats i s'ha observat que almenys un d'ells (el 24 Themis) té aigua, cosa que recolza la hipòtesi que l'aigua i altres compostos terrestres (inclosa la vida) podrien haver arribat des de l'espai, possiblement en asteroides que impactaren el nostre planeta en un passat llunyà.\nTornant a Ceres, cal destacar que presenta una particularitat respecte als altres asteroides, i és que és prou gran per a que la seva pròpia gravetat li hagi conferit forma esfèrica, mentre que els altres asteroides presenten l'aspecte irregular que a tots ens ve al cap quan parlem d'ells. Això ha fet que els astrònoms l'hagin acabat "ascendint" a la categoria de Planeta Nan, categoria que comparteix amb Plutó i altres cossos del Cinturó de Kuiper. De fet, tot i ser diminut en comparació amb un planeta com la Terra, Ceres representa gairebé una tercera part de la massa de tot el Cinturó d'Asteroides.\nAquestes dues imatges de Ceres han estat captades per la nau espacial Dawn de la NASA el 12 de febrer de 2015, des d'una distància de 83.000 quilòmetres. Aquesta sonda va ser llençada l'any 2007 i ha estat estudiant un altre asteroide, Vesta, abans de dirigir-se a Ceres. El primer que s'observa de Ceres és que el planeta nan rota cada 9 hores. Un altre fet destacable (i misteriós) són els cràters i punts brillants que estan començant a captar les càmeres de la sonda. Els astrònoms creuen que podrien ser columnes de gas expulsades per volcans o gèisers. La resposta la tindrem quan la sonda arribi a Ceres el proper 6 de març i el comenci a estudiar en profunditat. La missió s'allargarà, com a mínim, fins al juliol.\nEtiquetes de comentaris: Asteroides, Ceres, Sistema Solar\nPublicat per Josep-Miquel Serra a 22:38 Cap comentari:


El govern comença el curs fent avançar els tràmits de diversos projectes - Sabadell digital Diario\nInicio Política El govern comença el curs fent avançar els tràmits de diversos projectes\nLa Junta de Govern Local d’aquesta setmana ha tirat endavant diversos projectes previstos per aquest mandat. Destaca la licitació de les obres per ampliar el centre cívic de Sant Oleguer, on hi ha d’anar una nova seu de l’Escola de Música Municipal. Els treballs comptaran amb un pressupost de 3 milions d’euros i és previst que comencin a principis de 2022, segons ha explicat el portaveu adjunt, Eloi Cortés.\n«La idea és millorar les instal·lacions de l’Escola de Música, que actualment no s’adiu a les necessitats que tenim. Es construiran quatre volums nous, dos en planta baixa i dos en primera planta»\nTambé s’han aprovat les clàusules del contracte d’obres per renovar l’skatepark del Parc Catalunya després de 15 anys, «per millorar-ne l’ús i la seguretat». És previst invertir-hi 198.000 euros.La Junta ha tornat a licitar les obres per millorar l’accessibilitat l’antic centre cívic de Torre-romeu, que ara utilitzen entitats del tercer sector. Es preveu que les activitats es puguin reprendre a partir de l’any vinent, després d’invertir-hi 164.000 euros.El govern local també vol invertir 165.000 euros en la renovació de l’arbrat del districte sisè.El Ple de setembre, demàEl Ple municipal de setembre tornarà a ser presencial per als 27 regidors. Entre els punts del debat, hi ha la licitació de les obres del Pavelló dels Merinals, que costarà 8 milions d’euros i ha de servir per dotar amb un equipament esportiu municipal els barris de l’oest de la ciutat.\n«Volem cobrir una zona, que és la de Merinals, Can Rull, Cifuentes, Gràcia… que quedava descoberta en comparació a la resta de districtes, que sí que tenen un pavelló»\nEls grups municipals també hauran de decidir si aproven l’agermanament de Sabadell amb Sant Sebastián de los Ballesteros i els festius locals del 2022: la Salut serà el 9 de maig i el dilluns de Festa Major, el 5 de setembre.La sessió començarà a 17 h i es podrà seguir pel canal de Youtube de l’Ajuntament.\nArtículo anteriorSabadell activa un nou servei de suport a la ciutadania per fer tràmits digitals\nArtículo siguienteAntonio Hidalgo: «Hem de matar els partits quan tenim l’oportunitat»


Les estrenes protagonitzen les dues primeres jornades del 31è MMVV amb més de 730 professionals acreditats — Ajuntament de Vic\nSou aquí: Inici → Notícies → Les estrenes protagonitzen les dues primeres jornades del 31è MMVV amb més de 730 professionals acreditats\nLes estrenes protagonitzen les dues primeres jornades del 31è MMVV amb més de 730 professionals acreditats\nAvui divendres presenten espectacle Lagartija Nick, Lina_Raül Refree, Mazoni o Gato Preto. Els escenaris de la Plaça i al Sucre obren avui, entre d'altres amb les actuacions de Joan Garriga i Lildami. I continua l'activitat professional a l'Atlàntida amb Portugal com a focus i la presentació de la JUMP\nDimecres 18 de setembre va arrencar el 31è Mercat de Música Viva de Vic amb l'espectacle inaugural L’últim camí de Walter Benjamin de Juliane Heinemann. Professionals, crítica i públic van omplir al teatre de L'Atlàntida per descobrir la singular proposta de la guanyadora del Puig-Porret 2018. Nico Roig també va penjar el cartell d'entrades exhaurides en un espectacle coproduït amb el MMVV: una experiència amb auriculars que va sorprendre tothom. Altres actuacions destacades de dimecres van ser les de Maruja Limón, Gertrudis o Espaldamaceta. Dijous 19 de setembre també va ser un dia carregat d'estrenes: Ferran Palau, A Contra Blues, Mateo Kingman, Marco Mezquida, ... i l'espectacle inèdit de Los Aurora & Band Dulda.\nAVUI I DEMÀ: ESTRENES + PLAÇA I SUCRE\nAquest divendres Lagartija Nick presenta l'espectacle Los cielos cabizbajos, descobrirem la unió de Lina_Raül Refreei viurem les estrenes de Gato Preto, C4 Trío, Aiala i Xavier Calvet.\nLa programació del 31è MMVV té accent portuguès després que el Mercat dediqués a Portugal les jornades anuals que organitza el mes de maig Barcelona. Aquest divendres a Vic hi actuaran els grups portuguesos P.L.I.N.T, Filho Da Mae, Ruma, Palankalama i Lina amb Refree.\nAls escenaris més multitudinaris del MMVV, Plaça Major i Sucre, concentraran l’oferta en clau de festival. Divendres: Balkan Paradise Orchestra, Koers, Joan Garriga i el Mariatxi galàctic, Deva, Iseo & Dodosound i Lildami. I dissabte The Crab Apples, El Petit de Cal Eril, Dorian, DJ Ojete, Búhos i Adala amb The Same Song Band.\nProfessionals d'arreu estan omplint, un any més, l'espai de l'Atlàntida on s'hi fan presentacions, pitchings, speed meetings, reunions i concerts. S'han acreditat més de 730 professionals i 100 periodistes d'arreu. El Mercat de Música Viva de Vic aquest divendres acollirà entre d'altres, les presentacions de la JUMP (European Music Market Accelerator) i la plataforma Why Portugal.\nCONSTEL·LACIONS DE NÚRIA ANDORRÀ PUIG-PORRET 2019\nDimecres es va entregar el premi Puig-Porret 2019 al millor projecte musical a Núria Andorrà per la creació de l'espectacle Constel·lacions. El jurat ho ha decidit per unanimitat després de valorar els 23 projectes presentats aquest any. Constel·lacions és una proposta interdisciplinar on hi intervenen música, visuals i circ, on el so n'és l'eix que ho dinamitza. El jurat destaca l'existència d'un llenguatge musical propi, l'originalitat en la proposta i l'excel·lència dels participants del projecte. El guardó està dotat amb 10.000 euros.\n"NO EN PASSEM NI UNA"\nEl protocol contra les violències sexuals en entorns d'oci que ha elaborat la Generalitat de Catalunya s'aplicarà per primer cop a Vic durant el MMVV. Hi haurà dos punts liles divendres i dissabte durant els concerts a la Plaça Major i al Sucre. El protocol marca la formació de les persones que treballen al Mercat perquè puguin detectar actituds que puguin provocar una agressió sexual, les identifiquin més fàcilment i sàpiguen per quin canal poden denunciar-les. I en el cas que s'acabi produint una agressió sexista, hi haurà personal format per atendre aquesta persona i acompanyar-la en els passos següents.


Calendari del Món Geganter 2017: obrim el termini! – Agrupació de Colles de Geganters de Catalunya\n30 octubre 2016 16 octubre 2017 acgc\nCom cada any, quan arriben els darrers mesos de l’any, des d’avui iniciem el període d’enviament d’activitats per al Calendari del Món Geganter 2017. I, com sempre, us animem a enviar-nos totes les activitats que teniu previstes de celebrar durant el proper any amb els vostres gegants i capgrossos.\nEl període de proposta d’activitats estarà obert fins al proper 18 de desembre.\nCom l’any passat, enguany es pot fer de dues maneres:\n1) Emplenar en línia el formulari que trobareu a l’enllaç següent:\n2) Emplenar la fitxa d’Excel que podeu trobar en aquest enllaç i enviar-la a comunicacions@gegants.cat.\nEn cada formulari trobareu indicacions sobre la informació que cal enviar. Esperem les vostres activitats!\ncalendari gegants món geganter


Carles Salvador: un mestre avançat al seu temps en temes de didàctica i ensenyament de llengües\nInicio Noticias Carles Salvador: un mestre avançat al seu temps en temes de didàctica...\nL’acadèmic Emili Casanova i el catedràtic d’institut Josep Daniel Climent han presentat dues conferències en els campus d’Elx (2/11/2015) i d’Alfara (4/11/2015) en el marc de l’exposició itinerant acollida per la UCHCEU amb motiu de la declaració de 2015 com Any Carles Salvador per part de l’Acadèmia Valenciana de la Llengua (AVL).\nConferència íntegra enregistrada a Alfara del Patriarca (4 novembre 2015)\nL’alumnat de Capacitació i d’Educació-Magisteri de la universitat ha pogut assistir a les conferències sobre Carles Salvador (València 1893-1955), el mestre, filòleg i escriptor valencià que durant anys va desenvolupar la seua tasca d’ensenyament primari a Almàssera i Aielo de Malferit, i posteriorment a Benassal.\nEls ponents han destacat la importància d’este filòleg en la introducció de noves tècniques pedagògiques (allò de l’ensenyar a aprendre, on el centre és l’alumne) i, sobretot, en l’ensenyament en valencià. Salvador era partidari de la importància de la preparació del professorat en les tasques d’introducció de la llengua pròpia en els col·legis (correspondria al que antigament era el reciclatge o ara, el que és la Capacitació). D’ací naixia la idea de convocar cursos (Lo Rat Penat, cursos des de 1949) i la creació de materials (com ara, la Gramàtica valenciana de 1951). De fet, els primers cursos de valencià per correspondència els va promoure Carles Salvador i han perdurat fins no fa molt de temps.\nCarles Salvador no va veure mai realitzat el seu somni, que el valencià s’estenguera socialment, que tinguera presència en totes les institucions, sobretot, l’escola, el bressol de l’educació. En este sentit, “el llegat de Carles Salvador no podria ser altre que el d’escampar el valencià a l’escola i la societat”. I ben bé que ho saben els nostres alumnes de Magisteri i de Capacitació.\nLa pròxima activitat està prevista a la UCHCEU de Castelló, on tindrem l’exposició “Carles Salvador i el seu temps” entre el 14 i el 18 de desembre. El comissari de l’exposició, Lluís Meseguer, dictarà la conferència “Carles Salvador: llengua, educació i comunicació” als estudiants de Magisteri-Educació i també de Capacitació de la seu castellonenca el CEU\nJosep Daniel Climent, Vicent Ferran García Perales i Emili Casanova\nFets i anècdotes:\nAl poble d’Aielo de Malferit, on va ser mestre entre 1912 i 1915, va convocar un concurs de literatura en valencià, el premi del qual era una “Cola-Coca”, precedent de l’actual marca comercial.\n“Un valencianista ha de ser excursionista”. I així ho era Carles Salvador\nTota la seua ideologia pedagògica respecte del valencià es concentra unes conferències que va fer per a mestres, publicades en 1919 amb el títol “L’idioma valencià a les escoles”. El valencià a l’escola havia d’arribar per dos raons: pedagògiques (ensenyar continguts en llengua vehicular) i biològiques (amb 1,6 milions de valencians, un total d’1,3 milions eren de llengua materna valenciana).\nProposta de Carles Salvador: dels 6 als 11 anys, tot en valencià; a partir dels 11 anys, introducció del castellà; als 12 anys, introducció d’una tercera llengua (que aleshores era l’esperanto). Segons Climent, “Carles Salvador tenia en la seua ment un programa molt ben estructurat”.\nEn 1915 es crea el Centre de Cultura Valenciana (actual RACV): Carles Salvador hi entrarà en contacte a partir de quan torna a València ciutat.\nL’acció de Salvador era la difusió del valencià, i per això va escriure vora 900 articles en premsa i en més de 60 revistes de l’època. Això demostrava la importància del valencià per a este gramàtic.\nNormes de Castelló (1932): Carles Salvador n’era un dels signants. Per a ell, la normativa era molt important i per això va ser un dels encarregats d’introduir eixes normes ortogràfiques entre el valencians, basades en les que havien triomfat a Catalunya de la mà de Pompeu Fabra.\nCarles Salvador té escrits religiosos també importants. De fet, va ser catòlic i practicant de sempre. L’expedient de depuració que se li va practicar després de la Guerra va ser sobreseït.\nCasanova va destacar que Carles Salvador va participar en totes les iniciatives valencianistes fins a la mort, en 1955. En este sentit “va ser un propagandista valencià”, en una època en què tot es feia en valencià, es jugava en valencià…\nConferència a Alfara del Patriarca\nProfessorat de Capacitació d’Elx\nExposició en la biblioteca de la UCH a Alfara del Patriarca\nConferència a Elx\nLa CEU-UCH acull una sèrie de conferències sobre el mestre Carles Salvador\nConferència a Elx, blog Educació UCHCEU\nNotícia sobre la conferència a Mislata\nArtículo anteriorVisita al CIDE\nArtículo siguienteCongreso Internacional de Enseñanza de Inglés – EICE 2016


La presentació del llibre és aquest dissabte a les 12 h a l'Ajuntament de Banyoles.\nUn nou llibre de Joan Anton Abellán repassa la història de la nissaga dels De Ameller de Banyoles\nLa publicació, editada per MMV, repassa la història d’aquesta família banyolina que, provinent de Cassà de Pelràs, al Baix Empordà, primer es van instal·lar a Centenys i després a Banyoles, donant nom a diversos espais i carrers de la ciutat.\n‘Els de Ameller. De corders a militars ennoblits’ és un nou llibre del prolífic historiador local Joan Anton Abellán. La publicació repassa la història i els orígens d’una de les famílies banyolines més influents.\nProvinent de Cassà de Pelràs, al Baix Empordà, els De Ameller es van instal·lar primer a Centenys i després a Banyoles, on van comprar el Mas Peraseca, darrere la Providència. Ja el 1575, a un avantpassat de la família, Pere de Ameller, se li concedia privilegi militar per part del rei Felip I. A partir d’aquí, aquest cognom ha estat associat a grans empresaris i militars. L’iniciador de la saga banyolina va ser Francesc de Ameller i Martinell, que va néixer a Rupià l’any 1699 i va morir a Banyoles l’any 1780.\n"L'imperi" dels Ameller\nJoan Anton Abellán ha detallat que un cop establerta a Banyoles els Ameller van aixecar un gran imperi al voltant d’un important negoci tèxtil, i fins i tot disposaven d’una flota naviliera. Abellán ha explicat que el llibre és un recull de la documentació i informacions que els darrers anys havia anat recopilant d’aquesta destacada família banyolina.\nDe fet, la família Ameller és encara avui present als carrers de la ciutat. Encara se’n conserven els dos masos pairals, el Mas Peraseca (llavors Mas Ameller) i el Mas Fam; el carrer dels de Ametller, de la Muralla al carrer de Baix; i també al barri del Pla de l’Ametller i a l’escola amb el mateix nom.\nLa presentació del llibre de la família De Ameller és aquest dissabte a les 12 h a la sala de plens de l’Ajuntament de Banyoles. A banda de l’autor, durant l’acte intervindran l’historiador Josep Grabuleda i l’advocat Miquel Vilanova.\nTAGS: Ameller, Abellan


Alcoi podria ser reconeguda Ciutat Europea del Nadal | ARA Multimèdia\nAlcoi podria ser reconeguda Ciutat Europea del Nadal\nSegons Rafa Miró, portaveu del Partit Popular, “amb la distinció Alcoi guanyaria visibilitat a escala europea, tenint dret a utilitzar aquesta imatge durant tot un any”.\nEl Partit Popular presentarà una moció en el proper plenari municipal perquè Alcoi entre en la convocatòria per a ser Ciutat Europea del Nadal l'any 2020.\nLa convocatòria es llança anualment des de la Xarxa de Ciutats Europees del Nadal, i en ella poden participar ciutats dels estats membres de la Unió Europea. La inscripció per a la convocatòria de 2020 finalitza el pròxim 28 de febrer, i Alcoi opta a una de les dues categories del certamen, la de Ciutat Europea del Nadal, en tenir una població inferior als 100.000 habitants. Les ciutats que superen aquesta xifra opten a la declaració de Capital Europea del Nadal.\nRafa Miró, portaveu del Partit Popular, assegura que "el fet de pertànyer a la xarxa permet compartir projectes i activitats en matèria cultural i turística, i dóna la possibilitat de promocionar el nostre patrimoni material i immaterial". Segons Miró, "amb la distinció Alcoi guanyaria visibilitat a escala europea, tenint dret a utilitzar aquesta imatge durant tot un any".


quantitat de L’Etern retorn\nA L’Etern retorn, Asmaa Aouattah ens obsequia amb un recull de contes escrits amb una gran sensibilitat –sovint amb un punt d’ironia– on emergeixen històries de persones de procedència amaziga i marroquina que viuen a Catalunya, records màgics del país dels ancestres, d’ales migrants, de somnis evaporats, de lluites per la vida i per la dignitat.\nAsmaa Aouattah és llicenciada en filosofia per la Universitat Mohamed Ben Abdellah de Fes (Marroc); Màster en Construcció i Representació d’Identitats Culturals, per la Universitat de Barcelona; Màster en Agents d’Igualtat d’Oportunitats, per la Universitat de Lleida. Treballa com a agent d’Igualtat al Consell Comarcal del Maresme, a Mataró.\nÉs conferenciant i tallerista en llengua i cultura amazigues, immigració i igualtat de gènere; traductora de l’amazic i a aquesta llengua en idiomes com el català, el castellà, el francès i l’àrab. Codinamitzadora del programa ‘Migrades’ de Matarò Ràdio, també ha estat membre de la coral Primavera per la Pau, i del grup motor del festival Diversita’t.\nHa publicat alguns contes però L’Etern retorn és el seu primer llibre.\nLlegiu-ne la ressenya a Eix Diari.\nLlegiu-ne la ressenya a El fil d’Ariadna.\nLlegiu-ne la ressenya de Natàlia Andújar\nDescarregueu-vos la Unitat didàctica\nSigueu els primers a opinar “L’Etern retorn” Cancel·la les respostes


Troba’t amb el teu benestar en Vivood Landscape Hotel - Comunitat Valenciana\nVivood Landscape Hotel és el primer hotel paisatge d'Espanya. Una estada que et permetrà oblidar-te de tot i connectar amb la naturalesa de manera única. Has de viure aquesta experiència!\nAllotjar-se a Vivood és un d'eixos viatges que has de viure en primera persona. No s'explica amb paraules, sinó que s'experimenta a cada moment. Regala-t'ho!\nL'interior de la Comunitat Valenciana alberga autèntics tresors. Llocs en els quals perdre's, detindre el temps i deixar-se portar pel moment. Benimantell és un d'eixos extraordinaris i preciosos racons. I per a fer-ho encara més especial, et proposem que completes l'experiència amb un allotjament de somni.\nVivood Landscape Hotel és el primer hotel paisatge d'Espanya. Es tracta d'un nou concepte d'allotjament sostenible, respectuós i integrat en l'entorn. Un lloc en el qual l'allotjament et permet formar part de la naturalesa i connectar amb ella com mai abans.\nQue com ho fan? Oferint una experiència turística totalment diferent, cent per cent integrada en l'entorn natural i sense renunciar a les comoditats d'un hotel de luxe. Compta amb suites minimalistes, amb vista a la vall de Guadalest, piscina d'hidromassatge privada i un gran finestral panoràmic per a contemplar la bellesa del paisatge durant les 24 hores del dia.\nLes seues deu exclusives viles de luxe són autèntics santuaris, llocs privilegiats en els quals allunyar-se del món i començar a viure una experiència sense igual. Cadascuna d'elles compta amb les habitacions més exclusives de l'hotel i amb piscines privades i climatitzades. Oblida't de tot enmig de la naturalesa i descobreix per què l’hotel Vivood és una extraordinària experiència en si mateix.\nEl benestar dels seus clients i la sostenibilitat són els seus dos objectius principals. Tots dos estan integrats en la seua filosofia, que va més enllà i ens proposa conéixer les cinc “E”: entorn, encant, emoció, exclusiu i ecològic. Valors que aplica a cadascun dels seus serveis i que permeten al client viure una experiència tant innovadora com única.\nEn la preciosa vall de Guadalest trobem Benimantell, un xicotet i acollidor poble de l'interior d'Alacant en el qual la naturalesa i les tradicions són els protagonistes. Endinsa't en els seus carrers, enamora't de la seua gent i descobreix la bellesa de la Marina Baixa.


Reagrupament: Enquesta: "Com veieu la proposta de pacte fiscal que ha presentat el Govern?"\nEl document de dues pàgines , presentat just a l'inici de la cimera, parla d'una Hisenda tributària catalana amb "comunicació permanent" amb l'Estat i d'una quota de solidaritat amb uns límits clars tant qualitatius com quantitatius . Aquests límits serien negociables cada 5 anys i mai podrien dur a una pèrdua capacitat fiscal un cop feta la contribució a la solidaritat amb l'Estat.\nA veure si ens aclarim: CiU vol seguir donant diners a Espanya mentre als treballadors públics catalans ningú no ens defensa. Cal que tiguem una única administració (i catalana!) que defensi i vetlli pels seus ciutadans, cal un lideratge fort. Per això votem, per tenir algú que ens defensi.\nLa gent ja està farta de líders tous que solament fan allò que els hi diuen que s'ha de fer.


El Fons FEDER concedeix 263.000 euros per a la remodelació de l'espai del Far de Vilanova\nEl far esdevindrà centre d'acollida al visitant i espai museístic\nLes obres començaran el 2013 i hauran d'estar acabades el 2014\nEl Fons FEDER (Fons Europeu de Desenvolupament Regional) sol·licitat per l'Ajuntament de Vilanova i la Geltrú per tal de condicionar l'espai del Far ha estat concedit finalment per una valor de 263.000 euros, aproximadament la meitat del valor del projecte global. Les obres de condicionament començaran al llarg de 2013 i hauran d'estar acabades el 2014. Així ho ha anunciat aquest migdia a les instal·lacions del Far, l'alcaldessa de la ciutat, Neus Lloveras, acompanyada del regidor de Promoció Econòmica, Gerard Figueras, i de la regidora de Cultura, Marijó Riba.\nEl projecte previst es centra en crear un punt d'acollida per a tots aquells visitants que arriben a la ciutat i oferir-los informació sobre punts d'interès de Vilanova i la Geltrú, donar informació hotelera i gastronòmica o oferir paquets turístics a través de l'Estació Nàutica. Tal i com ha indicat Gerard Figueras, "el Centre d'Atenció al visitant El Far està pensat per promocionar la ciutat i per ser un referent per a totes aquelles persones que ens visiten i volen saber més de nosaltres."\nEl projecte del nou equipament recupera un treball que l'arquitecte Toni Palacios va fer fa 12 anys, i que havia encarregat el Museu del Mar, i que ara el despatx ProArq ha completat. L'avantprojecte destina l'actual edifici del Far a acollir les col·leccions del Museu del Mar i el punt d'informació turística i l'Estació Nàutica. La col·lecció de Roig Toqués és prevista ubicar-la en l'actual magatzem de la finca, un cop aquest espai s'hagi condicionat. I un tercer espai tancat està pensat per ubicar-hi el bot salvavides Víctor Rojas, juntament amb altres elements del Museu del Mar. A tot això s'hi sumarà un espai de nova construcció on s'hi instal·larà el bar - restaurant i els lavabos.\nNeus Lloveras ha volgut destacar que amb aquest projecte es "resol un deute històric que la ciutat tenia amb el Far i amb el Museu del Mar. A més, posa en valor una part de patrimoni que es molt poc coneguda per la ciutadania i que en breu podrem gaudir." El president de l'Associació d'Amics del del Museu del Mar, Josep Ayza, ha qualificat la jornada com a històrica i ha volgut tenir un emocionat record per totes les persones que han fet possible el museu des de la dècada dels setantes, "gràcies al seu esforç i dedicació de manera desinteressada. Avui és un gran dia per nosaltres." També eren presents a l'acte els nets de Francesc Roig Toqués que han expressat la satisfacció de poder preservar i potenciar el llegat del seu avi a partir de la creació d'aquest centre.


com demanar a un noi de manera simpàtica i guanyar-lo\nCom demanar a un noi d'una manera maca i guanyar-lo\nIntentar demanar a un noi és una cosa que pot provocar suors nervioses. És dur i pot generar ansietat, però només si feu un gran negoci. Començareu a despertar-vos si us ho penseu més o comenceu a imaginar la possibilitat que el simpàtic rebutgi. Però, si es poden tonificar algunes coses, s'adonaria que intentar preguntar a un tipus en una data no és tan intimidant. Ara, la gran pregunta és com ho fas perquè digui que sí? El secret radica en la manera de moure el negreta.\n1) No tingueu por de preguntar-li a un noi\nSi us heu caigut, què esteu esperant? Sigueu prou agosarats i feu el primer pas. Es sentirà intimidant; però no teniu ni idea de com pot ser refrescant i, al final, és la vostra elecció. La por és un obstacle que has de saber superar i, si no demanes alguna cosa, com ho aconseguiràs? Sigui una senyora sense ànim que entengui el que vol i deixi de preocupar-se pels típics principis de cites. Un cop realitzat el primer pas, mai no se sap, potser aquesta trobada condueix a un camí de felicitat; així que no us preocupeu, i no haureu de determinar la vostra decisió. Si sou una dona lliure, hauríeu d’estar en condicions de prendre les vostres pròpies decisions, en funció dels vostres veritables sentiments. És la teva vida al cap i a la fi que has de triar. De vegades, la seva intuïció pot dir que el tipus també està interessat, però és tímid, seguiu el vostre instint. Cada home és diferent, tot i que pot ser que sigui incòmode demanant a Joe, pot ser que sigui un escenari totalment diferent amb Nathan. Però estar incòmode està bé, perquè gairebé segur que el guanyareu.\n2) Comença amb una conversa senzilla\nDe cap manera es pot demanar a un noi sense saber quin tipus de persona és. Val la pena conèixer-lo o és el seu personatge? Iniciar una conversa primer us permetrà veure si pot estar dins de vosaltres i us estalviarà un moment desagradable després. Si sou l’únic que parla mentre ell no diu res, sabríeu que no val la pena perseguir-lo. En aquest cas, busqueu un altre peix a l’estany.\n3) Dóna-li una copa al teu tipus\nAra, això és per a la noia elegant. Primer, no sonareu desesperats i ho passareu molt bé junts. Així que, la propera vegada que el trobeu, pregunteu-li si pot estar interessat a fer una ullada al nou restaurant de la ciutat oa passar-hi algunes copes. Potser el situes en un club; demaneu a un cambrer que li done un glop i que pugui tornar-li el favor. Mantenir-lo senzill és la clau i no sabrà que se li demana. Si teniu temps lliure el dissabte o simplement veieu un partit, pregunteu-li si li importaran unes copes i podríeu acabar passant molt bé junts.\n4) Ser el centre d’atracció\nAjuda a ser el focus principal. Pots dir-li que prendràs un cafè a la tarda i que potser anirà amb tu si vol. Cap tipus rebutja aquesta oferta si li interessa. També podeu demanar a un noi que us ajudi amb alguna cosa, digueu deures o arregleu el televisor. És una manera molt indirecta de demanar-li; no obstant això, casualment emocionant i funciona de segur. Discutiu el problema que us trobeu, però no feu cap pressió. Feu-li saber que no és urgent i que pugui venir al vostre lloc quan estigui lliure. A la majoria dels nois els costa dir que no a una noia que està angoixada i que pot aparèixer immediatament si segur que li agrada.\n5) Sortiu amb un grup d'amics\nSortir en grup és senzill i no sona com una data, però es traurà la pressió. Per evitar fer una gran relació amb els dos reunits, digueu-li que teniu una sèrie d’amics amb els quals sortireu per a un partit i ell pot unir-se si li agrada. O digueu-li que esteu caient a casa d'un amic i que serà lliure de venir. No us rebutjarà si esteu interessats i passar aquests temps junts us ajudarà a tots dos a saber si esteu còmodes els uns dels altres. A partir d’aquí, podreu planificar una cita normal.\n6) Mostra els teus veritables sentiments per ell\nSi creus que li agrada, però no té el coratge de fer el primer pas, segueix les idees i fes-li saber com et sents d’ell. Però no allibereu el pobre tipus: tingueu un moment privat junts i feu-li saber que us agrada. Feu-li conèixer els vostres motius i si voleu desenvolupar una relació romàntica amb ell.\n7) No hi ha jocs de coquet quan demanis a un noi\nEviteu coquetejar perquè podríeu enviar la primera impressió equivocada. Flirting podria fer-lo sentir intimidat si encara no està preparat per formalitzar les coses. Intenta ser casual al respecte i no saltar del sostre si et rebutja. No oblideu esmentar les coses que us semblen atractives, però tampoc coquetejar. I hi aneu. No és tan difícil com pensàveu, oi?\n8) Com preguntar-li sense sonar desesperat\nLa por pot ser la seva millor arma de vegades. No tret que aquest simpàtic llueix amb tu i projecti les llums verdes; preguntar-li és una empresa arriscada. Ell requerirà temps per valorar els seus sentiments i si vol fer públic. Una de les maneres més segures de preguntar-li sense semblar desesperat és: 'Veniu a la gran inauguració de l'ajuntament aquest cap de setmana?' Una investigació així demostra discretament que esteu en ell. També podeu preguntar-vos si vol fer una pel·lícula el divendres a la nit. En cas que declivi, no li feu una altra pregunta com 'Què passa amb el divendres que ve?' La vostra idea és semblar interessada en lloc de desesperada. Tingueu sempre en compte que ell és només humà i no pot dictar la vostra dignitat. Tant si li agrada com si no, no hauria d’afectar la seva autoestima. I abans de demanar-lo, pregunteu-vos per què li interessaria.\n9) Com demanar a un noi a través d'un text\nDe vegades, si heu estat xerrant una estona, heu de separar els missatges de text normals i només cal que arribeu al tema. Si hi ha alguna cosa comuna entre tots dos, aprofita-la. A mesura que envieu el text, feu referència a ell amb paraules entranyables com estimada, simpàtica, maca, amorosa, etc. Aleshores, podeu enviar-li fotos d'un lloc fantàstic i dir-li que el fareu el cap de setmana. És una manera discreta de dir-li que seria divertit si sortíssim junts. Els textos suggerents són fantàstics perquè el deixen preguntant-se si t’agrada o no. Si accepta venir amb tu, és un signe clar que vol conèixer-te millor i tenir una estona sol, cosa que és una cosa bona. Però no vol dir que tingui sentiments romàntics per tu, potser només t'agrada com a amic, així que vés amb compte amb el seu comportament durant la data.\n10) Esbrineu què li agrada\nSi té una passió per la natura, parleu-li sobre un lloc fresc i esbrineu si és a la mesura. El més emocionant d’això és que estareu concentrats a explorar la natura sense haver-li demanat directament una data. Assegureu-vos que el vostre suggeriment no sigui una aventura cara, cosa que el farà voler trencar un banc. Potser heu notat alguna cosa amb el que realment li agrada i el que es compromet, com ara exposició d'art Digues-li a través del text que vols aprendre el mateix i podria suggerir que l’acompanyis la propera vegada que assisteixi a l’exposició. Una cita que desencadena la vostra curiositat intel·lectual és una de les millors.\n11) Confieu; només pregunta\nSeure i preguntar-se com es pot fer una mudança pot provocar una valuosa oportunitat. Si no ho sabíeu, la majoria dels nois estimen les dones que prenen el lideratge. Si permet que els nervis atraguin el millor de vosaltres, mai no sabreu si li interessa. No heu de ser discrets tot el temps. Però el cas és que heu d’estar relaxats i reunir tota la vostra confiança. No li pregunteu davant dels vostres amics, ja que podríeu patir humiliació en cas de ser rebutjat. L’enfocament directe és per a les dones valentes i els nois l’estimen quan una noia pren el control. Per tant, no tingueu por de fer-ho.\nmegan o'malley llarg\n12) Mantingueu-la a baixa pressió\nLa vostra millor aposta és mantenir les coses fresques i lleugeres. Per exemple, no podeu demanar a un noi que heu conegut perquè us acompanyi al casament del vostre cosí. Voleu alguna cosa casual que no us espanti, com prendre un cafè o veure un torneig. La manera de demanar-lo no cal que sigui formal: no demaneu la mà al matrimoni, i no haureu de convertir-vos en un sinistre nerviós perquè també es pot posar nerviós. Una de les millors tàctiques és aplicar l’humor perquè no us soni massa greu.\n13) No us centreu massa en la seva resposta\nPer la seva informació, preguntar-li no es tracta només de la resposta que us donarà, sinó del sentiment provocat per la resposta. Per tant, poseu el cor primer perquè sou més importants que qualsevol altra cosa. La vostra mudança no és una cosa excepcional. Si diu que no, estarà bé. Aneu amb ell amb aquesta mentalitat: si declina, és perquè vol una cosa diferent i no perquè no sou prou bé. No et passa res si un noi valent et rebutja. Només heu de respectar la seva decisió i no tracteu de moviments desesperats. Sigui realista i no estigui nerviós pel que dirà.\nLes dones han de fer-se càrrec del seguiment de les dates? Si es tracta d’una pregunta que us heu plantejat, la resposta és que sí. Al final, es redueixen a les vostres pròpies preferències. I si sou del tipus que sabeu controlar el rebuig, podeu i hauríeu de demanar a qualsevol noi sempre que estigueu interessats.\nsignes d'un mal matrimoni\npot estimar un home passiu agressiu\nbailee madison nua


El boom del autoconsum estalviarà en la factura\nEn els propers cinc anys, gairebé 100 milions de llars arreu del món tindran plaques solars a la seva teulada per autoconsumir la seva pròpia energia. L'Agència Internacional de l'Energia (AIE) adverteix que cal un canvi en la regulació actual de les tarifes per evitar pèrdues a empreses del sector de més de 50.000 milions d'euros en els pròxims cinc anys.\nL'energia fotovoltaica que generen els panells solars suposarà el 60% del creixement de l'energia verda en els propers cinc anys. I gairebé la meitat d'ella s'aconseguirà a través de les petites instal·lacions en llars, segons l'informe Renovales de l'Agència Internacional de l'Energia (AIE).\nLa principal raó d'aquesta empenta de l'energia solar és que el cost de produir els panells ja és més baix que el preu que paguen els consumidors pel subministrament elèctric, ja tant per a indústries com per a les llars. Segons les previsions d'AIE, les instal·lacions sobre les cobertes d'empreses i indústries coparan el 75% del mercat.\nUn comerç podria estalviar-se pagar fins al 35% de la factura amb panells solars, mentre que els costos de la instal·lació per als petits sistemes solars aconseguiran reduir-se entre un 15% i un 25% fins a 2024.\nEspanya, segons les previsions, l'energia renovable espera créixer uns 5.000 MW a l'any en el pròxim lustre, només per darrere d'Alemanya. Les instal·lacions distribuïdes i d'autoconsum augmentaran fins a fregar els 1.000 MW en 2024, lluny encara dels grans mercats com Austràlia, Bèlgica o Califòrnia.\n"Aquestes previsions podrien fallar per la dificultat per trobar finançament i per la incertesa sobre els preus elèctrics futurs, que tendiran a la baixa segons es vagi incrementant el pes de les renovables", recalca l'agència.\nPerò l'AIE no només parla dels beneplàcits de l'autoconsum energètic, també dels possibles problemes i pèrdues que poden generar al sector energètic actual, si no es regula de forma adequada en el futur. Mentre la recaptació d'impostos es reduiria davant l'arribada de l'autoconsum, els consumidors convencionals serien els majors perjudicats amb el sistema elèctric actual, en haver de 'assumir' la part que deixaran de pagar els autoconsumidores a la part fixa de la factura.\nL'AIE estima que amb un nivell d'autogeneració del 75% en 2024, les empreses de distribució perdrien uns 14.000 milions d'euros, i les comercialitzadores, altres 25.000 milions. L'Estat també es veuria afectat també amb uns 18.000 milions.\n"Aquests efectes negatius poden desaparèixer amb un bon disseny de tarifes que mantingui l'atractiu de la inversió, que garanteixi els ingressos i que reparteixi els costos fixos adequadament entre tots els consumidors", concreta l'entitat.


Una dona mor escanyada per una màquina de la feina - Diari de Santa Coloma\nUna dona mor escanyada per una màquina de la feina\n27/11/2013 – Aquest dilluns s’ha produït un accident laboral a una empresa de mecanitzats quan una treballadora se li ha enganxat la jaqueta que portava en la màquina amb la qual estava treballant.\nAquest dilluns s’ha produït un accident laboral a una empresa de mecanitzats quan una treballadora se li ha enganxat la jaqueta que portava en la màquina amb la qual estava treballant. Com a conseqüència de l’accident la dona ha mort en ser escanyada per la màquina i la jaqueta. La víctima tenia 64 anys, de nacionalitat espanyola i veïna de Santa Coloma de Gramenet.\nDesprés dels fets, s’han adreçat diverses dotacions de Mossos d’Esquadra i dues dotacions del Sistema d’Emergències Mèdiques. Els Mossos han posat els fets en coneixement del Jutjat d’Instrucció en funcions de guàrdia corresponent i del Departament d’Empresa i Ocupació d’acord amb els procediments habituals en accidents laborals amb víctimes mortals.\nArticle anteriorEl Museu acull l’exposició “Carregat de Romanços” sobre imatgeria popular\nArticle següentEl Juvenil resol la visita del Mataró amb solvència (7-3)


Experiències | Pla de Morei\nLa millor manera per entendre el nostre projecte és venir-nos a veure. T'oferim diverses opcions. Qualsevol activitat es pot complementar amb pícnic de productes artesanals.\nVisita guiada i degustació - Terra i vi\nDescobreix la riquesa de la nostra finca a través d'un passeig per les vinyes on el paisatge i l'entorn natural us faràn descobrir la bellesa de la nostra comarca. Podrem observar i conèixer algunes de les varietat de raïm amb les que elaborem els nostres vins i aprendrem el procés de vinificació en el nostre celler. Finalitzarem la visita amb una degustació des nostres vins ecològics.\nQuin millor maridatge que el de combinar sabors i textures, la greixositat del formatge i l’acidesa del vi? Aquesta és la proposta que us fem des de Pla de Morei amb l’objectiu principal de viure un moment únic i ple de sensacions que de ben segur no us deixerà indiferents.\nSigues enòleg per un dia\nViu una experiència inoblidable amb aquest taller on et proposem aprendre a elaborar el teu propi vi mitjançant un cupatge de diverses gammes monovarietals. Iniciarem amb un tast de les diferents varietats per distingir aromes, colors i textures. Continuarem amb el cupatge i finalitzarem amb l'embotellament i l'etiquetatge de l'ampolla.\nPaper i vi\nLa indústria paperera i la vinya van ser dos dels motors econòmics de la nostra comarca durant segles. Us convidem a fer un viatge al passat gaudint d'una experiència doble! En la primera part, visitareu i fareu el vostre pròpi full de paper al Museu Molí Paperer de Capellades, un dels més importants del món en l'elaboració de paper artesà i un dels poquets encara en funcionament. Completareu aquesta divertida activitat amb un tast de vins ecològics i un picnic de productes Km0 al celler Pla de Morei. Un autèntic plaer!


Habitatges per als ocells | Barcelona Cultura\nHabitatges per als ocells\nUn taller familiar de construcció de caixes niu per afavorir la diversitat de l’ornitofauna urbana.\nAmb el despertar de la primavera, molts ocells disparen la seva activitat i es posen les piles per garantir la descendència de la seva estirp. Coincidint amb l’època reproductora de moltes espècies d’ocells, La Fàbrica del Sol i el seu Ateneu de Fabricació organitzen el dissabte 27 d’abril un taller familiar de creació de caixes niu per aprendre a construir espais on aquests animals puguin criar al marge de les amenaces de l’entorn.\nS’estima que a Barcelona hi crien més d’una vuitantena d’espècies d’ocells. N’hi ha que fan nius als arbres, com les cotorres o els grans bernats pescaires, i també n’hi ha que aprofiten els espais i racons que els ofereix l’arquitectura de la ciutat, com és el cas dels coloms. Una manera de fomentar la biodiversitat urbana és mitjançant la creació de nous espais on els ocells puguin niar. Les caixes niu en són un exemple.\nMoltes espècies d’ocells que s’alimenten d’insectes, com les mallerengues, cerquen cavitats en els arbres vells i en les roques que els serveixin de refugi i que mantinguin els seus ous i pollets protegits de l’amenaça dels seus depredadors. A la ciutat és difícil que aquests animals trobin arbres vells o racons on poder niuar amb seguretat, pel què la fabricació i instal·lació de caixes niu a diferents punts els ofereix una alternativa en aquest sentit. El públic infantil, en companyia de les seves famílies, podrà utilitzar les màquines de l’Ateneu de Fabricació de La Fàbrica del Sol per construir noves llars per als ocells.\nConèixer Barcelona des de les alçades\nDues rutes per descobrir la biodiversitat, els paisatges i la sostenibilitat des dels voltants del Castell...


IV Trobada d’Entitats - Web local Cornellà - Dones en Xarxa\nIV Trobada d’Entitats\nEls dies 27 i 28 de setembre, el Parc de la Infanta es transformarà en un gran aparador de les entitats del municipi. Serà la quarta trobada que se celebra sota el paraigües de l’Agrupació Cultural Fontsanta-Fatjó-Can Suris, amb el suport de l’ Ajuntament de Cornellà .\nMés de 50 entitats mostraran a la ciutadania les activitats que programen, les iniciatives en les que poden participar, i les alternatives que proposen en l’àmbit de la vida social i cultural de la ciutat.\nDurant tot un cap de setmana, el Parc de la Infanta serà una gran exposició firal amb activitats culturals, exposicions, actuacions, tallers i concursos adreçats a tots els públics.\nAquesta trobada és un exemple més del dinamisme d’unes entitats implicades en tots els actes socials i culturals que es porten a terme a la ciutat: Corpus, Jordiada, Nadal i Nit de Reis, entre d’altres .\nAquesta cita s’està consolidant també com a punt de trobada, de comunicació i d’interacció entre les diferents entitats de la ciutat per dialogar i poder posar en comú inquietuds i iniciatives.\nEs tracta, doncs, d’un esdeveniment que vol remarcar el caràcter reivindicatiu i compromès de les entitats, i el seu esperit obert a la ciutadania, i donar l’oportunitat d’integrar-se i formar part d’aquest teixit associatiu que ha estat i és actualment uns dels motors de dinamització de la vida social de Cornellà .\nEn el marc de la IV Trobada d’Entitats , el dia 28 de setembre, el mateix parc acollirà la Fira de la Solidaritat .\nProp de 20 d’aquestes entitats mostraran els seus projectes de cooperació i sensibilització que estan desenvolupant a diferents indrets del món.\nEl lema d’aquesta fira serà Els objectius del Mil·leni: un repte a treballar basant-se en els objectius acordats en la Cumbre del Milenio de les Nacions Unides .\nEls actes de la Fira començaran a partir de les 11 del matí, mostrant els projectes solidaris de les entitats. Alhora, cada una d’elles tindrà el seu propi espai on el ciutadà podrà visitar i fer la seva pròpia aportació.\nAixí mateix, en el marc de la fira, durant tot el dia, s’organitzaran activitats solidàries com ara un torneig de futbol, jocs solidaris, tallers infantils sobre la Sida, modelatge o geografia africana. En paral·lel, hi haurà un espai de joc dels drets dels infants i tallers per construir joguines; i també es farà la distribució i venda de productes i degustacions culinàries de diferents països.


La necessitat de sensibilitzar sobre la diversitat funcional - FCPC\nDes de la Fundació Catalana per a la Paràlisi Cerebral som conscients de les greus dificultats físiques i educatives que tenen algunes persones afectades de paràlisi cerebral. L’any 2008 aquest coneixement ens va empènyer a fer realitat un espai de treball plenament accessible a persones afectades de paràlisi cerebral; els Serveis Educatius.\nJa són més de 14 anys treballant en aquest programa de sensibilització als centres educatius on persones afectades de paràlisi cerebral -amb més d’un 80% de discapacitat- poden fer tasques organitzatives així com docents relacionades amb les xerrades i tallers de sensibilització i de promoció de la igualtat d’oportunitats.\nEls objectius d’aquestes xerrades són diversos, des de sensibilitzar i apropar als més joves a la discapacitat a oferir eines als educadors per treballar l’educació emocional i els valors. I ho fem amb\nAquesta setmana El Diari de la Discapacitat ha entrevistat l’Inazio Nieva; un jove que s’ha convertit en la veu de les persones amb diversitat funcional. Per aquest motiu volem compartir aquesta conversa on Nieva reivindica que des de l’escola s’imparteixin tallers sobre la importància de “com hem de tractar a una persona amb discapacitat i integrar-la a la nostra societat”.


Angenlahti Essoyla Rússia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 2 allotjaments a Essoyla.\nAngenlahti Village, Essoyla, Essoyla, Rússia, 185000 - Veure al mapa\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Essoyla, no busqui més enllà de Angenlahti. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAngenlahti també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Essoyla. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, TV satèl•lit/cable, cuina americana a cada habitació. Durant el dia podeu gaudir de l'atmòsfera relaxant de platja privada, sauna, pesca, ping pong, jardí. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Angenlahti la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Essoyla.\nL’establiment es posarà en contacte directament amb vosaltres amb relació al pagament per avançat, que s’ha d’efectuar com a màxim 5 dies després de fer la reserva. L’establiment es reserva el dret de cancel·lar la reserva en cas que el dipòsit no s’hagi abonat. Cal que informeu el Angenlahti de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.\nTots els tipus de viatgers (34) Parelles (1) Famílies amb infants petits (10) Famílies amb infants grans (7) Grups (16)\nAllotjaments a Essoyla


L'IRI presenta el robot d'ajuda ciutadana IVO, caracteritzat per ESDi\nHome > Blog > L’IRI presenta el robot d’ajuda ciutadana IVO, caracteritzat per l’ESDi, a SCEWC\n25 nov. L’IRI presenta el robot d’ajuda ciutadana IVO, caracteritzat per l’ESDi, a SCEWC\n“IVO. Disseny d’un robot per ajuda ciutadana” és un projecte de caracterització d’un robot per ajuda ciutadana en espais públics o exteriors. Aquest robot és un projecte d’investigació de l’Institut de Robòtica i Informàtica Industrial IRI de la Universitat Politècnica de Catalunya, dissenyat per un equip multidisciplinar de l’Escola Superior de Disseny ESDi. El projecte ha estat presentat a l’Smart City Expo World Congress.\nEl robot IVO és un projecte d’investigació de l’Institut de Robòtica i Informàtica Industrial IRI de la UPC, Universitat Politècnica de Catalunya. El disseny i caracterització d’aquest robot per ajuda ciutadana en espais públics o exteriors ha estat desenvolupat per un equip multidisciplinari de l’Escola Superior de Disseny ESDi, i ha estat presentat a l’Smart City Expo World Congress (SCEWC), que ha tingut lloc a Barcelona del 19 al 21 de novembre.\nLa recerca desenvolupada amb el robot IVO s’inscriu dins del programa estratègic d’investigació en robòtica centrada en humans de l’Institut de Robòtica i Informàtica Industrial IRI, que ha estat reconegut per part de l’Agència Estatal d’Investigació, com a unitat d’Investigació d’excel·lència ‘María de Maeztu’. Aquest programa pretén tenir en compte moltes situacions en les que els robots entren en contacte o interactuen amb els humans, no limitant-se a una robòtica social (interacció significativa entre persones i robots), sinó també una robòtica col·laborativa, en la que humans i robots treballen junts per una tasca comú; o una robòtica assistiva en la que s’explota la tecnologia per ajudar a les persones.\nAixí doncs, l’IRI va proposar a l’ESDi el repte de formalitzar un robot d’ajuda o assistència a persones al que qualsevol usuari tingui ganes d’apropar-se i interactuar amb ell. El projecte aprofita alguns components o parts del robots que són estàndard (ja dissenyades per altres robots existents), però es va partir de zero en la tipologia de robot que es volia dissenyar: més humanoide, inclús realista, o una aposta per una aparença més robòtica o més icònica. L’IRI també va transmetre a l’equip encarregat del disseny del robot el seu desig d’innovació en els materials a utilitzar.\ndisseny smart, Innovació, projectes, tecnologia


Ja es poden consultar les bases per a participar a Sa Rua 2020 al web de l'ajuntament - Ajuntament de Palma\nJa es poden consultar les bases per a participar a Sa Rua 2020 al web de l'ajuntament\nPalma, dijous 13 de febrer de 2020.- L'Àrea de Participació Ciutadana i Govern Interior ha publicat avui a la pàgina web de l'ajuntament les bases per a participar a Sa Rua 2020, que es farà a Palma el diumenge 23 de febrer a les 17 h.\nDel 13 fins al pròxim 20 de febrer els ciutadans que ho desitgin poden inscriure's com a carrossa o com a comparsa presentant la documentació requerida al Departament de Participació Ciutadana, a la plaça de Santa Eulàlia, en horari de 9 a 14 hores.\nLes carrosses participants no poden tenir dimensions superiors a 16 metres de llarg, 2,5 metres d'ample i 4 metres d'alt. Pel que fa a les comparses poden anar acompanyades de vehicles petits (turismes i altres vehicles de dues o tres rodes).\nEls participants han de tenir cura que es compleixin aquestes Bases i atendre les indicacions de l'organització, la qual cosa podria suposar l'obligació d'abandonar la desfilada i/o la seva desqualificació del concurs.\nPoden optar als premis les carrosses i comparses degudament inscrites i que compleixin les Bases. El jurat estarà ubicat a la plaça del Mercat i lliurarà els premis el mateix dia una vegada finalitzada la desfilada.\nS'atorgaran quatre premis a les carrosses i altres quatre premis a les comparses. Les categories són les següents: carrossa o comparsa més elaborada, carrossa o comparsa més reivindicativa, carrossa o comparsa més original i carrossa o comparsa més engrescadora. Es valoraran criteris com la qualitat artística de la decoració, l'ambientació, l'animació, la incorporació de música en viu, l'originalitat, la creativitat, l'humor, la crítica, la ironia, la sàtira, la participació i la interacció amb el públic.\nPel que fa als premis hi haurà diners, inscripcions gratuïtes a alguns dels tallers dels casals de barri, abonaments per a aparcaments municipals i per a l'Empresa Municipal de Transports, entrades gratuïtes per als teatres municipals o bons per a ús de les instal·lacions esportives de l'Institut Municipal de l'Esport.\nData darrera modificació: 7 de febrer de 2020