Neix el Clúster TIC-Turisme de Catalunya – Comunicatur\nHome/Empreses/Neix el Clúster TIC-Turisme de Catalunya\nL’aplicació de les TIC als negocis turístics incrementa la facturació per ser un element de generació de negoci\n24 empreses, universitats, centres tecnològics i entitats han creat a Catalunya una nova entitat anomenada Clúster TIC-Turisme per promoure la competitivitat, potenciar la internacionalització i captar talent, però especialment per incorporar les noves tecnologies en el sector.\nAquest nou clúster pretén “convertir Catalunya en un referent en tecnologia turística”. Els membres que en formen part es dediquen a la tecnologia de viatges, la consultoria, la gestió de reserves i connectivitat o el software de gestió d’establiments, entre d’altres. Tenen una facturació conjunta de 253 milions d’euros i ocupen 1.700 treballadors directament vinculats de l’aplicació de les TIC als seus negocis.\nSegons ACCIÓ -l’agència per a la competitivitat de l’empresa- i la Direcció General de Turisme, impulsors públics del clúster, “existeix un nínxol de mercat amb un elevat potencial de creixement”.\nAra l’entitat creada, que comptarà amb el lideratge privat, servirà per compartir recursos i generar sinergies vinculades a les tendències tecnològiques emergents. Destaquen les següents:: el big data, que facilita la predicció del comportament del consumidor; la intel·ligència artificial, que ofereix una major personalització dels serveis i millora l’atenció al client; l’IoT (Internet de les coses) o la realitat virtual i augmentada, que fomenten una major dinamització i diversificació de l’experiència del viatger; o el blockchain i la ciberseguretat, que són clau en la gestió i emmagatzematge de dades.\nEls 24 socis fundadors del nou clúster TIC-Turisme són Prestige Software, The Hotels Network, Voxel, Beroni, Amadeus, Vueling, CETT (Barcelona Shool of Tourism, Hospitality and Gastronomy de la UB), el Gremi d’Hotels de Barcelona, el CoE in Tourism Innovation d’Eurecat, GNA Hotel Solutions, SIRT, l’IQS (Institut Químic de Sarrià), Catalonia Hotels, The Net Revenue, Sekuenz, Efimatica, Persapia, James & Rita, Tourknife, Engisoft, Vivential Value, eMascaró, Diskover Catalonia i Viajes para ti.


NOVA YORK: LA CIUTAT DE LA LLIBERTAT – La revista digital\nNOVA YORK: LA CIUTAT DE LA LLIBERTAT\nNova York és una ciutat situada al nord-est dels Estats Units d’Amèrica, hi viuen més de 8,4 milions de persones (neoyorquins o neoyorquines), això la converteix en una de les ciutats més poblades dels Estats Units. És un dels principals centres mundials de comerç i una de les ciutats més turístiques del món.\nLa ciutat de Nova York està formada per cinc districtes: el Bronx, Brooklyn, Manhattan, Queens i Staten Island. Nova York és molt coneguda al món, tant pels seus barris, com pels seus edificis i monuments, com per exemple, l’estàtua de la Llibertat o l’Empire State.\nEl nom de Nova York té l’origen en la conquesta dels anglesos quan van conquistar la ciutat i li van posar aquest nom en honor al duc de York i Albany l’any 1664 i va ser la capital d’Estats Units fins l’any 1790. La seva bandera està formada per tres rectangles verticals, un blau, un blanc i l’altre taronja, i a dintre del rectangle blanc hi ha l’escut de la ciutat en blau que aquest consisteix en un indi i un guerrer que subjecten un escut on hi ha un molí, dos castors i dos barrils, tot això està envoltat per una cinta de plata on hi posa “Segell de la ciutat de Nova York”. A dalt de l’escut hi ha una àguila i tot això està rodejat per plantes verdes.\nEl seu clima és humit continental, els seus hiverns són frets i sovint hi neva. A l’estiu, en canvi, és templat i humit amb temperatures de 32 graus. La primavera i la tardor poden variar des de fret i neu a càlid i humit, depèn l’any.\nAquesta és la meva ciutat preferida perquè és com molt lliure, on hi ha moltes cultures diferents i gent diferent. Des de petita m’ha agradat Nova York perquè he vist la ciutat en pel·lícules, He llegit llibres i he buscat informació sobre ella. Un dels meus somnis és poder visitar aquesta gran ciutat tan meravellosa i impactant, amb els seus edificis i els seus monuments tan increïbles.\nIris Gómez, 3r A.


Les declaracions personals del bisbe Gianfranco Girotti a l' Observatore Romano , el 9 de marc passat sobre pecats socials del nostre temps, van provocar un malentès. Es van interpretar com si l'Església afegís ara als set pecats capitals tradicionals set pecats socials més, quan en realitat el bisbe no proclamava cap nou edicte vaticà sinó que detectava en la mentalitat d'avui actituds pecaminoses en relació amb els drets individuals i socials, en el camp de la bioètica, de les drogues, de l'ecologia i de les desigualtats socials i econòmiques, a través de les quals els pobres es fan cada vegada més pobres i els rics cada vegada més rics. La paraula pecat era la que tothom aprofitava per aixecar la gran polseguera com una paraula proscrita en el llenguatge modern, sense tenir en compte que el llenguatge religiós del cristianisme es basa en les paraules fonamentals de llibertat i d'amor, que comporten al seu temps els conceptes de conversió, de culpa i sobretot de perdó, que és un aspecte essencial i únic del cristianisme.\nEl mes de març del 1967, el papa Pau VI va publicar la carta encíclica Populorum Progressio. El seu començament és tota una declaració d'intencions: «El desenvolupament dels pobles, i molt especialment el dels que s'esforcen per fugir de la fam, la misèria, les malalties endèmiques, la ignorància... és observat amb atenció per l'Església.\nAcabat el Concili Vaticà II, una presa de consciència renovada del missatge evangèlic obliga l'Església a posar-se al servei dels homes per ajudar-los a copsar totes les dimensions d'aquest greu problema i convèncer-los de la urgència d'una acció solidària en aquesta hora decisiva de la història de la humanitat.» Tot recordant les encícliques socials dels seus predecessors, Rerum Novarum, de Lleó XIII; Quadragesimo Anno , de Pius XI; Mater et Magistra i Pacem in Terris , de Joan XXIII, destaca que el fet cabdal del qual tothom ha de prendre consciència avui és que la qüestió social ha pres una dimensió mundial. Explica que els seus viatges a Amèrica Llatina, a l'Àfrica, a Terra Santa i a l'Índia «ens han permès de veure amb els nostres ulls i quasi palpar amb les nostres mans les gravíssimes dificultats que aclaparen pobles d'antiga civilització que lluiten amb el problema del desenvolupament». No es limita solament a posar sobre el paper una declaració de bones intencions sinó que sap que és una tasca immensa que exigeix la cooperació de tothom i per això anuncia l'aportació de la Santa Seu a aquesta gran causa amb la creació de la comissió pontifícia Justícia i Pau. La seva missió serà de treballar juntament amb tots els homes de bona voluntat i els altres germans cristians, colze a colze amb els pobles més empobrits.\nL'encíclica denuncia el desequilibri creixent i les grans injustícies econòmiques que només serveixen per augmentar la diferència entre rics i pobres. És el moment de la descolonització i la denúncia que fa d'algunes potències que deixen els països colonitzats en una situació econòmica vulnerable, lligats a un monocultiu sotmès a una política de preus imposada des de fora i susceptible de grans variacions, encara és de trista actualitat. Avisa de la globalització que s'acosta i que els conflictes socials s'eixamplaran fins a prendre les dimensions del món; alerta d'un xoc de civilitzacions i el perill d'esllavissades cap a ideologies totalitàries. Deixa clar també davant de propis i estranys que l'Església no pretén de cap manera immiscir-se en la política dels estats, i fent una clara separació del poder civil i l'eclesiàstic que, afirma, són tots dos sobirans, estableix els termes d'una laïcitat que encara avui un sector de l'Església espanyola no ha paït. L'Església, com Jesucrist, diu l'encíclica, ha vingut a salvar i no a jutjar, a servir i no a ser servida, a establir a la Terra el reialme dels cels i no a conquerir un poder terrenal. Escrutant els signes dels temps a la llum de l'Evangeli fa un oferiment d'ajudar els homes a aconseguir les seves millors aspiracions i el seu ple desenvolupament i per això li ofereix allò que ella posseeix com a cosa pròpia: una visió global de l'home i de la humanitat. Aportarà una visió cristiana del desenvolupament, en el sentit que el progrés no es redueix a un simple creixement econòmic i manifestarà que per ser autèntic ha de ser integral, és a dir ha de promoure tot home i tot l'home. La solidaritat universal és un deure i l'economia ha d'estar al servei de l'home i de la humanitat. El tenir no és un fi últim ni per a les persones ni per als pobles, l'educació és fonamental. Un desenvolupament merament material podria portar a un subdesenvolupament moral.\nLa Populorum Progressio afronta també la destinació universal dels béns i el concepte de propietat individual i col·lectiu: «La Terra és de tots i no únicament dels rics, és a dir, que la propietat privada no constitueix per a ningú un dret incondicional i absolut. Si arribés a produir-se un conflicte entre els drets privats adquirits i les exigències comunitàries primordials, pertoca als poders públics de procurar una solució amb la participació activa de les persones i dels grups socials».\nInvitem el lector a llegir o rellegir la Po pulorum Progressio i s'adonarà que no es tracta d'afegir pecats a una llista, com es volia deduir d'unes declaracions personals, sinó d'una autèntica preocupació de l'Església pel progrés humà integral de l'home i de la humanitat. Una altra cosa és que la mateixa Església hagi fet prou o tot el que podia en aquest sentit, però la seva doctrina, el seu objectiu, el missatge evangèlic, és clar i rotund en benefici de l'home, de tots els homes i de tots els pobles. El cristià, i possiblement també el no cristià, han d'entendre que el gran pecat social del nostre temps consisteix a restar indiferents a la dramàtica interpel·lació que ens fa avui la nostra societat, a no sentir el crit angoixós que els pobles famolencs adrecen avui als pobles opulents.\nJOAN PAREDES HERNÁNDEZ, membre de Justícia i Pau.\nEl Punt – 26 de juny de 2008


Obrim els Ulls : Reflexions\nI ara els Reis ...\nCom diu l’himne del barça ‘tots units fem força’... per enganyar als més innocents: els nens i nenes.\nÉs curiós veure com s’aplega un munt de gent en els carrers de les ciutats i pobles per fer possible aquesta FARSA amb l’única intenció de enganyar als més menuts.\nDesprés d’intentar educar-los durant tota la seva infantesa (quan són adults ja no hi ha res a fer) per que no diguin mentides, resulta que s’ajunten tots els ‘grans’ per interpretar la més gran de les mentides imaginada pels homes; ni ha que és disfressen de Reis, altres de patges, fins i tot l’Alcalde i tot el Consistori s’uneixen a la FARSA (bé... aquests ja hi estan acostumats a dir mentides).\nOBRIM ELS ULLS !!!\nAquesta FARSA, amb majúscules, s’ha d’acabar... com podem ensenyar als nostres nens i nenes a ser persones honrades i anar sempre amb la veritat per davant, si desprès els enganyem d’aquesta manera? No s’està transmeten el missatge que: si és per una bona causa pots enganyar?... llavors, la fi justifica els mitjans?. Les mentides sempre són per una bona causa, al menys això li sembla al que les diu.\nSi pretenem una societat més justa hem d’anar eliminant aquestes costums que són un insult a la intel·ligència.\nPublicat per Sy. Repetencant a les 12:18 PM\nEditat el: 30 desembre 2004 12:22 PM


El Club d’esgrima La Robera Sala d’Armes de Benetússer ha rebut un premi pel seu bon fer. – RiberaTV\nLa campiona d’Espanya d’Esgrima Laura Pérez, porta endavant un bon projecte amb el Club d’esgrima La Robera d’Armes de Benetússer.\nEl Club d’Esgrima La Robera d’Armes de Benetússer arranca esta temporada en més il·lusió que mai.\nEl Club d’esgrima La Robera Sala d’Armes de Benetússer ha arrancat aquesta temporada en més força que mai, amb moltes ganes i il.lusió i es que gracies al treball realitzat en la temporada anterior, els resultats els avalen i les noves incorporacions al club, han anat creant i perfilant la seua pròpia metodologia. El seu mètode és diferencia d’uns altres, per tres vessants: integració social, oci a través de l’esport i circuit de competició federat.\nEl seu projecte se centra en armes i modalitats que, actualment, estan en creixement, per la qual cosa la seua pràctica i labor, queden diferenciats del treball d’altres clubs. L’Esgrima és un esport que\nBenetússer va celebrar la seua XVII Gala de l’Esport en el Centre Cultural ‘El Molí’. El Club d’Esgrima La Robera d’Armes va ser premiat, Laura Pérez Aguado és campiona d’Espanya d’Esgrima i professora d’este club.\nEl mètode de la Robera Sala d’Armes es diferencia d’uns altres per la integració social, oci a través de l’esport i circuit de competició federat.\nL’esgrima és un esport que el practiquen homes i dones, és un esport que fomenta.\nL’esgrima és l’escacs de moviment i no hi ha dubte que Laura Pérez junt al seu equip i l’Ajuntament de Benetússer estan duent a terme un bon treball.\nEl Club d’esgrima La Robera Sala d’Armes de Benetússer ha rebut un premi pel seu bon fer. added by Ribera Televisió on 10 octubre, 2018


El que diu la padrina - Sebastià Alzamora\nL’àvia paterna de la reina Letícia era Menchu Álvarez del Valle, una periodista de dreta ultranacionalista com ho va ser també la neta abans de caure profundament enamorada, com sap tothom, de qui ara és el rei d’Espanya, Felip. La padrina va morir aquesta setmana als 93 anys, havent deixat preparada una bonica sorpresa post mortem dedicada als patriotes de totes les Espanyes. Es tracta d’una entrevista concedida a l’abocador digital d’Eduardo Inda, OK Diario, amb la condició que fos publicada després de la seva mort. Quan una persona deixa una entrevista pòstuma se suposa que és per dir-hi alguna cosa de pes, que considera que val la pena que quedi subratllada per la greu circumstància de la mort i enfilada cap a la posteritat. En el cas que ens ocupa, el llegat de la padrina de Letícia consisteix a dir-li “gilipollas ” a Pablo Iglesias, a qui es refereix com “el Coletas ”. Això és el contingut més destacat de l’entrevista; la resta consisteix en un repàs de tòpics del cunyadisme hispànic que és marca de la casa a OK Diario, incloent-hi les preceptives alabances a Vox i Santiago Abascal. De fet, existeix també la sospita que l’entrevista no fos gravada sense el consentiment de la padrina. El resultat, en tot cas, no hauria diferit gaire, i tampoc s’allunya gens, en realitat, de la deriva política que ha pres la Corona espanyola d’ençà que hi regnen Felip VI i Letícia.\nL’entorn mediàtic de la casa reial, el de la mateixa dreta ultranacionalista, s’ha apressat a proclamar que aquestes són, si de cas, les opinions de la senyora Menchu Álvarez del Valle, i que res tenen a veure amb Felip VI ni amb Letícia. És possible, perquè la casa reial espanyola és una família/institució ben curiosa, en què ningú té res a veure amb ningú, començant pel fet que el rei emèrit Joan Carles (cap de l’Estat durant quaranta anys, no ho oblidem) es lucrés amb centenars de milions que van apareixent en comptes secrets d’arreu del món sense que, pel que sembla, ningú en tingués notícia, ni a la mateixa casa reial (una institució amb 500 treballadors, i una cúpula dirigent d’alts funcionaris que treballen en la més absoluta opacitat), ni ningú als diferents poders de l’estat espanyol, començant per la justícia. Tampoc Felip VI en sabia res, dels negocis bruts de son pare, encara que ell en fos beneficiari directe i el seu nom aparegui fins i tot com a segon titular d’una fundació del Panamà amb què Joan Carles controlava un compte a Suïssa.\nTotal, que si no sabien res dels fraus del pare del rei, com havien de tenir notícia de l’entrevista de la padrina de la reina. Tenia molt de caràcter, la senyora, repeteixen els comentaristes, que insisteixen a presentar la família reial com si fos la de l’amo i la mestressa del colmado de la cantonada, o la família Ulises, o la que sigui. D’aquesta manera se segueix fent els ulls grossos a dos fenòmens sense els quals no s’explica la política espanyola: la corrupció, d’una banda, i la forta enyorança (que també sentia la padrina de la reina) d’un règim dictatorial, de l’altra.


Receptes de postres exòtiques de Sant Valentí per al vostre amor - Altres\nPrincipal Altres Recepta de postres de Sant Valentí\nRecepta de postres de Sant Valentí\nAmor pels bombons\nMusse de rica xocolata\nPastís de Pan Fudge\nCrema de pastís de xocolata\nGaletes de trufa de xocolata\nBudí de Pecan\nPastissos de merengue de maduixes\nPostres de pansa ràpida\nBarres de petons de mantega de cacauet\nAmanida Red Hot\n* 400 ml de nata doble\n* 0,5 culleradetes de pols de bitxo\n* 0,5 culleradetes de canyella mòlta\n* 1 ratlladura de taronja ratllada\n* 400 g de xocolata negra, 70% de sòlids de cacau trossejats a trossos petits\n* 100 ml de cava o vi escumós\n1. Col·loqueu la nata, el bitxo, la canyella i la ratlladura de taronja en una cassola i porteu-ho a ebullició, remenant sovint. Trieu la cassola que contingui còmodament tots els ingredients i amb dissipador de calor o base de fons gruixut.\n2. Batre bé afegint la xocolata negra fins que quedi suau i brillant. Afegiu-hi també el xampany i barregeu-ho bé.\n3. Aboqueu-ho en un bol de servir decoratiu i col·loqueu-lo sobre un plat gran o una safata rodona. Si teniu contenidors en forma de cor, utilitzeu-los també.\n4. Decora segons el contingut del teu cor abans de servir. Per exemple, podeu enfilar una selecció de brownies (tallats a daus de 2 cm), maduixes, malvaviscos, mini-magdalenes i un assortiment de fruites de colors (kiwis, pinya o papaia) a broquetes o barres de còctel. Col·loqueu aquestes broquetes de fruites al voltant de l’olla de fondue; per obtenir una floració addicional, espolseu-les amb pètals de rosa per decorar-les. Sigues creatiu i dóna els teus propis tocs personals.\n* 140 g de sucre vainilla\n* 3 ous sencers, separats, més 3 rovells d’ou addicionals\n* 1 cullerada de cacau en pols\n* 200 ml de nata doble\n* 85 g de mantega sense sal, tallada a daus\n* 225 g de xocolata negra trencada a trossos\n* 1 cullerada d’armagnac\n* 125 ml de nata doble, lleugerament batuda\n* 50 g de xocolata negra, ratllada\n1. Poseu 55 g de sucre, els 6 rovells d’ou, el cacau en pols i la nata en un bol i col·loqueu el bol sobre un cassó amb aigua a foc lent.\n2. Batre la barreja contínuament fins que espesseixi prou per cobrir la part posterior d’una cullera de fusta.\n3. Traieu-ho del foc i afegiu-hi la mantega i els trossos de xocolata, una mica a la vegada, batent fins que es fonguin i s’incorporin completament.\n4. Incorporeu l’armagnac.\n5. Batre les clares a punt d’escuma. Afegiu el sucre restant una mica a la vegada i continueu batent fins que la mescla quedi espessa i brillant i sigui semblant a una merenga.\n6. Plegar la merenga lleugerament però bé a la barreja de xocolata.\n7. Col·loqueu la barreja en un bol gran per servir o gots individuals i poseu-la a la nevera fins que quedi.\n8. Decoreu-ho amb un remolí de nata muntada i una mica de xocolata ratllada.\n* 1½ tasses de sucre\n* ½ tassa de cacau\n* 1½ culleradetes de bicarbonat de sodi\n* 2 tasses de farina\n* ¾ culleradeta de sal\n* 1½ culleradetes de vainilla\n* ¾ tassa d’oli vegetal\n* 1½ tasses d'aigua\n* 1½ culleradetes de vinagre\n1. Preescalfeu el forn a 350 graus.\n2. En una paella sense greixar de 9 x 13, sí sense greixar, tamiseu tots els ingredients secs.\n3. Afegiu els líquids i remeneu-ho fins que quedi homogeni.\n4. Coure al forn durant 25 minuts.\n5. Gelat amb el vostre glacejat preferit, el pastís és extremadament humit, de manera que cal tenir cura de no esquinçar la part superior del pastís.\n* ¾ tassa de sucre\n* 1 (12 unces) hòsties de xocolata\n* ½ tassa de llet\n* 1 culleradeta de gelatina sense sabor\n* 2 cullerades de sucre\n* 1 tassa de crema de llet\n* 4 clares d'ou grans\n* 8 unces de xocolata amb llet, picada finament\n* 7 cullerades de mantega sense sal, fosa\nCol·loqueu les neules de xocolata al bol d’un robot de cuina i polseu-les fins que quedin ben triturades.\nTraslladeu-ho a un bol.\nAfegir la mantega fosa i remenar fins que quedi ben combinada.\nPremeu cap a la meitat inferior i inferior dels costats d'una paella amb forma de moll de 8 '.\nTapeu la cassola amb paper plàstic i poseu-la a la nevera durant 30 minuts.\nAboqueu la llet en un bol petit.\nEscampeu la gelatina sobre la llet i deixeu-la estovar durant 5 minuts.\nCol·loqueu la nata i 2 cullerades de sucre en una cassola petita i porteu-ho a ebullició, remenant per dissoldre el sucre.\nAfegiu la barreja de gelatina, remeneu-ho per combinar-ho.\nAfegir la xocolata i la vainilla, tapar i deixar reposar durant 3 minuts.\nRemeneu-ho fins que quedi ben combinat.\nPasseu la barreja per un colador fi a l’escorça de galetes preparada.\nTorneu a posar l’escorça plena a la nevera durant 6 hores o durant la nit.\nCol·loqueu les clares i la ¾ tassa de sucre restant al bol resistent al calor d’una batedora elèctrica i col·loqueu-les sobre una paella amb aigua a foc lent.\nRemeneu-ho constantment fins que les clares d’ou siguin calentes al tacte i el sucre estigui completament dissolt, aproximadament tres minuts.\nCol·loqueu el bol a la batedora i utilitzeu l'accessori de la batedora per batre les clares a mitjanes fins que es formin pics tous, uns 3 minuts.\nAugmenteu la velocitat al màxim i bateu fins que sigui rígid i brillant, però no sec, aproximadament 1 minut i mig.\nTraieu el pastís de la nevera.\nAmb una espàtula de goma, deixeu caure la merenga per sobre, aixecant-la per crear cims alts.\nUtilitzeu un bufador de cuina per daurar la part superior dels cims de la merenga o col·locar-la sota un pollastre, observant amb compte que es daurarà ràpidament.\nRefredar el pastís a la nevera i servir fred.\nAquest pastís es conservarà a la nevera durant 2 dies.\nUna galeta de xocolata molt fosca i rica per al veritable chocoholic. Aquesta recepta utilitza relativament poca farina, donant lloc a galetes denses i semblants a fudge. Aquestes galetes es conserven bé al congelador (però és possible que tingueu dificultats a l’espera que es descongelin abans de menjar-les).\n* 2 cullerades de cacau en pols sense sucre\n* 1 tassa de xips de xocolata semidulces\n* 6 cullerades de mantega\n* 1½ culleradetes d'extracte de vainilla\n* 1 tassa de sucre blanc\n* ¼ culleradeta de pols de coure\n* ¼ culleradeta de sal\n* 4 (1 unça) quadrats de xocolata sense sucre, trossejats\n* ½ tassa de farina universal\nAl microones o en un bol metàl·lic sobre una paella d’aigua a foc lent, fon la xocolata sense sucre, 1 tassa de xips de xocolata i la mantega remenant de tant en tant fins que quedi homogènia. Retirar del foc i reservar per refredar. En un bol gran, batre els ous i el sucre fins que quedin espessos i pàl·lids, aproximadament 2 minuts. Incorporeu la barreja de vainilla i la xocolata fins que quedi ben barrejada. Combineu la farina, el cacau, la pols de coure i la sal, incorporeu-los a la barreja de xocolata. Incorporeu-hi la resta de tasses de xocolata. Tapeu la massa i refredeu-la almenys durant una hora o durant la nit.\nPreescalfeu el forn a 175 graus C (350 graus F). Enrotlleu la massa refrigerada en boles d'1 polzada. Col·loqueu-los sobre fulls de galetes sense greixar perquè quedin 2 polzades de distància.\nEnfornem de 9 a 11 minuts al forn preescalfat. Deixeu refredar les galetes al forn durant 5 minuts abans de treure-les a una reixeta per refredar-les completament.\nPostres, baixos en greixos\n1 clara d'ou gran batuda\n1/3 c Xarop de blat de moro fosc\n1/4 ts de vainilla\n2 tb de farina sense blanquejar\n1/8 ts de pols de coure\n1/4 c de pecanes picades\n1 x sucre en pols\nPreparació: En una tassa de 15 unces de flam de microones, la mantega o la margarina, al descobert, amb una potència del 100% durant 30 a 40 segons o fins que es fongui. Gireu la mantega a la tassa de flam, recobrint els laterals i el fons. Aboqueu l'excés de mantega de la tassa de flam a l'ou batut. Incorporeu el xarop de blat de moro fosc i la vainilla. Remeneu la farina i la pols de coure. Incorporeu la barreja de farina a la barreja d’ous. Incorporeu-hi suaument els pecans picats. Aboqueu la barreja de pacanes a la tassa de flam amb mantega de 15 unces. Microones, al descobert, amb una potència del 50% durant 3 a 4 minuts o fins que la barreja de pacanes estigui acabada de girar, girant la tassa de flam mig torn cada minut. Tamiseu una mica de sucre en pols al damunt. Serviu-ho calent amb crema lleugera, si es desitja.\nPastissos de merengue amb maduixes\n1/2 ts Pols de coure\n1/8 ts de sal\n1 ts de vinagre\n1 ts d’aigua\n1 de maduixes fresques a rodanxes\nTamiseu el sucre amb la pols de coure i sal. Combineu les clares, la vainilla, el vinagre i l’aigua. Afegiu la barreja de sucre, 1/2 culleradeta a la vegada, a les clares, alternant amb unes gotes de líquid, batent constantment. Quan estigui tot combinat, continueu batent diversos minuts. Col·loqueu cullerades grans sobre el paper de forn i doneu forma a tasses poc profundes. Coure al forn a 225 graus F. durant 45 minuts a 1 hora. Traieu els merengues del full ràpidament i refredeu-los a la reixa. Ompliu amb les maduixes.\nPostres ràpids de panses per Sant Valentí\n1 c de sucre blanc\n2 ts de bicarbonat de sodi\n1 pn de sal\n1 c panses\nCombineu el sucre, la farina, el bicarbonat de sodi i la sal. Barregeu bé incorporeu-hi les panses i la llet. Poseu-ho en una paella untada de 8'x11 'i coureu-ho a 350 graus durant 30-35 minuts.\nPetons de Sant Valentí amb mantega de cacauet\n1/2 c de mantega de cacauet cremosa\n1/4 c de mantega o margarina\n1 c de sucre moreno clar, envasat\n2/3 c de farina per a tots els usos sense tamisar\n1 c de cacauets salats picats\n16 petons de xocolata, sense embolicar\nCremeu la mantega de cacauet, la mantega i el sucre morè al bol de la batedora fins que quedi esponjós. Afegir els ous i batre bé la vainilla. Incorporeu-hi la farina, incorporeu-hi 3/4 tassa de cacauets picats. Esteneu-ho uniformement en una paella quadrada greixada de 9x9x2 polzades. Espolvoreu amb la resta de cacauets. Coure-ho a 350 F. durant 25 o 30 minuts o fins que estigui lleugerament daurat. Traieu del forn immediatament premeu petons de xocolata a la part superior deixant espai per tallar les barres en quadrats. Refredar completament retirar de la paella.\nAmanida de Sant Valentí Red Hot\n6 oz de cirera gelatina (2 paquets)\n4 oz de caramel Red Hots\n3 c Aigua bullint\nPinya de 20 oz, triturada, sense escórrer\n2 c Salsa de poma\nDissoleu les gelatines i la canyella vermelles en aigua bullent reservades i deixeu-les refredar fins a temperatura ambient Quan la gelatina es refredi, afegiu-hi pinya i salsa de pomes. Aboqueu-lo en un motlle de 8 tasses amb oli. Refredeu-vos abans de servir.


Dinars de Nadal. Parlem?\nOpinió Dinars de Nadal. Parlem?\nOpinió 17/12/2018 00:41\nHe de dir d’entrada que estic en contra dels dinars i sopars familiars de Nadal. Que em diguin quin dia he de trobar-me amb les persones que estimo o intercanviar regals amb elles em sembla una imposició absurda i que interfereix en la meva llibertat i autonomia. Però, en fi, d’això ja en parlarem un altre dia.\nEl que vull comentar avui és que reconec que l’any passat em vaig equivocar en parlar d’aquestes trobades nadalenques de familiars i amics. Aleshores, per estalviar-nos disgustos i discussions, vaig proposar que hi participéssim amb uns auriculars connectats al mòbil i escoltant música. Que diguéssim que sí amb el cap a tothom que se’ns adrecés i que ens féssim fonedissos com més aviat, millor.\nNo em veig en cor de proposar la mateixa estratègia, aquest any. Evitar les discussions no resol res. M’he trobat massa gent aquests dies que em diuen que han pactat amb la família que en aquestes trobades es parli de tot menys del ‘tema’. I me n’adono que és el pitjor que podem fer. És donar per perduda la batalla del diàleg, de l’acord, del pacte, de l’acostament de posicions. I no ens podem permetre aquest luxe. No al límit a què han arribat les coses.\nBen al contrari, ens hem d’imposar que aquest Nadal a tots els dinars, sopars i festes, familiars o d’empresa, hem de parlar del ‘tema’. i hem de saber fer-ho com a persones civilitzades. No podem demanar als nostres governants que busquin una sortida al cul-de-sac en què es troba la nostra societat i nosaltres mirar-nos-ho des de fora estant.\nIntueixo que en aquests debats amb el cava i els torrons per enmig hi haurà persones més intransigents que d’altres. Però estic segur que la majoria posarà pau i intentarà buscar una conclusió constructiva de les idees i reflexions que es posin sobre la taula. Només recomanaria que es fixés un timing determinat per aquest debat i unes normes de funcionament perquè tothom hi pugui dir la seva. Per exemple, el més jove podria obrir la conversa i tancar-la l’avi, l’àvia o el més vell dels presents.\nI després parlar de futbol, de les tendències sexuals dels més joves o dels que s’han mort o emmalaltit durant el darrer any. Hi ha vida durant i després el procés. No la malgastem donant-nos l’esquena els uns als altres.\nConcentracions sense banderes pel diàleg\nindependència federalisme nadal autonomia procés Familiars\nLa síndica de Lleida veu “injustificat” i "desproporcionat" el confinament del Segrià


Lleida, la meua ciutat\nActualitzada 24/01/2020 a les 10:07\n© Una imatge d'arxiu d'un ple de la Paeria de Lleida\nUn nou projecte s’està perfilant a Lleida, la meua ciutat. Una tasca que el nou ajuntament ha d’encarrilar per poder encaixar noves peces i altres que ja estaven ben consolidades i seguir amb elles, si continuen sent d’interès per a tots els lleidatans.\nSón molts anys els que l’anterior govern de la Paeria va governar, en què la meua ciutat va créixer i es va desenvolupar positivament en tots els aspectes. Això és un mèrit que no s’ha d’ocultar, sinó agrair a l’antic consistori, tot i que últimament la seua tasca, lamentablement i sota la meua modesta opinió, va anar decaient molt en il·lusió i motivació amb els deures més importants que tenien amb la meua ciutat. Espero que els nous gestors donin un nou impuls positiu i creatiu a la nostra estimada urbs, ja que hi ha molt a fer i, sobretot, que intentin que Lleida no sigui una ciutat bruta, que ho és; que els arbres plantats es respectin i no morin per falta de manteniment; que les voreres i el seu paviment no estiguin deteriorades i trencades; que no hi hagi cap carrer que no estigui ben il·luminat, i que promoguin tasques socials i humanitàries. Hi ha tantes coses per arreglar i resoldre, que la veritat és que no cabrien en aquest escrit.\nPer això, cal tenir un consistori en què es respectin mútuament entre ells, on les seues legítimes propostes siguin coherents amb les seues idees de partit, però que al final, que és el que més importa, deixin un bon funcionament de la ciutat. Segurament els ciutadans els ho agrairan en les pròximes eleccions. Que sàpiguen que el poble és sobirà i que mai no s’equivoca. Només cal que els nous governants siguin més a prop del ciutadà, i que puguin, obligació clara i fidel, aconseguir una bona tasca constructiva en les seues obligacions amb tots els ciutadans.\nI, per finalitzar, vull deixar aquesta interessant cita de l’historiador i polític anglès Thomas Babington que diu: “El millor govern és el que desitja fer feliç el poble i sap com aconseguir-ho.”


Palamós estrena la primera residència mediterrània per gent gran • Ràdio Capital de l'Empordà\nPalamós estrena la primera residència mediterrània per gent gran\nSegons apunta Diari de Girona, a partir d’aquest juny, s’obrirà una nova residència i centre de dia de gent gran al cor de Palamós, la “Palamós Mar, residència mediterrània”.\nAquesta s’ubicarà al nº 8 del carrer President Macià i tindrà una capacitat de 44 residents amb qualsevol grau de dependència i permetrà fer-hi diversos tipus d’estades: permanents, temporals, caps de setmana, de vacances… Amb 2000 metres quadrats i 4 plantes, es calcula que es donarà feina a 35 persones aproximadament.\nPel que fa al funcionament de l’edifici com a centre de dia, les places seran subvencionades i gestionades per la Generalitat, i amb aquesta nova residència es permetrà descongestionar les llistes d’espera de geriàtrics de les comarques de Girona i oferirà un nou espai de recuperació per persones dependents.\nLa directora del projecte, Sandra Medina, ha explicat al mitjà citat que la nova residència permet desenvolupar un model de convivència que fomenta l’autonomia a partir de l’envelliment actiu, la interacció amb la vida comunitària del poble i l’ús del mar com a espai terapèutic.\nArticle anteriorL’oficina de turisme de Santa Cristina rep el distintiu SICTED\nArticle següentSant Feliu de Guíxols aprova un pla de contingència d’1,2 MEUR per fer front a la pandèmia\nAnònim 31 de maig de 2021\tAt\t17:30\nA donde está esto dímelo\nAnònim 31 de maig de 2021\tAt\t19:12\nAl número 8 del carrer president Maciá de palamos\nAnònim 31 de maig de 2021\tAt\t20:00\nAngels Bou Gracias a tu


100 Trobaries més glaçades per a grups juvenils - Església\nPrincipal Església 100 Trobaries més glaçades per a grups juvenils\nEl grup juvenil ha de ser un lloc on els adolescents es puguin conèixer i sentir-se còmodes. No perdeu el temps amb introduccions incòmodes: algunes d’aquestes preferiríeu que els trencaglaços facin riure al vostre grup juvenil en un tres i no res.\nDues males opcions\nPrefereixes renunciar al cafè o al refresc la resta de la teva vida?\nPreferiu treballar el vostre treball de somni amb prou feines diners o el pitjor treball de la història per mil milions de dòlars?\nPreferiu quedar-vos atrapats en una illa deserta o no estar mai sols la resta de la vostra vida?\nPrefereixes menjar només carn o només verdures?\nPrefereixes viure en una caseta d’arbres o sota terra?\nPrefereixes sempre olorar a ous podrits o estar sempre suat?\nPrefereixes menjar un bitxo o deixar-te picar per una medusa?\nPrefereixes caminar per tot arreu o conduir per tot arreu?\nPrefereixes menjar tots els teus aliments freds o gelats?\nPrefereixes menjar bon menjar amb una persona que no t’agradi o menjar malament amb una persona que t’agradi?\nPrefereixes un pneumàtic destrossat o dormir massa?\nPrefereixes viatjar a la graduació o arruïnar accidentalment la festa d'aniversari sorpresa d'algú?\nPrefereixes menjar cada dia el teu menjar menys preferit o estudiar cada dia el teu tema menys preferit?\nPreferiríeu substituir el vostre xampú per apòsit de ranxo o substituir el vostre desodorant per alls?\nPrefereixes no tenir electricitat o no tenir fontaneria interior?\nPrefereixes no tornar a llegir un llibre o no escoltar mai més música?\nPreferiu anar a la presó per un delicte que no vau cometre o enviar algú altre a la presó per un delicte que no va cometre?\nPrefereixes menjar alguna cosa súper picant o súper àcid?\nPrefereixes sempre tossir o esternudar sempre?\nPrefereixes que el teu germà posi el nom del teu primer bebè o que la teva àvia o tia t’anomeni el teu primer bebè?\nDues bones opcions\nPrefereixes veure un concert amb la teva banda favorita o un joc amb el teu equip esportiu preferit?\nPrefereixes escriure una novel·la més venuda o dirigir una pel·lícula d’èxit?\nPrefereixes ser un atleta amb talent o un artista amb talent?\nPrefereixes parlar el mateix idioma que el teu gos o ser capaç de pujar als arbres com un esquirol?\nPrefereixes conèixer Oprah o Ellen?\nPreferiríeu tocar un instrument o ballar?\nPreferiu no tornar a seure més al trànsit o no tornar a esperar mai més a la cua?\nPreferiu tenir una memòria fotogràfica o tenir les millors habilitats socials de tots els temps?\nPrefereixes guanyar la loteria o guanyar la loteria el teu millor amic?\nPrefereixes guanyar diners pel teu treball o guanyar un premi de prestigi?\nPreferiu tenir vestits il·limitats o menjar il·limitat (tots dos són exclusius per a vosaltres i no se’ls permet compartir)?\nPreferiu practicar busseig o parapent?\nPreferiu ser un amfitrió de programes de televisió o una estrella de programes de televisió?\nPrefereixes tenir un nadó mico o un nadó foque?\nPrefereixes fer excursions o anar a la piscina?\nPrefereixes veure la sortida o la posta de sol?\nPrefereixes anar a la universitat dels teus somnis o aconseguir la feina dels teus somnis?\nPrefereixes tenir un jardí de flors o un hort?\nPrefereixes tenir estil dels anys 80 o dels anys 70 (has de viure en l'actualitat)?\nPrefereixes casar-te amb el teu amor de celebritats de la vida real o casar-te amb un amor de ficció (televisió o llibre)?\nPrefereixes conduir un camió enorme o un petit cotxe intel·ligent?\nPreferiu viure a la ciutat de Nova York o en una granja a vint quilòmetres d’algú altre?\nPrefereixes treballar a altes hores de la nit o a primera hora del matí?\nPrefereixes tenir un casament enorme però poc elegant o un casament petit però molt elegant?\nPreferiu menjar fora de casa per cada menjar o tenir un xef personal a casa vostra?\nPreferiríeu viure en una casa enorme (però pudent) o en un apartament petit (però amb bona olor)?\nPrefereixes quedar-te calb als 25 anys o tenir els cabells fins als genolls la resta de la teva vida?\nPreferiu viatjar exclusivament en avió o viatjar exclusivament en tren?\nPrefereixes treballar a la planta superior d’un gratacels o treballar al soterrani?\nPreferiu viure en algun lloc on va nevar tot l'any o on va fer noranta graus durant tot l'any?\nPreferiu fer alguna cosa relacionada amb STEM o alguna cosa relacionada amb les humanitats?\nPrefereixes tenir tots els fills masculins o totes les dones?\nPrefereixes tenir molts amics molt propers o només un dels millors amics?\nPrefereixes ser famós per una feina que no t’agrada o fer una feina que t’agrada però que mai no ets famosa?\nPrefereixes viure a la platja o a la muntanya?\nPreferiu ser un culturista o un jugador de golf professional?\nPrefereixes guanyar un Oscar o un Grammy?\nPreferiu viatjar tot el temps o romandre a la mateixa ciutat tot el temps?\nPrefereixes tenir nens intel·ligents o nens divertits?\nPrefereixes viure lluny de la teva família o al costat mateix de la teva família?\nCultura popular i Internet\nPreferiu suprimir el vostre Instagram o el vostre Snapchat?\nPrefereixes escoltar només una cançó per a la resta de la teva vida (però pots triar la cançó) o escoltar només la música que els agrada als teus pares la resta de la teva vida?\nPrefereixes viure als anys noranta o viure avui?\nPrefereixes veure comèdies o drames?\nPrefereixes ser els millors amics d’una celebritat o ser tu mateix una celebritat?\nPreferiu estar en un programa de televisió de realitat o produir un programa de televisió de realitat?\nPreferiu renunciar al vostre telèfon o al vostre ordinador?\nPrefereixes ser famós per Twitter o famós per Instagram?\nPrefereixes ser l’estrella del teu programa de televisió preferit o ser membre de la teva banda favorita?\nPrefereixes treballar a Disney World o Harry Potter World?\nPrefereixes saber que la teva pel·lícula preferida és real o que el teu llibre preferit és real?\nPreferiu menjar un menjar fet per un xef famós o aconseguir un vestit dissenyat per un estilista famós?\nPrefereixes organitzar el teu propi espectacle nocturn o el teu propi programa matinal?\nPrefereixes anar a la Gala Met o als Oscars?\nPreferiríeu viure a Los Angeles o Nova York?\nPreferiríeu explicar acudits a un còmic famós o haver de cantar davant d’un cantant famós?\nPreferiríeu explicar com funciona la Wi-Fi a un viatger en el temps o haureu d’explicar el funcionament de les xarxes socials a un viatger en el temps?\nPrefereixes escriure la cançó de l’estiu o assistir a un casament reial?\nPrefereixes que tota la teva família sigui famosa o que el teu millor amic sigui famós?\nPreferiu avergonyir-vos davant de la vostra celebritat favorita o no conèixer-los mai?\nPreferiu ser president de classe o vicepresident de classe?\nPreferiu formar part d’un equip esportiu o participar en el teatre?\nPrefereixes prendre totes les teves assignatures optatives un dia de la setmana o repartir-les al llarg de la setmana?\nPrefereixes tenir un professor increïble que no t’agradi o un mal professor que t’agradi?\nPrefereixes agafar l’autobús o anar a peu a l’escola?\nPreferiu portar el dinar o dinar a l’escola?\nPreferiu presentar-vos davant de tota la classe o presentar-vos davant del vostre professor?\nPrefereixes escriure el diari de la teva escola o donar-los anuncis?\nPrefereixes ser professor o ser director?\nPrefereixes treballar a temps complet o anar a l’escola a temps complet?\nPrefereixes portar pijama a l’escola o un vestit a l’escola (ningú més porta el mateix)?\nPrefereixes portar els colors de l’escola cada dia o portar uniforme a l’escola?\nPrefereixes ensenyar la teva assignatura preferida o dirigir el teu club favorit?\nPrefereixes fer dues hores de tasques fàcils o 30 minuts de tasques difícils?\nPrefereixes menjar un període extra llarg de dinar o tornar a tenir un descans?\nPrefereixes fer una presentació terrible a la teva classe, però aconseguir una A o donar un bon treball en silenci, però aconseguir una F?\nPreferiu tenir una setmana de descans cada mes, però sense estiu, o seguir amb un horari escolar regular?\nPrefereixes que els teus pares passin un dia escolar amb tu o vinguin a treballar un dia amb els teus pares?\nPrefereixes seure al costat d’un nen que fa mala olor o d’un nen que parli prou fort per tenir problemes?\nPrefereixes fer una classe que estimes amb un professor que odies o una classe que odies amb un professor que estimes?\nAlguns d'aquests esbojarrats, preferiríeu que les vostres preguntes trencaran el gel del vostre grup juvenil!\n20 exercicis de formació d'equips per a joves\n50 preguntes sobre temes bíblics per a grups de joves\nObteniu el botó Veure imatge a la cerca d'imatges de Google\njocs divertits per a l'escola de diumenge


El secret més ben guardat dins de la Xbox One X es desvetlla | actualitat gadget\nMoltes companyies opten per amagar el que es coneix com ous de pasqua dins els videojocs que desenvolupen, no sol ser difícil trobar-los, però de vegades són un veritable mite. Cada vegada són més els fabricants de maquinari que també s'estan sumant a aquesta moda, L'últim és Microsoft i la seva Xbox One S.\nLa companyia de Redmond ha amagat un petit secret a les entranyes de la que és fins ara la consola més potent de mercat, però sempre hi ha algun YouTuber disposat a especejar aquest tipus de productes per satisfer així el morbo de centenars de milers d'usuaris de YouTube . Anem a veure en què consisteix aquest easter egg que la companyia de Microsoft ha amagat a la Xbox One X.\nMolts amants de la història de Xbox saben bé el que és Master Chief, tant és així que l'equip de UnoCero al seu canal de YouTube ens ho ha ensenyat de ben a prop. Per veure-ho, però, anem a haver de desfer-nos de la garantia, ja que anem a haver d'accedir a la placa de circuits de la Xbox One X si volem observar aquest Màster Chief muntant a lloms d'un escorpí (un clar gest de complicitat a Project Scorpio) Que han decidit gravar a la placa.\nNo és l'única sorpresa, com bé sabeu la Xbox One X munta ni més ni menys que 12 GB de memòria RAM DDR5 i una GPU a 6 teraflops. La consola capa de moure jocs a resolució 4K ia 60 FPS ha estat despullada del tot, tant que li hem vist a el personatge de Halo. Nintendo per la seva banda també ha amagat diversos detalls d'aquesta mida com frases en el codi de la NES Classic Mini i serigrafies en els comandaments de la Nintendo Switch, sembla cosa a la qual les companyies es van sumant més, està clar, els atorga alguna que altra portada en els mitjans.\nRuta completa cap a l'article: actualitat gadget » General » El secret més ben guardat dins de la Xbox One X es desvetlla\nJa es pot descarregar la Demo de Gran Turisme Sport i aquests són els seus cotxes


18/09/2019 - 19:46h\nInici > Cultura i Festes\nEls patges dels Ries d'Orient seran demà diumenge al Campus de la Rectoria per rebre les cartes dels infants.\nLa comissió de Reis us comunica que el diumenge dia 31 de desembre, d'11.30 a 13 hores, hi haurà tres patges de Ses Majestats Els Reis d'Orient al Campus de la Rectoria que recolliran les cartes de tots els nens i nenes del poble, fins a 9 anys, i els donaran un petit obsequi (en cas de mal temps els trobareu a la Casa de Cultura).\n41a CAVALCADA DE REIS\n05- 01- 2018\nTambé us fem saber que el dijous 4 de gener, de 20 a 22 hores, estarà oberta la Casa de Cultura perquè tots els que vulgueu portar-hi les joguines pugueu fer-ho. Aquestes joguines seran lliurades pels Reis casa per casa.\nPer facilitar la tasca d'aquesta organització, agrairem que tots els regals que s'hagin de repartir als domicilis siguin entregats únicament aquest dia 4 (no s'acceptaran paquets altres dies), que estiguin ben embolicats i amb l'adreça ben clara del lloc on caldrà lliurar-los i el nom de l'infant/s.\nFinalment, volem informar-vos que Ses Majestats arribaran el divendres dia 5 de gener de 2018 a les 19:00 hores. Els tres Reis faran el següent recorregut: baixaran per l’Avinguda d’Osona i pujaran pel Carrer Major. A la Plaça de l’Església el Rei Melcior llegirà el discurs. En acabar, tots anirem cap al Pessebre Vivent on SSMM faran l'adoració. Els tres Reis d'Orient donaran la xocolata blanca, la coca i la regalèssia als nens i nenes a la sortida del pessebre.\nA continuació es començaran a repartir les joguines a les cases que ho hagin sol•licitat, tenint com a punt d'inici la Plaça Nova i com a punt final el Carrer Nou.\nGRÀCIES PER LA VOSTRA COL•LABORACIÓ I MOLT BONES FESTES A TOTS!!!\nAtentament, LA COMISSIÓ\nNota: Anem molt mancats de persones per la Cavalcada. Us animem a participar-hi, encoratgem tant a joves com a adults a formar-hi part. Tots aquells que vulgueu participar-hi envieu un whatsapp al mòbil del Punt Jove al 681344989 (Lorena) o a les xarxes socials del Punt Jove.\nAgrairem que no hi hagi cotxes aparcats als carrers i places per on passa la Cavalcada (Avinguda d’Osona, Carrer Major, Avinguda Catalunya, Benestar, Plaça de l’Església i Carrer de Baix), ja que hi ha de passar la carrossa reial.\nDarrera modificació: 30-12-17 a les 16:55\nCAVALCADA DE REIS I PESSEBRE VIVENT


Home Política La Fiscalia del Gobierno del Diálogo tracta aquests 3 presos polítics de malalts mentals\nEls centres penitenciaris de Catalunya van atorgar permisos penitenciaris als presos polítics en virtut de l'article 100.2 del Reglament Penitenciari. Es tracta d'un segon grau que els permet treballar fora del recinte i tornar-hi a dormir. La Fiscalia però s'hi oposa i considera que s'està duent a terme un tercer grau "encobert".\n9 de juliol de 2020 (15:22 CET)\nEn el cas de Jordi Cuixart, Jordi Sànchez i Raül Romeva, la Fiscalia considera que les sortides són "prematures", "injustificades" i "improcedents". Consideren que cap dels tres no ha assumit els suposats delictes ni s’ha penedit d'aquells fets del 2017.\nQuant a Raül Romeva, el fiscal diu que el fet que tingui estudis universitaris i experiència laboral fa necessari un "tractament" per fer-li entendre que la independència de Catalunya "s’ha de defensar dins del marc legal que estableix la constitució espanyola".\nPel que fa a Sànchez, el Fiscal critica que digui que es vol desvincular de l’activisme polític però alhora presideixi la Crida Nacional per la República, que vol assolir la independència de Catalunya. A més, li recrimina algunes declaracions públiques. Aquesta és la Fiscalia del Gobierno del Diálogo, aquell Gobierno que va prometre a ERC diálogo i els republicans s'ho van creure.\nQuant a Cuixart, el Ministerio Público insisteix que el president d'Òmnium té ‘importants distorsions cognitives’ ja que no assumieix que les seves accions van ser ‘delictives’.


Els músics d’ACUDAM transmeten els valors de respecte i diversitat a l’escola Mare de Déu de l’Horta d’Ivars – Mollerussa Televisió\nEls músics d’ACUDAM transmeten els valors de respecte i diversitat a l’escola Mare de Déu de l’Horta d’Ivars\n2, març, 2019\nEls alumes de primària de l’Escola Mare de Déu de l’Horta, d’Ivars d’Urgell, reben un gomet quadrat, un de redó i finalment una estrella mentre travessen l’anomenada “porta de la vida”. Aquesta porta, podrà canviar la seva forma a redona o quadrada, i només permetrà el pas a través d’ella a qui dugui el gomet que és igual a la seva forma.\nAquest és l’inici de l’obra “Per l’instrument més important de l’orquestra”, un contacontes interpretat pel grup de música “Equipo Ja”, format per persones que treballen a l’ACUDAM. Un projecte musical que pretén conscienciar als més joves sobre la diversitat i el respecte, i al mateix temps, demostrar les capacitats del seus membres.\nPosteriorment, el conte fa vibrar als més petits amb la interpretació de diferents cançons de renom per part dels 9 membres que formen el grup actualment. El qual, ja s’ha deixat sentir en escoles, instituts, universitats, un casal per a gent gran i compta amb una col·laboració amb l’Orfeó Lleidatà.\nD’aquesta manera, els alumnes descobreixen a través de la música que la manera d’incloure la forma quadrada i rodona en el mateix espai, consisteix en apartar la porta amb l’ajuda de l’estrella.\nPer aquest motiu, un cop finalitza l’actuació, tothom ja pot travessar de nou la porta indiferentment si duu un gomet quadrat o rodó.


Universitat i investigació - Revista Mètode\nPossiblement la diferència més notable entre les nostres universitats i les anglosaxones és la importància que s’hi presta a la investigació. Mentre que aquestes són vistes com a centres d’investigació, dubte sincerament que els nostres conciutadans qualifiquen com a tals les nostres universitats. Segurament diran que són llocs de formació i transmissió del coneixement, incidint així en la seua labor docent, però més difícilment les qualificarien de centres d’investigació. I tanmateix són, juntament amb el CSIC, els principals centres de recerca (i per desgràcia també pràcticament els únics) del país.\nAixò no obstant, la LOU, en el seu títol VII, estableix que la investigació constitueix una funció essencial de les universitats i que és un dret i un deure del seu personal docent i investigador. Però, desgraciadament, com passa amb molts drets més, per desenvolupar-los no hi ha prou que aparega escrit en la llei, tot i que això siga imprescindible. La comunitat universitària sent que el suport i el reconeixement de la labor investigadora és una de les grans assignatures pendents d’aquest país. Fa quasi quatre anys vèiem amb il·lusió la creació del Ministeri de Ciència i Tecnologia, que desafortunadament no ha arribat a complir les expectatives que s’hi van abocar. Per ell han passat tres ministres (ni més ni menys, dada ja significativa) no precisament familiaritzats amb la investigació científica, els seus procediments i usos. Això ha produït clamorosos errors en la gestió dels fons d’investigació: partides que es queden sense executar, joves del Programa Ramón y Cajal amb retards de mesos en la seua incorporació als centres i la percepció dels seus salaris, convocatòries milionàries d’infraestructura que es resolen en una setmana, projectes d’investigació amb becaris, tècnics i experiments al seu càrrec els fons dels quals arriben tard, etc. Cal trobar estructures i fórmules de gestió dels fons d’investigació que siguen més àgils i que s’adapten més a la realitat de funcionament dels equips i projectes, basats en la flexibilitat, la confiança i l’obtenció de resultats.\nEl mal endèmic del nostre país és que, a hores d’ara, el pressupost dedicat a recerca i desenvolupament representa el 0,96% del PIB (incloent-hi les despeses corresponents a Defensa) i que l’objectiu per al 2007, al final del Pla Nacional d’R+D recentment aprovat, és arribar a l’1,4%, quan els nostres competidors naturals superen i fins i tot doblen ja aquesta quantitat. Segons les dades de l’INE, el nombre d’investigadors per cada mil habitants era de 4,4 l’any 2001, i el nombre de personal dedicat a R+D, és a dir, afegint-hi tècnics de laboratori, personal de suport, etc., era de 6,9 per mil aquell mateix any, quantitats novament molt inferiors a les dels nostres veïns europeus, per no citar els nord-americans i japonesos. Alhora, això sí, estem per damunt de la mitjana dels nostres col·legues en el nombre d’hores de classe impartides pel professorat universitari. Tot això mostra, com assenyalava adés, en què es posa l’accent i quina és la concepció de la universitat que se sustenta.\nNecessitem més recursos, materials i també humans, en investigació. No per coneguda aquesta frase és menys certa. En la competitiva cursa de la investigació, perquè es tracta d’un món extraordinàriament competitiu, partim amb un clar desavantatge enfront dels nostres col·legues europeus. I la qüestió més sorprenent és que, a pesar d’això, la recerca científica a Espanya ha experimentat un desenvolupament espectacular en els darrers vint anys gràcies a un esforç col·lectiu molt important. Un esforç que el Ministeri d’Educació, Ciència i Esports té ara l’oportunitat de reconèixer i de regular en el Reial Decret de Professorat Universitari que prepara, tot i que l’esborrany del qual ja està produint decepcions a aquest respecte.\nLes universitats necessiten urgentment plans de xoc per a la incorporació de joves investigadors en les seues plantilles i per a modernitzar i equipar les seues infraestructures. I en molts casos estan fent esforços titànics per aconseguir-ho, acudint a totes les convocatòries que poden. Però no s’ha d’oblidar que la majoria (programa Ramón y Cajal, tècnics de suport, fons Feder, etc.) exigeixen el cofinançament per part de les universitats, que van veient així compromeses les seues exigües economies sense que hi haja un increment corresponent en els seus pressupostos. Podem pintar-ho del color que voldrem, però no per això el problema deixa de ser el que assenyalen les dades objectives: no hi ha prou amb distribuir, cal fer una aportació addicional en mitjans i recursos humans a la recerca.\nLes universitats han de fer també un esforç per motivar i exigir el compliment del deure d’investigar dels seus professors. Desgraciadament és cert que un sector dels membres de claustre universitari s’ha despenjat de la carrera investigadora. Hem de posar en marxa els mecanismes d’estímul oportuns per corregir-ho i promoure plans i projectes integrals d’investigació d’acord amb les nostres capacitats i potencialitats respectives. Fa uns dies un grup de notables feia una reclamació reclamant un pacte d’estat per la ciència. Vull acabar sumant-me amb entusiasme a aquesta idea i amb una proposta concreta: fa poc hem vist esfumar-se la possibilitat de instal·lació de l’ITER al nostre territori, un projecte al qual el Govern anava a dedicar 900 milions d’euros. Destinem aquesta partida addicional de fons a la modernització de les infraestructures ja existents dels nostres grups d’investigació i construïm un sòlid edifici científic des dels fonaments.\nAquest article fou publicat en el núm. 4 d’Universidalia, Revista de Divulgación Universitaria de Pearson Educación.\nCarlos Berzosa. Rector de la Universidad Complutense de Madrid.\n«Les universitats necessiten urgentment plans de xoc per a la incorporació de joves investigadors en les seues plantilles i per a modernitzar i equipar les seues infraestructures»


Cap Vermell - Espigolant la premsa/ Dos successos\nHem llegit a la premsa, concretament al diari Última Hora dos successos ocorreguts al nostre municipi que ens han sobtat.\nUn ha estat la investigació de la Policia Local de Capdepera d'un cas d'hostigació a una adolescent de 14 anys en un carrer de Cala Rajada. Segons el diari, la mare de la víctima explicà que devers les 16,30 hores la menor caminava tota sola per un carrer de Cala Rajada quan un cotxe entrà en contra sentit i quatre joves la convidaren a pujar al vehicle, oferta que declinà. La família va denunciar els fets a la Policia Local i se va saber que altra adolescent havia estat assetjada al carrer vint minuts abans pels ocupants del mateix cotxe.\nSe dona la circunstància que a Santa Maria un desconegut intentà dur-se'n una nina de 9 anys quan sortia de l'acadèmia de repàs. La Guàrdia Civil investiga el cas de Cala Rajada, però apunta que en principi no té relació amb el de Santa Maria.\nEl segon cas que també hem llegit als diaris ha estat el d'un treballador d'un hotel de Capdepera que va ser detingut després que un jove denuncià davant la Guàrdia Civil que l'acusat el convidà a passar un dia a l'hotel i per la nit li posà qualque tipus de substància en la beguda per abusar d'ell. Quan es despertà, segons al seva versió, va trobar l'home masturbant-li i practicant-li una fel·lació. Un anàlisi ha trobat una substancia amb efectes sedants.\nL'acusat nega els fets i nega qualsevol tipus de relació sexual amb el denunciant. Comenta que va estar prenent copes amb altres persones i, en tancar la terrassa del bar, pujaren a l'habitació del denunciant on seguiren bevent. L'acusat li va proposar mantenir relacions sexuals però el denunciant s'hi negà i tornà a la seva habitació\nEl jutge acordà la posada en llibertat del treballador de l'hotel, dictant la retirada del passaport, la prohibició de sortir de Mallorca i presentar-se cada 15 dies davant el jutjat.


Els governs català i valencià acorden treballar plegats per defensar una "visió mediterrània" en la reforma de la PAC i el model de gestió pesquera\nquery_builder 10 gener 2019 14:13\nLa consellera Teresa Jordà s'ha reunit amb la consellera d'Agricultura de la Generalitat Valenciana, Elena Cebrián, a València\nEls governs català i valencià reunits aquest matí a l'Agromuseu de Vera de València\nLa consellera d’Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació de la Generalitat de Catalunya, Teresa Jordà, i la consellera d’Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural de la Generalitat Valenciana, Elena Cebrián, han acordat obrir vies de treball per defensar els interessos conjunts i una “visió mediterrània” en matèria agrícola i pesquera davant les reformes previstes de la Política Agrària Comuna (PAC) i en el model de gestió de la pesca d’arrossegament. Les dues conselleres s’han reunit aquest dijous al matí a l’Agromuseu de Vera de València, en una trobada bilateral en la qual, per part del Departament d’Agricultura, també hi ha assistit el director general de Desenvolupament Rural, Oriol Anson; la directora general d’Agricultura i Ramaderia, Elisenda Guillaumes, i el director general de Pesca i Afers Marítims, Sergi Tudela.\nEn declaracions a la premsa, la consellera Jordà ha posat en valor tot el que “ens uneix” amb el País Valencià i ha remarcat la necessitat de trobar punts en comú per avançar en la resolució dels temes comuns que afecten les dues administracions. En el mateix sentit s’ha manifestat la consellera Elena Cebrián, que ha reclamat “una perspectiva mediterrània”.\nEl Govern de la Generalitat i el conjunt del sector agrari català van acordar el mes passat una posició comuna respecta la futura reforma de la PAC prevista per al període 2021-2027, en la qual es reclama la regionalització dels fons i que els plans estratègics s’estableixin territorialment amb l’objectiu de poder fer una gestió més eficient i eficaç dels ajuts. La consellera Jordà té previst reunir-se properament amb el conseller de Medi Ambient, Agricultura i Pesca del Govern de les Illes Balears, Vicenç Vidal, per ampliar aquesta visió mediterrània.\nEn matèria de política pesquera, som a les portes d’un canvi històric i radical en el model de gestió de la pesca d’arrossegament, la més important pel que fa a la importància econòmica, tant a Catalunya com al País Valencià. Un reglament comunitari en procés d’adopció estableix un règim de gestió basat en la limitació dels dies de pesca anuals, així com altres mesures tècniques i de conservació addicionals. En el marc de l’Estat, el sector d’arrossegament catalano-valencià abasta el 70% del total d’aquesta flota al Mediterrani i tots dos governs comparteixen la mateixa visió sobre la seva gestió i el seu futur. Un futur que passa per mantenir les embarcacions actuals, tot evitant la pèrdua de més flota, i compensar la possible reducció de possibilitats de pesca mitjançant la millora de la comercialització i la recuperació dels recursos pesquers. El 2017, la flota d’arrossegament catalana comptava amb 234 embarcacions, que van realitzar 7.682 tones de captures, que van suposar una recaptació de gairebé 60 milions d’euros.\nLes dues conselleres també han coincidit en la necessitat d’avançar en la cogestió, tot apoderant el sector per tal que sigui partícip en la presa de decisions locals. Tots dos governs han treballat estretament sobre aquesta matèria els darrers anys i han aconseguit influir de manera important en les propostes actuals, tant a l’Estat com a Brussel·les. Aquesta col·laboració s’estrenyerà encara més durant aquest any crucial de 2019, en què es decidiran els detalls concrets del nou model, que probablement entrarà en vigor el 2020.\nEn relació a la producció de cítrics, per ajudar a fer front a la crisi de preus que pateix aquest sector provocada, en part, per l’acord de lliure comerç entre la Unió Europea i alguns països de l’Àfrica Meridional, les conselleres s’han compromès a demanar al Ministeri d’Agricultura que vetlli per la situació i tiri endavant les accions acordades ara fa tres anys pel Senat. També s’han compromès a demanar la realització d’estudis i informes d’avaluació per conèixer l’impacte econòmic i mediambiental d’aquest acord comercial sobre el sector citrícola; la possibilitat d’activar una clàusula de salvaguarda; mesures compensatòries a pagesos i productors; i mantenir i reforçar el control i la vigilància dels productes si es produïa una situació de crisi com la que s'està produint actualment.\nA la reunió també s’ha parlat de sanitat vegetal. S’ha posat sobre la taula la problemàtica que suposa la retirada aquest 2019, per part de la Comissió Europea, dels productes fitosanitaris autoritzats fins ara per lluitar contra la plaga de l’escarabat morrut, que afecta les palmeres i que està estesa per tot l’arc mediterrani europeu. No existeix cap control natural que pugui mantenir les palmeres protegides. Per això, la consellera Jordà també ha demanat a la consellera Cebrián fer un front comú amb la Generalitat Valenciana per demanar solucions al MAPA, ja que València també compta amb molts municipis amb palmeres i amb el Palmeral d’Elx, Patrimoni de la Humanitat per la UNESCO, que cal protegir.\nReunió bilateral entre els governs català i valencià 2775


"No estem parlant de l'entrecuix del rei, estem parlant de diners públics i corrupció" - À Punt\n"No estem parlant de l'entrecuix del rei, estem parlant de diners públics i corrupció"\nEl periodista Quico Arabí recorda en A La Ventura l'entrevista a Bárbara Rey després del veto en el programa 'Tómbola' de Canal 9, la qual, segons l'excap del CNI, va contractar després la vedet a canvi del seu silenci sobre el rei emèrit\nEl periodista Quico Arabí durant la seua intervenció en 'A la Ventura'\n03 de desembre 2021 - 14:26\n"Estic amenaçada de mort, tant jo com els meus fills. Tinc micròfons a casa, no em deixen viure, si comet una bogeria, li costarà car a més d'un". Així començava l'advertiment de la vedet María García García, més coneguda com a Bárbara Rey, fa 24 anys en una connexió telefònica en el programa Tómbola de Canal 9, l'antiga radiotelevisió valenciana. Setmanes després, l'artista va visitar els estudis de Burjassot per a explicar en antena les presumptes amenaces, però es quedà a les portes d'eixir en antena, després que la direcció del programa rebera ordes per a impedir que hi apareguera. Espantada per la situació, Rey telefonà des del camerino al diari Levante-EMV per a denunciar que temia per la seua vida.\nEl redactor que va agafar aquella telefonada, Quico Arabí, ha recordat l'episodi en la seua visita de cada divendres al programa A la Ventura. Un incident que ha tornat a l'actualitat dues dècades després arran de la confessió de l'exdirector del Centre Nacional d'Intel·ligència (CNI), Alberto Saiz, que ha assenyalat que el departament d'intel·ligència mediava a favor de l'actriu a canvi que callara sobre la relació que va mantindre amb el rei emèrit, Joan Carles I. Saiz va assenyalar Canal 9 entre les televisions autonòmiques que van pagar amb un contracte el silenci de la vedet, que va rebre un milió d'euros a l'any per presentar durant cinc temporades el programa La cuina de Bárbara.\nL'excap del CNI confirma que Canal 9 va contractar Bárbara Rey a canvi del seu silenci sobre el rei emèrit\n"No estem parlant de l'entrecuix del rei, estem parlant de diners públics i corrupció" ha destacat Arabí, que ha recordat que la productora del programa no pagava a la presentadora, sinó que ho feia directament la radiotelevisió valenciana amb diners públics. Casualitat o no, el cas ha reviscolat en el huité aniversari del tancament de Canal 9, víctima d'un deute de 1.300 milions derivat de la mala gestió econòmica de l'ens públic, entre altres motius, per la contractació d'alguns programes i continguts a preus fora de mercat.\n"No vaig notar una actriu, vaig notar una persona molt nerviosa" ha recordat el periodista sobre la telefonada que va rebre a la redacció del Levante-EMV, una impressió que va tornar a constatar l'endemà d'aquell accidentat Tómbola, quan Arabí va entrevistar en persona la vedet. Segons ha explicat, Bárbara Rey havia denunciat un robatori al domicili en què havien desaparegut vídeos i fotos presumptament comprometedores del rei emèrit, i temia represàlies de La Zarzuela si apareixien en algú mitjà de comunicació. Temia la traïció d'alguns dels amics del rei que havien mediat entre el monarca i l'artista per a frenar l'escàndol, entre els quals Arabí ha citat el banquer Mario Conde o l'empresari Manuel Prado i Colón de Carvajal. "M'acusen d'una denúncia falsa perquè quan isquen les imatges diguen que m'aprofite jo", ha detallat Arabí per a resumir l'episodi, el qual relata en el seu llibre Ciudadano Zaplana.\nLa realitat és que les presumptes imatges no van eixir mai a la llum pública i Bárbara Rey va aconseguir contractes milionaris després. En una entrevista a La Sexta, l'excap del CNI Alberto Saiz va explicar com un "xantatge" la mediació que s'estava fent en favor de la vedet. I no només en contractes a costa de diners públics. En l'entrevista, Saiz xifra en 600 milions de pessetes més la quantitat que van aportar "donants externs" per mediació del CNI, i que va declinar mencionar. El periodista Tono Calleja li ha refrescat la memòria en les pàgines d'El Periódico de España i ha esmentat empreses com el Banc Santander, Telefónica i Repsol que, segons el redactor, van rebre l'orde de fer-ho de l'expresident del govern espanyol José M. Aznar.


Atlàntida: INDÚSTRIA I BELLESA\nINDÚSTRIA I BELLESA\nPer damunt de la Indústria hi ha la Bellesa\nA la tripulació del veler “A. Marí” . «A favor o en contra?»\nNavegàvem de Port de la Selva a cap de Creus per un mar de llegenda. Els Poemes de pedra de J. V. Foix, aglevats en el record de la mirada de Segimon Serrallonga, acumulaven bellesa sobre bellesa. Les laves petrificades dels penya-segats ens imposaven el mite de l’Incendi dels Pirineus. De sobte unes formes monstruoses van aparèixer al fons d’una cova profunda. Derelictes d’un naufragi de tramuntana, va dir algú. Algú altre, mirant-me, preguntava si no eren superbes torres d’alta tensió condemnades a convertir-se en ferralla («Doncs, què us heu fet superbes torres MAT?», El 9 Nou, 01.08.2008). Exacte, vaig dir, ferralla que algues i líquens cobriran i la mirada humana artealitzarà.\nÉs clar, doncs, que estic en contra de la MAT si destrueix el paisatge, si malbarata l’herència que hem de traspassar a les generacions futures, si és una amenaça per a la salut i si és un negoci dels mil·lionaris i dels seus governs. Però també és clar que estic a favor de la MAT, si assegura els nostres nivells de vida, si és una infraestructura imprescindible per a la connexió energètica amb Europa, si garanteix la sostenibilitat del progrés i si estimula la solidaritat del territori. El problema, doncs, és què fer amb dues posicions enfrontades davant de magnituds que sobrepassen l’esfera individual.\nEstic amb els qui diuen que el soterrament de la línia faria compatibles aquestes contradiccions, però el que és en mi, encara no conciliaria els a favor i els en contra, que se’m plantegen no només en termes econòmics, polítics, tècnics, mediambientals, sinó també en termes estètics de concòrdia pactada entre forces contràries. Quan reconeixerem la ciència i la tècnica com a font inestroncable de bellesa? Quan deixarem de pensar que la bellesa és prescindible? La bellesa del paisatge i de l’artefacte, tant com la dels sentiments i de les idees, constitueix un dels pocs components essencials de l’existència humana. Sense bellesa, la vida dels humans no és ni tan sols vida humana.\nPer això no claudico davant de la capacitat destructiva de la tècnica i apel·lo a la capacitat de crear bellesa i artealitzar el paisatge. La supèrbia de les torres MAT prevaldrà inexorablement, però no supremament, perquè «el torb, l’odi i la guerra / el Canigó no el tiraran a terra; / no esbrancaran l’altívol Pirineu». El turó de Puigseslloses d’antany va ser capaç d’integrar al bell mig de la plana de Vic el dolmen, l’ermita de Sant Jordi i la desforestació de la roureda. El turó d’avui, per a sobreviure a la devastació, integra milions de caps de bestiar amb les seves granges, sitges i femers, la dessecació de les fonts, la contaminació de l’aire, l’agressió asfàltica de milions d’automòbils de l’eix transversal. Ara, crucificat pels cables d’alta tensió, el turó dels «marges i rius» i «l’ermita al cel sospesa» sobreviurà transformat per la mirada humana en la bellesa d’uns versos elegíacs o ditiràmbics, un quadre, un estudi d’impacte, una imatge fotogràfica. L’art és més fort que un paisatge moribund.\nAquest estiu la visió del viaducte de l’eix Vic-Olot sobrevolant la vall d’en Bas ha causat l’impacte contradictori esperat: sí, unirà en poc més de mitja hora Vic i Olot per Bracons, però aquell paisatge, un dels de més bellesa de Catalunya, ha caigut sacrificat al culte de la velocitat. En veure’n un reportatge fotogràfic, se m’han negat els ulls de pena, però confesso que també he sentit una fonda emoció. A desgrat meu les imatges del viaducte em descobrien la bellesa del nou paisatge de la vall d’en Bas.\nDiu que preguntaven a Prometeu, que robà el foc als déus per crear la indústria, què hi ha per damunt de la indústria? I Prometeu contestava: per damunt de la indústria hi ha la bellesa.\n(El 9Nou. 29.08.2008)


Taller de reparació i manteniment\nEls millors professionals per al teu cotxe\nRealitzem tot tipus d'operacions de manteniment preventiu i reparació relatives a la mecànica general del vehicle, com ara motor, frens, climatització, amortiment, direcció, sistemes de transmissió, etc.\nHíbrids i Elèctrics\nEstem especialitzats a realitzar la reparació i manteniment a vehicles elèctrics i híbrids amb la millor qualitat. Disposem d'un servei especial i de totes les eines i maquinària amb les noves tecnologies.\nEl nostre modern equipament ens permet oferir als nostres clients el més complet i professional servei de diagnosi dels sistemes del vehicle.\nSotmetem el seu vehicle a una revisió prèvia que li garantirà superar amb èxit la ITV. Si ha de passar la ITV i no té temps, no es preocupe, nosaltres ho fem per vosté.\nEl pintat és un pas important en el procés de reparació i per això preparem tots els panells adequadament, i utilitzem imprimacions i segelladors de qualitat, perquè la pintura i la laca queden perfectes.\nRealitzem tots els serveis de carrosseria per a deixar el seu vehicle en perfecte estat, reparació i substitució de components, protectors, segelladors, etc.\nEl nostre servei d'atenció al client està a la seua disposició per a assessorar-lo de la manera més professional i eficient.\nMés que mecànica\nT'ho volem posar molt fàcil\nAcords amb Asseguradores\nGestionem el seu sinistre, realitzem el peritatge i un escrupolós seguiment del procés de reparació.\nDeixar el vehicle en el taller és un problema? Disposaràs d'un vehicle de substitució sempre que el sol·licites.\nFinançament a mesura\nTrobares les millors opcions de finançament i rebràs el crèdit a la teua mesura d'una manera fàcil, senzilla i ràpida.\nOferim un servei a domicili professional. Ja no serà necessari desplaçar-se fins al taller.\nTotes les intervencions dutes a terme al seu vehicle són realitzades i revisades per professionals altament qualificats.\nAv. Oliva, 18, 03780 Pego, Alicante\nde dilluns a divendres, de 7.00 a 15:30\n965 57 19 68\n965 57 10 71\n©AiDweb 2022. Tots els drets reservats.\nAquest lloc web utilitza cookies pròpies i de tercers per a millorar els nostres serveis i obtindre dades estadístiques de la navegació dels seus usuaris. Si tanca aquest missatge, considerarem que accepta nostra Política de Privacitat.


'Flurona', la nova variant de Covid, arribarà segur a Espanya. | ACN\nLa 'flurona' és una infecció doble de coronavirus i grip, el primer cas de la qual es va detectar a Israel\nper Blai Melgar 03/01/2022 10:40h\nPrimer va ser la Covid, després en van ser les variants i ara és la barreja de coronavirus i grip. El virus evoluciona cada dia que passa i bona prova d'això és el sorgiment de 'flurona', una infecció de coronavirus i grip alhora. El primer cas es va detectar a Israel en una dona de 30 anys embarassada i no vacunada. Tot i això, els símptomes eren lleus.\nI ara què? Un altre cop a començar de 0? És normal fer-se aquesta pregunta. El cas és que els experts, com l'especialista en malalties infeccioses Robert Güerri, asseguren que hem d'estar molt alerta. Doncs segons ell arribarà «segur» a l'Estat espanyol. Entrevistat a 'Catalunya Ràdio', l'expert ha explicat que el coronavirus i la grip són dos virus que «circulen i poden coexistir».\nTot i això, Robert Güerri té una cosa clara: no vol fer pronòstics. Doncs com ja va passar amb el sorgiment d'Òmicron, els tècnics prefereixen esperar l'avenç dels esdeveniments. «Hem de veure l'impacte real que té i comprovar què passa quan tots dos els dos virus s'ajuntin i circulin de manera intensa», diu.\nSón dies de gran moviment a Espanya i creix la circulació del virus. | GTRES\nSí, 'flurona' arribarà a Espanya\nSi algú tenia dubtes, aquí en té la resposta. Com ja va passar amb Delta i Òmicron, la nova barreja de coronavirus i grip té tots els números per arribar a Espanya. Ho confirma Robert Güerri, que també explica que «ara mateix no hi ha risc de col·lapse als hospitals».\nUn alleugeriment que té en «l'efecte de la vacuna» la seva resposta. Tot i així, segons l'expert, la situació podria anar a «pitjor» després de Nadal. «En els propers 10 dies veurem el pic d'Òmicron», insisteix Güerri mentre, alhora, avisa: «És un moment clau, actualment estem creuant dues onades, la d'Òmicron i la de Delta».\nMàxima incertesa per 'flurona'\nEls experts no s'aventuren a fer grans pronòstics. No ho fa Güerri ni ho fan altres. De moment, 'Flurona' és una gran desconeguda. Si bé és cert que és normal que dos virus puguin confluir entre ells, també ho és que no se sàpiga quin serà l'impacte real de la combinació de Covid i grip.\nEl primer cas de 'flurona' es va detectar en una dona embarassada. | Pixabay\nNo se sap, bàsicament, perquè mai no s'han ajuntat. Per això, la recepta és clara: hem de continuar estant «alerta» i no abaixar la guàrdia.\nSense anar més lluny, les autoritats sanitàries d'Israel —on s'ha detectat el primer cas de 'Flurona'— tenen clar que no és un fet aïllat. Insisteixen que segur que hi haurà més casos durant les pròximes setmanes.\nPer més inri, ara l'expert Robert Güerri insisteix en el fet que 'Flurona' arribarà a l'Estat espanyol.


Eduquem com a comunitat, amb els valors maristes. | Maristes Xarxa Innovació\nEduquem com a comunitat, amb els valors maristes.\nCréixer com a comunitat que acompanya els infants i joves.\nPotenciar els valors maristes per conviure junts sent sensibles a la identitat pròpia i les diferents cultures.\nFormar persones empàtiques, capaces de posar-se al lloc de l’altre, i adaptatives per a fer noves propostes i amb capacitat de resoldre conflictes. Fomentar la comunicació no-violenta i els processos de mediació. Fomentar l’ambient de companyonia i la gestió constructiva de les emocions.\nEducar des de l'afecte i l'acompanyament tenint en compte intel·ligències emocionals i intel·lectuals de cadascú -tant professors, alumnes o pares amb una continuïtat a totes les etapes i amb el suport institucional fent referència a la nostra identitat marista.\nFormar en mediació en la gestió personal de conflicte, tant professorat com alumnes i pares, educant el respecte, la solidaritat, el compromís amb el món, l’amistat i pau. Necessitat de més formació en educació emocional per a mestres, famílies i alumnes. Facilitar als alumnes una educació emocional de més qualitat implicant tant a pares com a mestres en aquest procés.\nLa inclusió com a valor bàsic de la institució.


ERC respecta la decisió de l’alcaldessa i confirma la continuïtat del pacte de govern\nDimarts, 01 Octubre 2013 21:22\nArés Tubau, en una imatge d'arxiu\nEsquerra Republicana de Catalunya, ERC, arés tubau, Ana María Martínez, maria mas, equip de govern, govern municipal,\nEsquerra Republicana de Catalunya (ERC), soci del Partit dels Socialistes de Catalunya (PSC) a l’equip de govern, ha estat la darrera formació en pronunciar-se sobre els canvis al cartipàs municipal. El partit respecta la decisió de l’alcaldessa de deixar sense competències les regidores Ana María Martínez i Maria Mas i confirma la continuïtat del pacte de govern actual.\nERC explica que aquest canvi en el cartipàs de l’Ajuntament és potestat de l’alcaldessa Carme Garcia i que aquesta l’ha dut a terme per millorar la gestió política municipal. Per aquest motiu, el partit considera que l’acord de govern no queda afectat pel canvi d'organigrama i que, per tant, continua vigent en els mateixos termes.\n“Els canvis en l’organigrama no deixen de ser canvis a nivell intern del PSC i no han d’afectar l’estabilitat del govern”, ha explicat Arés Tubau, regidora d’ERC.\nTubau s’ha referit a aquells partits que han acusat l’equip de govern de voler fer “un gir a la dreta” i d’afectar el funcionament del consistori amb les seves lluites internes. Sobre la primera qüestió, la republicana creu que es fa demagògia quan es diu que el govern de Rubí tendeix a la dreta i ha posat com a exemple de polítiques d’esquerres tant els pressupostos actuals com el projecte dels comptes per a l’any vinent.\nPel que fa a l’afectació que la crisi interna del PSC pot tenir per a la feina de l’Ajuntament, Tubau creu que “si que afecta. Mentre t’estàs barallant, no estàs fent la feina que et pertoca. Però nosaltres entenem que, un cop acabada una part de les batalles, la feina continuarà de la millor manera possible”.\nDos objectiu clars\nERC s’ha referit també al seu paper dins l’equip de govern i a un hipotètic trencament del pacte amb els socialistes. En aquest supòsit, el partit assegura que, en tot cas, seria una qüestió que hauria de sortir de la seva pròpia militància i no pas de les decisions al si d’altres formacions polítiques.\nAixò sí, ERC creu que, avui dia, la seva posició com a soci del PSC a l’Ajuntament els permet treballar per Rubí i promoure l’agenda sobiranista: “El dia que no ens sentim útils des del govern per millorar la ciutat i per contribuir a la independència de Catalunya haurà arribat l’hora de passar a l’oposició”.\nArés Tubau, ERC


Ayuntamiento de Tarragona. ANUNCIO por el que se hace pública la oferta pública de empleo correspondiente al ejercicio 2022. Plazas de auxiliar administrativo, agente de la policía local\nANUNCI pel qual es fa pública l'oferta pública d'ocupació corresponent a l'exercici 2022.\nAprovada pel tinent d'alcalde, coordinador de l'àrea de Serveis Generals i Govern obert, per Decret d'11 de maig de 2022.\nAdministratiu/iva d'administració general; concurs oposició lliure\nauxiliar d'administració general; concurs oposició lliure\narquitecte/a; concurs oposició lliure\nenginyer/a en informàtica o telecomunicacions; concurs oposició lliure\nbibliotecari/ària; concurs oposició lliure\nmestre/a de bateria, amb el 57,2093% de la jornada; concurs oposició lliure\ntreballador/a social; concurs oposició lliure\nprofessor/a d'adults; concurs oposició lliure\ntècnic/a superior de gestió local; concurs oposició lliure\nmestre/a d'educació musical infantil, amb el 54,4186% de la jornada; concurs oposició lliure\ntècnic/a de consells de districte; concurs oposició lliure\ntècnic/a mitjà/ana en protecció civil; concurs oposició lliure\ntècnic/a de recursos humans; concurs oposició lliure\neducador/a de llars d'infants; concurs oposició lliure\neducador/a de llars d'infants, amb el 28,5714% de la jornada; concurs oposició lliure\ntècnic/a especialista en gestió econòmica de contractació, compres i subvencions; concurs oposició lliure\nEscala d'administració especial, subescala de serveis especials, classe policia local\nagent de la Guàrdia Urbana; oposició lliure\nagent de la Guàrdia Urbana; concurs de mobilitat horitzontal\nANNEX 2: PERSONAL FUNCIONARI DE CARRERA per a l'estabilització d'ocupació temporal, a l'empara de l'article 2 de la Llei 20/2021\nmestre/a d'adults; concurs oposició lliure\nANNEX 3: PERSONAL FUNCIONARI DE CARRERA per a la convocatòria excepcional d'estabilització de l'ocupació temporal de llarga durada, a l'empara de la disposició addicional sisena de la Llei 20/2021\nEscala d'administració general, subescala de gestió\ntècnic/a mitjà/ana de gestió local; concurs lliure\nadministratiu/iva d'administració general; concurs lliure\nauxiliar d'administració general; concurs lliure, reservat a persones amb discapacitat\nEscala d'administració general, subescala subalterna\nsubaltern/a d'administració general; concurs lliure\nsubaltern/a d'administració general; concurs lliure, reservat a persones amb discapacitat intel·lectual\narquitecte/a; concurs lliure\nbibliotecari/ària; concurs lliure\nenginyer/a tècnic/a en informàtica; concurs lliure\ntècnic/a en serveis econòmics; concurs lliure\nmestre/a de saxofon; concurs lliure\nmestre/a de tenora i tible; concurs lliure\nmestre/a de violí; concurs lliure\nmestre/a de violoncel i música per educació especial; concurs lliure\nEscala d'administració especial, subescala tècnica, classe tècnics/iques auxiliars\ndelineant/a; concurs lliure\nprofessor/a d'adults; concurs lliure\ntècnic/a de comunicació; concurs lliure\ndissenyador/a gràfic/a; concurs lliure\nmestre/a d'acordió diatònic; concurs lliure\nmestre/a de música per educació infantil i per educació especial; concurs lliure\neducador/a de llars d'infants; concurs lliure\nespecialista en continguts multimèdia; concurs lliure\ntècnic/a analista de salut pública; concurs lliure\ntècnic/a especialista de joventut; concurs lliure\ntècnic/a especialista de gestió cultural; concurs lliure\ntècnic/a especialista d'informàtica; concurs lliure\nauxiliar de cartografia; concurs lliure\nauxiliar d'arxiu; concurs lliure, reservat a persones amb discapacitat\nagent de la Guàrdia Urbana; concurs lliure\nEscala d'administració especial, subescala de serveis especials, classe personal d'oficis\najudant/a de serveis especials; concurs lliure\ntècnic/a en medi ambient; concurs lliure\nagent d'ocupació i desenvolupament local; concurs lliure\ntècnic/a de dinamització cultural; concurs lliure\nANNEX 5: PERSONAL FUNCIONARI DE CARRERA per a la convocatòria excepcional d'estabilització de l'ocupació temporal de llarga durada, a l'empara de la disposició addicional vuitena de la Llei 20/2021\ngeògraf/a; concurs lliure\nmestre/a de guitarra; concurs lliure\nmestre/a de piano i llenguatge musical, amb el 78,1395% de la jornada; concurs lliure\nmestre/a de llars d'infants; concurs lliure\ntècnic/a superior de gestió local; concurs lliure\nmestre/a educació infantil, llenguatge musical i piano; concurs lliure\ntècnic/a en fiscalització; concurs lliure\ntècnic/a d'inserció professional; concurs lliure\ntècnic/a de joventut; concurs lliure\nanimador/a sociocultural; concurs lliure\ntècnic/a especialista de gestió econòmica de contractació, compres i subvencions; concurs lliure\nauxiliar d'arxiu; concurs lliure\najudant/a de serveis especials; concurs lliure, reservat a persones amb discapacitat\nANNEX 6: PERSONAL FUNCIONARI DE CARRERA PER PROMOCIÓ INTERNA\ntècnic/a mitjà/ana de gestió local; concurs oposició per promoció interna\nadministratiu/iva d'administració general; concurs oposició per promoció interna\nadministratiu/iva d'administració general; concurs oposició per promoció interna, per a funcionarització de personal laboral\nauxiliar d'administració general; concurs oposició per promoció interna\nlletrat/ada; concurs oposició per promoció interna, per a funcionarització de personal laboral\nmetge/essa; concurs oposició per promoció interna, per a funcionarització de personal laboral\npsicòleg/loga; concurs oposició per promoció interna, per a funcionarització de personal laboral\nenginyer/a en informàtica o telecomunicacions; concurs oposició per promoció interna\nbibliotecari/ària; concurs oposició per promoció interna, per a funcionarització de personal laboral\ndiplomat/ada en infermeria; concurs oposició per promoció interna, per a funcionarització de personal laboral\ntècnic/a superior de ciutadania; concurs oposició per promoció interna\ntècnic/a superior de comptabilitat i pressupostos; concurs oposició per promoció interna\ntècnic/a superior de contractació; concurs oposició per promoció interna\ntècnic/a superior de control intern; concurs oposició per promoció interna\neducador/a especialitzat/ada; concurs oposició per promoció interna, per a funcionarització de personal laboral\ntècnic/a d'atenció ciutadana; concurs oposició per promoció interna\ntècnic/a de control intern; concurs oposició per promoció interna\ntècnic/a d'igualtat; concurs oposició per promoció interna\nanimador/a sociocultural; concurs oposició per promoció interna, per a funcionarització de personal laboral\ninspector/a de salut pública; concurs oposició per promoció interna\ntècnic/a especialista en atenció ciutadana; concurs oposició per promoció interna\ntècnic/a especialista de comunicació; concurs oposició per promoció interna\ntècnic/a especialista en fiscalització; concurs oposició per promoció interna\ntècnic/a especialista en gestió econòmica de contractació, compres i subvencions; concurs oposició per promoció interna\ntècnic/a especialista en gestió pressupostària; concurs oposició per promoció interna\ntècnic/a especialista de joventut; concurs oposició per promoció interna\ntècnic/a especialista en maquetació; concurs oposició per promoció interna\ntècnic/a especialista de producció cultural; concurs oposició per promoció interna\ntècnic/a especialista en realització d'espectacles; concurs oposició per promoció interna\ntècnic/a especialista en recursos humans; concurs oposició per promoció interna\ntècnic/a especialista en sonorització; concurs oposició per promoció interna\ntècnic/a especialista en taquilles; concurs oposició per promoció interna\ntècnic/a especialista en tasques de la Intervenció; concurs oposició per promoció interna\nauxiliar de biblioteca/ludoteca; concurs oposició per promoció interna, per a funcionarització de personal laboral\nconserge; concurs oposició per promoció interna\nconserge; concurs oposició per promoció interna, per a funcionarització de personal laboral\nllacer/a; concurs oposició per promoció interna\ninspector/a de la Guàrdia Urbana; concurs oposició per promoció interna\ncaporal/a de la Guàrdia Urbana; concurs oposició per promoció interna\nLa resolució d'aprovació d'aquesta oferta pública és definitiva en via administrativa. Les persones interessades poden interposar recurs potestatiu de reposició adreçat a l'Alcalde, en el termini d'un mes comptat a partir del dia següent al de la seva publicació al Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya o, directament, recurs contenciós administratiu davant dels jutjats contenciosos administratius de Tarragona, o dels jutjats contenciosos administratius amb jurisdicció al seu domicili, sempre que sigui dins la circumscripció del Tribunal Superior de Justícia de Catalunya, a la seva elecció, en el termini de dos mesos comptats des de l'endemà de la data de la seva publicació, de conformitat amb el que disposen els articles 123 i 124 de la Llei 39/2015, d'1 d'octubre, del procediment administratiu comú de les administracions públiques, i els articles 8, 14, 25 i 46 de la Llei 29/1998, de 13 de juliol, de la jurisdicció contenciosa administrativa, sens perjudici de poder exercitar qualsevol altre recurs que s'estimi procedent.\nJordi Olivan Arqués


El Govern tanca perimetralment La Cerdanya i el Ripollès | PIMEC\nAvui s'ha publicat al DOGC la RESOLUCIÓ SLT/3397/2020, de 22 de desembre, per la qual s'estableixen mesures en matèria de salut pública per a la contenció del brot epidèmic de la pandèmia de COVID-19 a les comarques de la Cerdanya i del Ripollès.\nLa resolució limita l’entrada i sortida de persones del territori comarcal excepte per a desplaçaments adequadament justificats.\nA més, se suspèn l’obertura al públic dels centres comercials i recintes comercials. Malgrat tot, els establiments i locals comercials que es trobin dins dels centres comercials o recintes comercials i estiguin dedicats exclusivament a la venda de productes d’alimentació, de begudes, de productes higiènics, d’altres productes de primera necessitat, farmàcies, ortopèdies, òptiques i centres de veterinària poden romandre oberts.\nPer altra banda, se suspèn l’obertura al públic de les activitats culturals d’arts escèniques i musicals, com ara teatres, cinemes, auditoris o similars, tant en recintes tancats com a l’aire lliure, en els espais especialment habilitats per a la realització d’espectacles públics, dels establiments amb llicència per a l’exercici de les activitats recreatives musicals de cafè teatre, cafè concert i sales de concert.\nSe suspèn l’obertura al públic de les instal·lacions i els equipaments esportius en espais tancats. Les instal·lacions i els equipaments esportius a l’aire lliure poden obrir i utilitzar-se sempre que es compleixin un seguit de condicions.\nPots consultar el detall de les mesures fent clic aquí.


3 coses que heu de conèixer sobre els setze onze bolets: shape magazine - Últimes Novetats-Tendències\n3 Coses que heu de saber sobre els bolets de setze-onze anys\nPer Abby Lerner Pin FB Twitter Correu electrònic Enviar missatge de text Imprimir\nOblideu de la coca i els regals. Quan el 7-Eleven Inc. celebra el seu aniversari, la botiga de conveniència ofereix Slurpees gratis als clients. 7-Eleven compleix 84 anys avui (7/11/11) i, mentre que la companyia desprèn anualment Slurpees des del 2002, es preveu que aquest any sigui més gran que mai. D’acord amb la portaveu Julia McConnell, de 7 & # x2013; Onze, una estimada de 5 milions de begudes gratuïtes de Slurpee es lliuraran en tasses d’aniversaris especialment dissenyades abans que s’acabi el dia.\ncall of duty modern juggernaut warfare\nUn Slurpee lliure i glacial pot resistir a la calor de l’estiu. Així que per ajudar-vos a decidir si la beguda gelada val la pena, vam reunir uns quants fets ràpids a Slurpees.\n3 Coses que hauríeu de saber sobre les begudes amb puré abans del vostre primer glop\n1. Considereu al vostre Slurpee una indulgència estiuenca, no només una altra beguda. En una pasta de 11 oz de mitjana (la mida de 7-Eleven està regalant l'11 de juliol), segons el sabor, obtindreu unes 175 calories, 48 grams d'hidrats de carboni (més de la mitjana que la persona hauria de consumir en un dia) i una càrrega de vaixells de productes químics nocius. (Alguna vegada has vist una fruita blava elèctrica al mercat de grangers & apos; s?)\nquan serà la propera temporada del meu heroi acadèmic\n2. Si bé els 'purins de dieta' poden tenir menys calories, segons alguns estudis científics, encara són pitjors per a vosaltres que els sabors complets de sucre. Aquí és perquè: per compensar la manca de sucre real, els sabors de la dieta contenen aspartam. Com que l’aspartam és extremadament tòxic per a moltes persones, l’afegit d’això pot ser perjudicial per a la vostra salut.\n3. No us deixeu enganyar pels sabors de Crystal Light. Només perquè els paquets de Crystal Light que aboques a l’ampolla d’aigua contenen zero calories, zero sucre i zero hidrats de carboni, això no significa que la versió de Slurpee és la mateixa. Una tassa de 16 oz té 80 calories. Aquest és encara un bon tracte baix en calories, però només volem que siguis conscient que no està lliure de calories.\ncom fer or amb vainilla wow\nPer Abby Lerner\ngta 5 online els sants customs\ncom jugar a llegendes de l’àpex de Pathfinder\nKevin Carr bat el rècord de la millor carrera arreu del món\nBlack Ops, 4 d'agost del 13 d'agost, notes de pegat: canvis de pandèmia, contingut nou a Xbox One / PC i molt més\nCom aconseguir una Pedra del Sol a Pokemon Go\nQuè podrien significar els nous ports de Nintendo Switch per a Smash Bros Ultimate\nQuan serà lliure de jugar Fortnite Save the World? Epic Games anuncia un retard important\nEl nombre màxim de jugadors de LoL és superior als 10 primers jocs combinats de Steam\nSneaky sorprèn els fans amb un altre brillant cosplay de League of Legends K / DA\nQuins són els efectes de l'alcohol i el consum de fumades quan ets jove?\nEn què es diferencia la dansa i el patinatge artístic?\nDetalls de la campanya de la Guerra Freda de Black Ops: crear personatges i missions\nLa comunitat de Pokémon Sword & Shield dividida sobre Go 'ou de Pasqua'\nCom obtenir recompenses d'Apex Legends Twitch Prime Gaming (juny)