Ximo Puig defensa un PSC «enllaçat» al PSOE - El Temps\nDesprés de l'aliança amb les Illes i Catalunya del Govern valencià pel sostre de dèficit, el president de la Generalitat Valenciana, Ximo Puig, i el líder del PSC, Miquel Iceta, han reivindicat a València un millor finançament, la posada en marxa del corredor mediterrani i una reforma constitucional que aposte per un model federal. Malgrat les diferències internes, Puig ha defensat un PSC «fort i enllaçat» al PSOE, davant les amenaces d'expulsió plantejades per la gestora.\nLa posició del president de la Generalitat Valenciana, Ximo Puig, és incòmoda. Amb un discurs d'un model d'Estat federal i valencianista, la seua aliança interna amb la presidenta andalusa, Susana Díaz, que manté un discurs més centralista i, al remat, espanyol comporta un joc d'equilibris difícil de realitzar, tot i que Puig l'ha pogut mantenir. I, fins i tot, ha defensat sempre, davant de les amenaces expressades per diversos barons i per la mateixa gestora, la permanència de l'aliança orgànica entre el PSC i el PSOE.\n«Necessitem un PSC sòlid i enllaçat al PSOE», ha afirmat Puig, després de la trobada celebrada aquest dilluns amb el primer secretari dels socialistes catalans, Miquel Iceta. Una defensa del lligam entre el PSC i el PSOE que es produeix quan Mario Jiménez, portaveu de la gestora i home fort de Díaz, no descartava aquest cap de setmana l'expulsió del socialisme català dels òrgans de direcció i dels seus militants de les futures primàries per escollir el nou secretari general del partit del puny i al rosa.\nEl PSPV, tot i la seua aliança orgànica amb Díaz, sempre ha defensat un tracte diferencial pel PSC, fruit de la relació entre ambdues federacions. José Muñoz, representant del socialisme valencià a la gestora, va defensar abans de la sessió d'investidura que no s'adoptara cap mesura contra els diputats catalans que trencaren la disciplina de vot. Malgrat no concretar la fórmula, mostrava una comprensió del PSPV cap al PSC que la resta de barons afins a Díaz no compartien ni de bon tros.\nLa trobada entre Puig i Iceta ha evidenciat, a més a més, el clam comú d'ambdues federacions per reclamar un millor finançament i la posada en marxa del Corredor Mediterrani. De fet, Iceta que s'ha mostrat partidari del posicionament del govern de Junts pel Sí al passat Consell de Política Fiscal i Financera ha agraït «el plantejament polític del Govern valencià» sobre aquesta qüestió. «La posició de la Comunitat Valenciana amb el finançament és la correcta», ha expressat. Puig, per la seua banda, ha remarcat «la mirada decisiva en aquest problema del PSC» i la «singularitat d'ambdós territoris».\n«És increïble que la connexió entre la Comunitat Valenciana i Catalunya estiga d'aquesta manera. I resulta també sorprenent que defensen més el Corredor Mediterrani a Brussel·les que no a Madrid, quan aquesta infraestructura beneficia els interessos espanyols», ha criticat Puig, per a ressaltar tot seguit el manteniment del diàleg amb Catalunya. «És d'agrair l'aposta de la Generalitat Valenciana de tornar a teixir ponts amb Catalunya, després de la política plantejada pel PP», ha dit Iceta.\nAmb el procés català al focus, ambdós dirigents han apostat per «una reforma constitucional que camine cap a un model federal similar a l'aprovat pels socialistes a la Declaració de Granada». «EL PSOE té un posicionament clar respecte de l'organització territorial d'Espanya», ha subratllat Puig, mentre Iceta ha demanat que «cal plantejar una reforma constitucional immediatament. No es pot ajornar». PSC i PSPV aliats per les qüestions estratègiques.


La Llei 39/2006 de Promoció de la Autonomia Personal i Atenció a les Persones en Situació de Dependència, comunament coneguda com “Llei de Dependència” reconeix als ciudadans en situació de dependència un dret universal i subjectiu que es tradueix en la concessió d’una sèrie de prestacions (en serveis o econòmiques) destinades a ajudar i millorar la qualitat de vida de les persones dependents.\nPodrà beneficiar-se tota aquella persona que compleixi els següents requisits establerts en l’art. 5 de la Llei:\nc) Ser declarat “depenent” per l’òrgan avaluador de la Comunitat Autònoma corresponent\nÉs depenent, segons reconeix la Llei (art. 2.2), aquella persona que es troba en una situació permanent que li impedeix dur a terme les activitats bàsiques de la vida diària i per tant precisa ajuda important d’una altra o altres persones per realitzar-les.\nPersones que necessiten ajuda per realitzar diverses activitats bàsiques de la vida diària dues o tres vegades al dia, però que no requereixen el suport permanent d’un cuidador.\nPersones que necessiten ajuda per realitzar diverses activitats bàsiques de la vida diària diverses vegades al dia i per la seva pèrdua total d’autonomia, necessiten el suport indispensable i continu d’una altra persona.\nEn el cas que una persona consideri que és depenent en els termes que descriu la Llei ha de sol·licitar, en primera persona o a través d’un familiar o representant legal l’inici del procediment de valoració de dependència perquè se li reconegui el dret.\nSi vol saber quin és el seu grau de dependència l’òrgan competent en cada Comunitat Autònoma realitzarà la valoració. (link generalitat)\nUna vegada realitzada i determinat el grau i nivell de dependència, s’emetrà una resolució amb el grau i nivell de dependència, i es procedirà a elaborar el Programa Individual d’Atenció\nUn equip format per professionals de diferents àmbits es desplaçarà al domicili de la persona depenent ( ja sigui el seu domicili particular o ja es trobi ingressada en un centre residencial) per avaluar el grau de dependència d’acord al barem oficial de Dependència (reconegut pel RD 504/2007)\nL’escala de valoració es completarà amb els informes mèdics corresponents i amb una avaluació de l’entorn en el qual viu la persona depenent. Una vegada obtingut el resultat de la valoració aquest serà vàlid en tot el territori Nacional.\nLa valoració és revisable a petició de la persona interessada o la seva persona representant, així com a instàncies de l’administració (art. 30).\na) Directament serveis, prestats a través de l’oferta pública de la Xarxa de Serveis Socials de les Comunitats Autònomes, mitjançant centres i serveis públics o privats concertats.\nb) De no ser possible, l’atenció mitjançant un servei, es podrà rebre una prestació econòmica, de caràcter periòdic. Haurà d’estar vinculada a l’adquisició d’un servei que es determini adequat per a les necessitats de la persona beneficiària.\n• Serveis de Prevenció de les situacions de dependència\n• Servei d’Ajuda a domicili\n• Servei de Centre de Dia i nit\n• Servei d’Atenció Residencial\nPosteriorment Serveis Socials el·labora un PIA (Pla Individual d’Atenció) (Art. 29) que té com a objectiu fonamental l’establir que serveis i/o prestacions són més adequades per a cada persona depenent. Aquest es determinarà en funció de:\nb) L’opinió de la persona depenent o per circumstàncies de la família o representant legal.\nEl PIA inicialment establert podrà ser revisat a petició de l’interessat o del seu representants, així com d’ofici en la forma en què determini cada Comunitat Autònoma. El canvi de residència a una altra Comunitat també obligarà a un nou PIA per adaptar-ho als recursos d’aquesta regió.


Bauzá, legislador d'avantguarda (Sebastià Alzamora)\nBauzá, legislador d'avantguarda\nSEBASTIÀ ALZAMORA 12/11/2013 00:00\nHo explicava despús-ahir Antònia Artigues en un reportatge a l'ARA Balears: el nou despropòsit legislatiu del govern Bauzá, l'anomenada llei de símbols, pot dur a situacions inèdites dins la història de la política de l'esperpent, sobretot si (com és previsible, via majoria absoluta del PP) s'aprova en el seu redactat actual. L'objectiu de Bauzá i el seu executiu de ments privilegiades és prohibir l'exhibició de llaços quadribarrats i qualsevol tipus de material tèxtil de color verd, que són els símbols de la defensa de la llengua catalana a l'ensenyament. Però, com que ni ells gosen formular-ho amb tanta cruesa, s'han hagut d'empescar un nyap jurídic segons el qual als edificis públics de les Balears (començant per escoles i instituts de secundària) només s'hi podran exhibir els símbols de la UE, els d'Espanya (sobretot) i, si no queda més remei, els de la comunitat autònoma (es descarta la senyera, que és una imposició pancatalanista).\nLes conseqüències de la normativa són especialment rocambolesques, perquè no tan sols afecten els símbols que puguin tenir relació amb l'odiosa llengua catalana, sinó també els religiosos, els festius, els que tenen a veure amb causes solidàries i, en general, amb qualsevol que no faci referència a la UE, a Espanya o a les Balears. Així doncs, i en aplicació de la llei, caldrà demanar els permisos corresponents per penjar un crucifix, un parenoel, una carabassa de Halloween o un llaç contra la sida. Hem de suposar que també queda prohibit qualsevol cartell de color blau o qualsevol imatge d'una gavina, perquè podria remetre a la imatge corporativa d'un determinat partit polític.\nSón famosos els llistats de lleis vigents absurdes d'arreu del món, fàcils de consultar per internet. Acabo de mirar-ne un, d'aquests llistats, i constato que, avui, a Suïssa va contra la llei que els homes miccionin drets a partir de les 22 h. A Singapur, està prohibit comercialitzar i/o mastegar xiclets a la via pública. A Anglaterra, és il·legal morir-se dins l'edifici del Parlament. A la ciutat de Tropea, Itàlia, es prohibeix que les dones grasses vagin a la platja en biquini. A Rússia, no és legal conduir un cotxe brut.\nPerò la palma de les lleis absurdes, potser per la diversitat legislativa que permet la seva estructura federal, se l'emporten els EUA. A Florida, les dones fadrines tenen prohibit saltar en paracaigudes els diumenges. A Ohio, és il·legal tenir un peix borratxo. A Kentucky, es prohibeix portar armes ocultes que facin més de dos metres de llarg. A Arkansas, està prohibit que els gossos lladrin després de les 18 h. A Maine, va contra la llei sortir d'un avió en marxa. A Minnesota, és il·legal dormir en pèl. A Arizona, està prohibit tenir més de dos vibradors dins una mateixa casa.\nTot això fa riure, però ni a Utah se'ls haurien acudit lleis tan psicotròniques com el TIL o la llei de símbols del govern Bauzá. Si seguim per aquest camí, aviat podrem presumir que les Balears encapçalin, si més no, un rànquing mundial.


Trofeu Ciutat de Llíria - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nEl Trofeu Ciutat de Llíria és un torneig d'Escala i corda organitzat des de 2006 per l'empresa ValNet i patrocinat per l'Ajuntament de Llíria, al Trinquet del Pla de l'Arc, coincidint amb les Fires i Festes de Sant Miquel (segona quinzena de setembre).\nEl sistema de competició és de 4 equips, jugant un total de 3 partides: 2 semifinals i 1 final a partida única.\nEste torneig és un dels exemples de la transformació de l'escala i corda en les darreres dècades, passant d'un escenari com el dels anys 1980, amb partides insubstancials entre setmana i desafiaments esporàdics, a un nou panorama on apareixen diferents tornejos que atrauen l'atenció dels aficionats.\n2012 León i Dani Santi II, Javi i Tino 60-50\n2011 Álvaro i Dani Miguel i Fèlix 60-25\n2010 Pedro, Raül II i Nacho Adrián, Dani i Herrera 60-35\n2009 Núñez, Jesús i Héctor Colau, Fèlix i Herrera 60-50\n2008 Soro III, Sarasol II i Tino Núñez, Jesús i Héctor 60-35\n2007 Genovés II i Sarasol II Núñez i Dani 60-50\n2006 Mezquita, Fèlix i Salva León i Grau\nEl Trofeu Ciutat de Llíria compta amb unes regles específiques:\nGaleries lliures: Enviar la pilota a les galeries del dau o del rest, sense que en torne, és quinze directe.\nFalta: Si, en la ferida, la pilota no cau dins el dau és falta, i, per tant, quinze directe per a l'equip al dau.\n↑ La revolució va de bo!: La modernització de la pilota valenciana Per Paco Cerdà Arroyo,Purificació Garcia Mascarell - pg 30\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Trofeu_Ciutat_de_Llíria&oldid=24092686»


El Govern destinarà 9,2 milions més als ajuts per a la incorporació de joves i als plans de millora de les explotacions agràries\nquery_builder 28 febrer 2017 15:32\nL'ampliació permetrà aprovar tots els ajuts per a la incorporació de joves sol·licitats al 2016, prop de 500, i els plans de millora de les explotacions agràries, uns 900\nEl Govern de la Generalitat ha aprovat un increment de 9,2 milions d’euros del pressupost dels ajuts associats al Contracte Global d’Explotació (CGE) per a la convocatòria de l’any 2016, la qual cosa permetrà aprovar la totalitat de les sol·licituds de l’ajut de primera instal·lació de joves i atendre tots els ajuts per a la millora de la competitivitat de les explotacions agràries que compleixen amb les condicions previstes a la convocatòria.\nAmb aquesta ampliació es preveu resoldre un total de 499 primeres instal·lacions de joves agricultors, a les quals es destinen 14 milions d’euros de despesa pública total. I la línia d’ajut per a la millora de la competitivitat de les explotacions agràries compta, amb aquesta ampliació, amb 28 milions d’euros de despesa pública total, amb la qual cosa es podrà donar resposta a la totalitat d’expedients d’aquesta línia que han obtingut la puntuació mínima de 25 punts i compleixen amb les condicions per rebre l’ajut. En total, la previsió és donar suport al voltant de 900 emprenedors catalans per millorar la competitivitat de les explotacions agràries, mitjançant ajuts a inversions que incrementin la viabilitat de l’empresa, o promoguin l’ús de tecnologies agrícoles innovadores.\nAmb aquesta línia d'ajuts es fomenta la millora dels resultats econòmics de les explotacions agràries, es facilita la seva reestructuració i modernització, i s’incrementa la seva participació i orientació cap al mercat.\nLa priorització dels ajuts a la incorporació de joves i a la millora de la competitivitat de les explotacions dins de les mesures previstes en el Contracte Global d’Explotació, que forma part del Programa de Desenvolupament Rural (PDR), és un dels compromisos del Departament d’Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació (DARP) amb el sector.


Jornada vehicles antics. Els vehicles antics i la legislació sobre el patrimoni cultural.\nSala d'Actes de l'edifici Jaume Casademont del Parc Científic i Tecnològic de la UdG.\nMuseu de l'Automòbil Salvador Claret i l'Institut Català de Recerca en Patrimoni Cultural\nFa alguns anys, el 1988, un Hispano Suiza T30 de 1910 va ser incoat com a Bé d’Interès Cultural. L'estat espanyol amb aquesta decisió va donar de manera oficial al nostre país l'entrada a un nou tipus de bé patrimonial, l'automòbil.\nAquest fet no era el primer que es donava a Europa ja que el govern francès, davant el polèmic afer relacionat amb la crisi empresarial del germans Schlumff, va declarar com a monument històric, el 1978, tot el fons d'automòbils de la seva valuosa col·lecció.\nDurant els anys següents, però, poques van ser a Europa les veus que en algun moment van parlar de Patrimoni d'automoció, fins que la Fédération Internationale des Véhicules Anciens (FIVA), va crear la Comissió de Historia i Patrimoni. A partir d’aquest moment, les diferents federacions estatals dedicades als vehicles antics, entre les quals hi havia la Federación Española de Vehículos Antiguos (FEVA), van iniciar diverses accions encaminades a sensibilitzar a la societat i a l'administració en relació al esforç realitzat per persones, empreses i entitats per salvaguardar els vehicles antics.\nAvui en dia a Espanya hi han milers de persones representades per centenars de clubs especialitzats, així com museus i col·leccions obertes al públic, d'aquesta temàtica, a més de diferents fundacions creades per a la difusió i protecció dels vehicles i la historia de l'automoció, que estan pendents de l’incert futur que pot tenir tot aquest Patrimoni cultural, a menys de que en els propers anys s'aconsegueixi una correcta legislació sobre els vehicles antics.\nL'objectiu d'aquesta jornada és buscar les afinitats que permetin donar una visió objectiva de l'estat actual en què es troba l'automoció històrica, i concretar uns punts d'ancoratge que permetin desenvolupar un diàleg pel be d'aquests elements del patrimoni cultural.\nCoordinació de la Jornada: Salvador Claret - sclaret@museuautomobilsclaret.com\nNombre màxim de places: 60\nPreu25 € (inclou el dinar)\nPer inscriure’s a la jornada cal omplir el Formulari d’inscripció i adjuntar la fulla de pagament al núm. de compte corrent de Caixa Catalunya: 2013 0290 48 0200795884. L’admissió a la jornada serà segons ordre d’inscripció.\nTancament d'inscripcions: 22 de novembre de 2010


L'Ajuntament de Manresa torna a tancar caixa amb números vermells - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nL'Ajuntament de Manresa torna a tancar caixa amb números vermells\nEl superàvit mínim amb què va finalitzar el pressupost del 2015 va ser l'excepció a la regla dels dèficits acumulats\nfrancesc galindo manresa 12.03.2018 | 23:01\nEl regidor d´Hisenda, Josep Maria Sala Francesc Galindo\nNou tancament de caixa amb números vermells del pressupost de l´Ajuntament de Manresa.\nEls números del 2017 mostren un dèficit acumulat de 1.316.510 euros a 31 de desembre del 2017. Això malgrat que el resultat comptable estrictament de l´any 2017 és de 4,4 milions d´euros en positiu.\nPerò aquí juguen altres factors com les provisions per insolvència que s´han de fer (per preveure comptablement pagaments, majoritàriament de tributs, que no han estat pagats quan tocava) i els fallits de recaptació, que són previsions d´ingressos que es treuen del pressupost perquè s´han demostrat d´impossible cobrament.\nCal tenir en compta que això significa que l´Ajuntament de Manresa només ha estat un any dels darrers onze sense números vermells. El 2015 hi va haver un superàvit de 11.646 euros.\nEl regidor d´Hisenda, Josep Maria Sala, ha volgut recordar que des del 2011 s´ha anat reduint progressivament un dèficit acumulat que superava els 9 milions d´euros. «S´ha absorbit el gruix del dèficit i el que queda ja no representa un problema important per a les arques municipals».\nEls números de la darrera dècada de crisi econòmica s´han escrit en vermell, d´un color molt diferent amb què es van escriure els corresponents als tancaments de caixa del 1999 al 2006, amb continus superàvits. Eren temps de vaques grasses als quals segueixen temps de penitència comptable.\nL´any passat, el regidor d´Hisenda Josep Maria Sala, també va atribuir el dèficit acumulat d´1,4 milions d´euros, principalment, al fort increment de les provisions per insolvències fruit dels impagaments de particulars i empreses a l´Ajuntament.\nD´acord amb les normatives pressupostàries, cada any cal fer una provisió per insolvències dels exercicis anteriors, per cobrir els deutes tributaris per cobrar.\nLa llei preveu que la provisió ha de ser progressiva, des del 5%, per als deutes més recents fins al 100%, per als deutes més vells. El regidor d´Hisenda va assegurar que les dades de morositat havien tornat a desajustar el romanent de tresoreria.\nL´altra cara de la moneda ha estat l´endeutament, que ha tornat a baixar i s´ha situat en 47,4 milions d´euros, a un nivell similar al de l´any 2004 i després que arribés a 83,8 milions d´euros l´any 2011, quan es va produir el canvi de govern tripartit a CDC.\nUna altra dada en positiu és que el coeficient d´endeutament, que és de 65,82%, un percentatge mai vist des de l'any 2000.\nAixò pel que fa al resultat comptable estrictament de l´Ajuntament. Quan es donen les dades del conjunt d´empreses i consorcis municipals, l´endeutament global és de 63,5 milions d´euros i el coeficient de 79,74 %.\nEl regidor d´Hisenda va afirmar que en 4 ó 5 mesos el coeficient global també estarà per sota del 75%.\nPel que fa al pagament a proveïdors, el regidor ha assegurat que durant el darrer any s´ha continuat pagant a una mitjana inferior als 60 dies i "ho continuarem fent aquest 2018".\nUn altra dada positiva de l´any 2018 és que l´Ajuntament de Manresa no haurà de demanar el préstec de mandat. La legislació preveu que no és necessari demanar aquest préstec (que s´hauria de tornar el 30 de juny de l´any de la finalització del mandat, és a dir, el 2019), pel fet que les despeses de finançament afectades negatives són superiors al romanent de tresoreria (dèficit). És a dir, que la xifra de diners que l´Ajuntament té la previsió de cobrar (i ja consignats, tot i que la llei no permet incorporar als comptes) és superior al dèficit acumulat.\nEl fet de no haver de demanar aquest dèficit facilitarà els tràmits per demanar amb més agilitat el préstec per a inversions, cosa que afavorirà que aquestes inversions es puguin dur a terme amb més celeritat.


Educació i Tràmits agiliten la renovació dels carnets de transport escolar - FÒRUM.ad\nEducació i Tràmits agiliten la renovació dels carnets de transport escolar\nel: 06/04/16 19:39\nEl Consell de Ministres ha aprovat, aquest dimecres, la renovació en línia dels carnets de transport escolar, per tal de facilitar a les famílies que puguin fer aquesta gestió des les seves llars si ho desitgen. Així, a proposta del ministre d’Educació i Ensenyament Superior, Eric Jover, s’ha aprovat la renovació en línia del carnet de transport escolar per al curs 2016-2017 i s’han modificat dos articles del Reglament de Transport Escolar perquè es permeti aquesta renovació en línia del transport escolar i la renovació automàtica del Bus Lliure.\nPel que fa al carnet de transport escolar, la primera sol·licitud es mantindrà de manera presencial, però en el cas de la renovació es podrà fer on-line, a través d’e-tramits.ad sempre que no es modifiqui la parada ni el centre escolar de l’alumne. Així, aquest tràmit que han de fer anualment moltes famílies es podrà fer sense haver de desplaçar-se al Servei de Tràmits, disposant del MIL (número d’identificació personal).\nEn el cas de l’abonament del Bus Lliure, la primera sol·licitud (Sol·licitud d’alta del bus lliure) s’haurà de fer, com fins ara, de manera presencial al Servei de Tràmits del Govern o dels Comuns, però un cop es disposi del primer carnet, la renovació es farà cada any de manera automàtica. Així, els propietaris de la targeta del curs 2015-2016 podran fer servir la mateixa els cursos vinents.\nD’altra banda, el Consell de Ministres també ha avançat les dates de lliurament dels carnets de transport escolar i de l’abonament del bus lliure, de manera que per al curs vinent es podran recollir, a partir del 16 d’agost en lloc de l’1 de setembre del 2016 (per a les sol·licituds que s’hagin entrat fins a l’1 de juliol del 2016 per al transport escolar i 15 de juliol per al bus lliure). D’aquesta manera, es preveu facilitar amb més antelació als usuaris la recollida dels seus carnets.\nEntrada Anterior: La CASS cobrirà el 75% de la vacuna del Meningococ B procedent d’Espanya i Alemanya\nEntrada següent: Nova tarifa per a cirurgia menor fora d’un bloc quirúrgic


"Els Villalonga" de L'Horta Teatre arriba al Rialto - Valencia City\n«Els Villalonga» de L’Horta Teatre arriba al Rialto\nCultura, Cultura en valencià, Teatro\nL’obra està en cartell del 31 de març al 3 d’abril. Es tracta d’un text de Ramón Madaula en versió de Juli Disla.\nDel 31 de març al 3 d’abril, el Teatre Rialto de València presenta la producció de L’Horta Teatre Els Villalonga dins el cicle de companyies valencianes programat en aquest teatre.\nL’obra «Els Villalonga» està interpretada per Lucia Poveda, Bruno Tamarit i Alfred Picó.\nEls Villalonga parteix d’un text de Ramón Madaula del qual ha fet una versió valenciana Juli Disla, ha sigut dirigida per Carles Sanjaime i està interpretada per Lucia Poveda, Bruno Tamarit i Alfred Picó.\nArgument de l’obra «Els Villalonga»\nL’argument de l’obra és el següent: està a punt d’arribar un membre nou a la família de Paco Villalonga, el qual no pensa consentir de cap manera que el seu llegat, en aquest cas el seu cognom, no es perpetue per la capritxosa decisió de la seua consentida i estimada filla Anna, i del seu còmplice i gendre, Pau. A aquesta família ha arribat l’hora de decidir, de mirar-se cara a cara i revelar com són de consistents els principis de cadascun d’ells.\nAbans, L’Horta ja va posar en escena un altre text de Ramón Madaula, ‘L’electe’, que es preguntava quina és la motivació que porta els polítics a la política i que va ser una de les millors produccions valencianes de la passada temporada.\nEn Els Villalonga, els canvis que ha fet Juli Disla en la seua versió ho són per a contextualitzar alguns acudits i per a establir més fàcilment la complicitat amb el públic. Per exemple, la peça original porta per títol Els Brugarol.\nL’obra que ens ocupa és una peça que retrata el costat còmic de l’ànsia de poder, en aquest cas de poder econòmic. Es tracta d’una família amb una llarga trajectòria en el món financer que ha sabut aprofitar les oportunitats per a enriquir-se, de manera que ha sigut una de les famílies més influents en l’àmbit valencià. No obstant això, la seua història també té una part fosca: el besavi iniciador de l’èxit familiar va fer la seua fortuna amb el comerç d’esclaus a Cuba.\nEls negocis cada volta van anar millor, sempre amb algun afer truculent, i van anar engolint cada volta més negocis fins a arribar a controlar en l’actualitat una de les empreses tecnològiques més importants de l’Estat.\nEl patriarca familiar s’acosta a l’hora de la seua jubilació, la seua filla no vol saber res del negoci i el pare busca un possible hereu per a perpetuar la nissaga, obsessió que genera tot un seguit de situacions còmiques.


Logotip impressionat a la Xina Paper reciclable Electrònica Caixa d'embalatge Fabricants i proveïdors - Venda a l'engròs de fàbrica - Impressió Caicheng\nLogotip personalitzat Caixa d'embalatge d'electrònica de paper reciclable\nLogotip personalitzat Paper reciclable Paquet d'embalatge d'electrònica Avantatges (1) Establir el 1996, 20 anys d'experiència. (2) Fabricació 100%. (3) El proveïdor de solució d'envasament One-Stop, des del disseny, la producció fins l'enviament. (4) OEM o ODM està disponible. (5) Mostra gratuïta amb màquina d'exemple. (6) ...\nMés imatges per a la caixa de paper :\nnom del producte Logotip personalitzat Caixa d'embalatge d'electrònica de paper reciclable\nNúmero de model B0541\nTipus de Producte Caixa de paper\nUn altre producte que podem fer Caixes de paper, caixes d'embalatge, caixes ondulades, caixa de regal, catàleg, llibres infantils, fulletons, paper, adhesius, caixa de PVC, bossa de paper\nR: Proporcionem principalment tot tipus de caixes de regal, caixes ondulades i caixes de PVC, bosses de paper promocionals, paper, caixa de cartró caixa blanca d'embalatge, catàleg i revista, fullets, llibres infantils, etiquetes adhesives i productes relacionats amb paper o plàstic.\nR: Sí, hem estat a la indústria d'impressió i embalatge a partir de 1996, des de l'any 2008, vam anomenar "DACHENG COLOR PRNTING FACTORY", i el 2008 vam canviar el nom de "CAICHENG", la companyia comercial només pot utilitzar "Co., Ltd "Però mai no pot utilitzar" FACTORY "com a nom. NOMÉS REAL FABRICANT té aquest dret.\nPerò exigíem que el client s'ocupés de la tarifa expressa. Però si heu d'obtenir una mostra real que utilitza la màquina d'impressió com a producció, hem de cobrar quotes d'exemple que oscil·len entre USD50 i USD100 sense comanda expressa. Però l'import de la mostra es pot reembossar si l'ordre és prou gran.\n2) Si no teniu el reenviador d'enviaments necessari, només em doneu el port de l'aeroport o el port marítim perquè pugueu fer-vos un pressupost i, a continuació, us faré un enviament, no us tindreu mal de cap ni tampoc no teniu experiència i el nostre màrqueting L'equip us oferirà assessorament professional per a l'enviament, us podem oferir un cost de transport aeri amb el temps de lliurament i el cost del transport marítim amb el temps de lliurament.\nR: Després d'aconseguir els seus productes per a la caixa de regal plegable marró, no dubteu a expressar el vostre problema sobre el nostre servei o la nostra qualitat, el vostre és la millor manera de millorar la nostra qualitat. Trobarem la millor solució junts.\nBenvingut a comprar la millor caixera de qualitat, amigable i ecològica amb Caicheng Printing, que és un dels majors fabricants i proveïdors de la Xina. Tenim una fàbrica productiva amb quantitat de personal experimentat que treballa en ell. Vostè pot estar segur de productes de caixa de rellotgeria a l'engròs amb nosaltres.\nHot Tags: Logotip personalitzat caixa d'embalatge d'electrònica de paper reciclable, Xina, fabricants, proveïdors, fàbrica, venda a l'engròs, compra, millors productes\nPaper personalitzat Shaver Box d'home


El senador Pere Sampol ha interpel·lat avui al Ministre d'Indústria per reclamar un sistema més just que eviti que els ingressos de les elèctriques suposi un cost de 200 euros per a cada ciutadà\nEl senador del PSM-EN ha intervingut avui al ple de la Cambra Alta per posar en evidència el pervers sistema espanyol del càlcul del preu de l'electricitat i per instar al ministre a un canvi en el sistema que corregeixi l'actual pujada de la tarifa elèctrica.\nSampol ha manifestat durant la seva intervenció que els ciutadans estan pagant de la seva butxaca el dèficit elèctric espanyol mentre les principals empreses productores augmenten any rere any els marges de benefici. De fet, ha dit, el 2010 tancaren amb un 10% més de beneficis, el que suposa 8.200 milions d'euros.\nEl senador nacionalista reivindica un canvi del sistema elèctric que permeti reduir el dèficit elèctric a través de retallades en els beneficis de les empreses. “S'evitaria així carregar sobre els productors de l'energia fotovoltaica la responsabilitat del dèficit de tarifa que arranca molt abans del 2008, moment en què va suposar una gran expansió de les empreses fotovoltaiques”.\n“No pot ser que les centrals elèctriques cobrin la producció de l'energia fins a dos i tres vegades el preu del cost de generació, mentre tenen instal·lacions de fa més de 25 o 40 anys en funcionament, i per tant, totalment amortitzades”.\nEl senador, a més, ha recordat que representants de la Unió Europea ja s'han mostrat preocupats per la retallada de les ajudes a les empreses fotovoltaiques perquè posa en perill les energies renovables, no sol a l'Estat espanyol sinó a tota la Unió Europea.


Els metges anuncien vaga indefinida » Política » Balears » dBalears.cat\nEls metges anuncien vaga indefinida\nEl comitè executiu del sindicat ho va aprovar per unanimitat. Enviaren el preavís de convocatòria per al 6 de juliol a Treball, a la Delegació del Govern i a IB-Salut\nVistes: 2697 vegades\tPuntuada amb 4 estrelles de 5 Puntua-la amb 1 estrelles\nEl comitè executiu dels metges, reunits aquest matí. Foto: J. Morey.\nEl president del Sindicat Mèdic (Simebal), Isidro Torres, va confirmar ahir que "l'acord de vaga indefinida en els serveis sanitaris públics s'ha pres per unanimitat de tota l'executiva avui dematí -ahir per al lector-". També informà que els missers del sindicat han notificat al govern el preavís de la convocatòria, prevista per al 6 de juliol, tal com marca la llei, amb deu dies d'antelació. Afegí que havien enviat la nota a la Delegació del Govern, a la Conselleria de Treball i a l'IB-Salut.\nEl metge sindicalista afirmà que "aquest preavís no coarta les negociacions amb el Govern; ben al contrari, estam obligats a cercar una solució. Esperam que arribi". Digué que durant l'assemblea explicà com anaven les negociacions amb l'IB-Salut i la Conselleria, tot i que de moment "ara per ara el Govern no ha proposat res. Només ens diuen que estan treballant en una solució".\nTorres volgué deixar clar que ells demanen una proposta per escrit "perquè es torni a la situació del mes de maig", quan encara no s'havien retallat els complements. A més, indicà que les negociacions continuaran: "Estic obert que em cridin. No hi cap impediment per part nostra, però ens han de cridar ells. Nosaltres no hem de dir quan ens hem de veure. La pilota està en mans de l'Executiu".\nEl metge assenyalà que encara queden dos consells de govern i voluntat per negociar. "No m'imagín arribar a dia 6 sense cap solució al conflicte. Ara bé, no basta que jo estigui confiat, també hi ha altres interlocutors que hi han de posar el seu granet d'arena". També precisà que a la pàgina web del sindicat hi ha penjat el preavís de vaga amb el possible calendari de mobilitzacions. Afegí que "la vaga serà comuna a tots els centres el primer dia, però després anirà variant". Fins i tot hi haurà dies en què es treballarà.\nD'altra banda, la secretària de Sanitat del sindicat UGT, Aurora López, preguntada per la vaga, subratllà que "ha estat un poc precipitada la convocatòria. Pensam que encara hi havia marge per negociar i que l'amenaça de vaga és el darrer cartutx que s'ha d'emprar". Insistí, però, que "de tota manera el col·letiu mèdic té motius per fer-la. No pot esdevenir ostatge del que està passant". Així mateix, manifestà que "el que hauria de fer l'Administració, si té intenció d'arreglar el tema, és dur un acord a la Mesa sectorial perquè hi pugui haver consens entre tots els sindicats i no només" amb Simebal, perquè, si no, "poden tornar a cometre l'errada de 2008".\nLópez també es mostrà més pessimista que Torres en dir que "el Govern està molt tancat a arreglar una situació que ben segur no han creat els metges".\nPel que fa a l'Executiu, el director general de Gestió Econòmica i Farmàcia, Martí Sansaloni, va afimar ahir que el Govern treballa "intensament" per trobar "una solució jurídica definitiva" al conflicte pels complement salarials. L'alt càrrec afegí que respecta la convocatòria de vaga i agraí "l'actitud dialogant" del Simebal. Si la vaga finalment es duu a terme, afectarà uns 4.000 metges de tot l'Arxipèlag.\nMenéame Facebook\tTwitter\tDelicious Yahoo Tafanera 26 opinions\nCompte enrere per a la vaga de metges de juliolPublicada el 27/06/2012 per Cristina Polls a PolíticaSimebal espera l'acord de la Mesa sectorial de dijous per desconvocar la vaga dels metgesPublicada el 03/07/2012 per Efe a PolíticaLa resta de sindicats mèdics demandaran Simebal i l'Ib-salut si duen un acord previ a la Mesa del sectorPublicada el 03/07/2012 per Efe a PolíticaLa Mesa de la Sanitat s'ha avortat i segueix endavant la vaga dels metgesPublicada el 04/07/2012 per E.P. a PolíticaL’Executiu proposa in extremis una llei per evitar la vaga de metgesPublicada el 04/07/2012 per E.Borràs/Q.Torres a CiutatEl sindicat de metges accepta aturar la vagaPublicada el 06/07/2012 per Enric Borràs a PolíticaEl PP registra una Proposició de Llei que habilita la Mesa de Sanitat a assolir un acord “definitiu”Publicada el 05/07/2012 per Agències a PolíticaCarmen Castro presenta la seva dimissió Publicada el 06/07/2012 per R.L./ Agències a PolíticaEl PSIB alerta del desembarcament de la sanitat privada amb MesquidaPublicada el 06/07/2012 per E.P. a PolíticaEl sindicat SATSE, satisfet amb la dimissió de CastroPublicada el 06/07/2012 per Efe a PolíticaEl Sindicat Mèdic creu que Mesquida és “ideal” per al càrrecPublicada el 06/07/2012 per E.P. a PolíticaBosch: “El Govern no té cap dona però sí persones amb currículum i vàlua”Publicada el 06/07/2012 per E.P. a PolíticaBauzá limita la crisi de govern a posar Mesquida al lloc de Castro Publicada el 07/07/2012 per Enric Borràs a PolíticaAntoni Mesquida escull Isabel Borràs per dirigir l'Ib-SalutPublicada el 09/07/2012 per Agències a PolíticaMiquel Ramis envia Vicenç Thomàs 'a pasturar ovelles' pels complements dels metgesPublicada el 09/07/2012 per E.P. a PolíticaLa llei de metges no s'aprovarà fins al setembrePublicada el 12/07/2012 per Quim Torres a PolíticaEl PSIB farà una esmena a la totalitat a la Proposició de llei del PP sobre els complements dels metgesPublicada el 25/07/2012 per E.P. a PolíticaPP i PSIB acorden una llei pels sous dels metgesPublicada el 27/07/2012 per Enric Borràs a PolíticaPastor qüestiona la solució als plusos dels metges, però hi vota a favorPublicada el 31/07/2012 per Agències/dB a PolíticaSimebal agraeix a PP i PSIB que hagin aprovat la llei dels complements dels metgesPublicada el 31/07/2012 per E.P. a PolíticaEl Govern continua sense pagar als metges els plusos de juny i juliolPublicada el 10/09/2012 per Quim Torres a PolíticaAnticorrupció denuncia Thomàs per la seva gestió dels complements mèdics Publicada el 17/10/2012 per Agències/dB a PolíticaVicenç Thomàs apunta que Carmen Castro també pagà els complementsPublicada el 17/10/2012 per E.P. a PolíticaEl Govern demana a Vicenç Thomàs que es defensi i no vulgui implicar els altresPublicada el 18/10/2012 per Efe a Política\tParaules clau:\nPer No als ineptos que no tenen ni idea., fa 11 mesos\tAquest Xisco segur que és un frustrat que no va entrar a la facultat de medicina. És l'única explicació que trob d'aquesta ràbia que té als metges. O bé és de la construcció y s'ha forrat mentre havia el "boom" de la construcció o es va hipotecar sense informar-se de les conseqüències d'invertir en pisos. Aquest "tipejo" com n'Alvaro gaudiran d'alló que és tenir un col·lectiu desmotivat. Són d'aquest que pensen que l'únic que ha de tenir vocació és el metge. Ja haureu de fer servir un servei mèdic...qüestió de temps...\tValoració:1menosmas\tPer Alvaro, fa 11 mesos\t¿Para que hacen huelga los medicos? ¿Para seguir tocandose las pelotas? Vas a una consulta y como no vayas desangrandote sus respuestas son siempre las mismas... 'Lo que veo esta dentro de la normalidad', 'Su caso es estetico', 'Eso es cronico ya no se quita', 'Eso es la ansiedad','No se lo que tiene', 'Sin ningun problema puede cambiarse de medico',..¿Ustedes creen que una Sanidad puede consentir que sus medicos den estas respuestas a un paciente?\nA trabajar un poquito que hay mucho vago en la Sanidad, mas de uno deberia estar despedido para contratar a otro que se lo tome mas enserio.\tValoració:-17menosmas\tPer QUIN DESASTRE!!!!, fa 11 mesos\t...què hi ha al darrera aquest govern que mana? qui ha imposat aquesta tropa d'incompetents? com es possible aquest caramull de irresponsabilitats que cometen dia sí i dia també? do'n surt aquest president que no te idea ni del què és Mallorca, ni qué vol dir fer política? per favor,poseu fil a l'agulla per acabar amb aquest desastre!!!!!\tValoració:10menosmas\tPer A porgar fum, fa 11 mesos\t@Xisco: que formes part del sector bancari o d'una gran empresa, que, per cert, són els PRINCIPALS causants d'aquesta crisi però segueixen tenint la pella pel mànec? Que vols ser, tan "demòcrata" con en Rosell de la CEOE, que dóna lliçons de com han de ser els polítics i com s'ha de fer la reforma laboral. Au ves-te'n a porgar fum, que, a banda dels que ja han perdut la feina, els empleats públics estan patint rebaixes per totes bandes: com tothom (apujada d'imposts i IRPF) i ABAIXADA directa del sou. Te sembla poc? D'on putes has sortit?\tValoració:8menosmas\tPer llepafulls, fa 11 mesos\tUn "sindicat" que va fer d´esquirol a la vaga general, mobilitzat contra el català, que sols ha mirat, i malament, pels avantatges dels seus afiliats, en contra de la resta de professionals i treballadors/es de l´IBSALUT, no està legitimat per liderar unes reivindicacions justes de TOT el col.lectiu facultatiu. D´aquí a poc ja veureu com tot són abraçades i rialles amb els del PP.\tValoració:8menosmas\tPer xisco, fa 11 mesos\tya esta bien de meter miedo a la sociedad con las amenazas y huelgas, todo esta cambiando debido a la crisis que esta dejando a millones de empresas en bancarrota y los médicos se quejan de unos complementos en sus nóminas, mirad la realidad del problema que tiene España y pensad un poco en los que realmente no pueden pagar sus hipotecas o que tienen que pedir la caridad, vuestros sueldos dependen de los ingresos que genera la sociedad española, con lo cual no seáis tan hipócritas, si queréis ir a la huelga id, estáis en vuestro derecho.\tValoració:-24menosmas\tPer unitat de cures intensives, fa 11 mesos\tLleven el requisit de català.Importen mà d'obra barata.I els nostres joves metges què?I els nostres joves infermers què?Necessitam ser conscients -col·lectivament- de la importància de tenir uns representants polítics AUTOCENTRATS en els interessos de la gent d'aquí.\tValoració:15menosmas\tPer BAUZEINSTEIN, fa 11 mesos\tAquests des-Govern són uns genis, tot està planificat: 1) lleven es requisit des català, 2) importen metges xinesos, 3) els paguen ses guàrdies a 3 euros/hora i 4) tot arreglat (tothom content, no hi ha atur, autopistas de la educasión, es crèdit flueix, ets empresaris innoven,…)\tValoració:18menosmas\tPer Un que no és metge..., fa 11 mesos\tAquest desgovern d'imbècils ha llevat el requisit de català per els funcionaris per, segons paraules seves, poder portar els millors professionals. Els subnormals que els votaren diuen que és més important un bon metge que un metge que parli català... idò senyors per tenir bons metges no és qüestió d'idiomes sinó de pagar bé i llevant complements no aconseguirem tenir els "millors" profesionals sinó quatre que no vulguin enlloc més.\nEls votants del pp no podeu esser més subnormals i tu Francisco (si fossis Xisco no escriuries en foraster) deixa de dir pardalades. Valoració:26menosmas\tPer jusepmiquel, fa 11 mesos\tEl que no saben és que s'està preparant una vaga indefinida per tota l'educació secundària especialment els batxillers Valoració:15menosmas\tAnteriorSiguiente


Angie's list termite inspection and... by Derek Benson 13 views\nDespedida da Turma 2014.1 by paloma_sn 134 views\nDashboards focus session by Milston Consulting 112 views\nPromoparty by Mat Evans 71 views\nPitch For Music Video by forbez44 154 views\nPPT Media Pembelajaran dan ICT by monicayhe 656 views\nEl mon en proporcions dels que tenen i els que no\n1. traduit per Guim Bonaventura LA TERRA EN MINIATURA\n2. Si poguéssim reduir la població de la Terra a una petita vila d’exactament 100 habitants, mantenint les proporcions existents en l’actualitat, seria quelcom semblant a això:\n3. Hi hauria: 57 asiàtics 21 europeus 4 persones de l’hemisferi oest (tant nord com sud) i 8 africans\n4. 52 serien dones 48 homes 70 no serien blancs 30 serien blancs 70 no cristians 30 cristians 89 heterosexuals 11 homosexuals\n5. 6 persones posseirien el 59% de la riquesa de tota la vila i els 6 (sí, 6 de 6) serien nord-americans. De les 100 persones, 80 viurien en condicions infrahumanes .\n6. 70 serien incapaces de llegir 50 sofririen malnutrició 1 persona estaria a punt de morir 1 bebè estaria a punt de néixer Només 1 ( sí, només 1 ) tindria educació universitaria.\n7. En aquesta vila hi hauria 1 persona amb ordinador . Al analitzar el nostre món des d’aquesta perspectiva tan comprimida és quan es fa més urgent la necessitat de l’acceptació, e nteniment i educació .\n8. Ara reflexiona... Si t’has aixecat aquest matí amb més salut que malaltia, llavors ets més afortunat que els milions de persones que no sobreviuran aquesta setmana.\n9. Si mai has experimentat els perills de la guerra, la soledat d’estar empresonat, l’agonia de ser torturat o les punxades de la inanició, llavors estàs per davant de 500 milions de persones.\n10. Si pots anar a l’església, la sinagoga o la mesquita sense por a ser humiliat, arrestat, torturat o mort, llavors ets més afortunat que 3.000 milions ( 3.000.000.000 ) de persones del món.\n11. Si tens menjar al refrigerador, roba a l’armari, un sostre sobre el teu cap i un lloc on dormir, ets més ric que el 75% de la població mundial.\n12. Si guardes diners al banc i a la teva cartera i tens algunes monedes a la tauleta de nit ... ja estàs entre el 8% més ric d’aquest món.\n13. Si els teus pares encara viuen i están junts... ets una persona MOLT rara .\n14. Si pots llegir aquest missatge, acabes de rebre una doble benedicció: algú estava pensant en tu i més encara, ets molt més afortunat que els més de 2.000.000.000 de persones en aquest món que no poden llegir.\n15. Treballa com si no necessitessis els diners. Estima com si mai t'haguessin ferit. Balla com si ningú et veiés. Canta com si ningú t’escoltés.\n16. El que va... torna Envia aquest missatge a totes les persones que estimis. Tradueix-lo perquè l’entengui més gent. Envia-ho i alegra el dia a algú . L’únic que pot passar, si decideixes enviar-lo, és que algú somrigui gracies a tu.\n17. Que tinguis un bon dia!\nAngie's list termite inspection and damage repair marlboro nj 732 284-3807\nDashboards focus session\nPPT Media Pembelajaran dan ICT


Mònica Doria accedeix a les semifinals de càiac als Jocs Olímpics de Tòquio\nLa palista andorrana fa bona la primera baixada i es classifica amb un temps de 110.54\nMònica Doria ha iniciat aquest matí el seu periple olímpic amb l'eliminatòria de caiac.\nActualitzada 25/07/2021 a les 11:02\nMònica Doria s'ha classificat per a les semifinals en la modalitat de càiac al seu debut als Jocs Olímpics de Tòquio. L'andorrana ha aconseguit el millor temps en la primera baixada, on ha marcat 110.54 amb una penalització de dos segons per haver tocat una porta, i a la segona mànega li ha estat suficient amb fer un descens tranquil i conservador per assegurar una classificació que ja al tenia molt coll avall. El millor temps ha estat per l'australiana Jessica Fox amb 98.46, Dimarts, a partir de les set del matí, es disputaran les semifinals i les finals de càiac, també al Kasai Canoe Slalom Centre.\nThe Observer va dir..Ella tampoc hauria de ser-hi, Arfa no competeix, no te el nivell per representar Espanya i no es d'Andorra\nBen dit! Viu a Andorra? Com molts funcionaris amb passaport Andorrà i que viuen a la Seu I mai han viscut aquí i van del que no toca...\nEnorme Mònica!! I això malgrat els inútils del COA.\nCuanta enveja i resentiment. Aquesta noia hi és per mèrits propis i tè passaport andorrà. Que jo sàpigui a andorra no es regalen passaports. Ja està bè de comentaris despectius i poc respectuosos amagats darrere la corassa de l'anonimat\nEs andorrana i competeix per Andorra. Entrenarà a Arfa, La Seu o Australia si ella vol, pero fa molts anys, diria que sempre, a competit per andorra i s'ha guanyat plaça per merits propis tanr en Kayac com en Canoa, no es casualitat que en categoria junior fos camiona del mon (canoa).Ningu li pot treure el dret a ser on es. Ara a passar a en canoa i encarar les semifinals.\nCarlota va dir..No es necessari desprestigiar així a la gent, quan tu al seu lloc dubto que arribis a estar\nElla tampoc hauria de ser-hi, Arfa no competeix, no te el nivell per representar Espanya i no es d'Andorra\nHome nomes diu la realitat\nHo fara millor que jo tambe pero aixo no vol dir que vagi per campiona olimpica.\nGerard va dir..Home, passaven a semifinals 24 de les 27 palistes, avui era com un entrenament.\nSi, però n'hi ha 3 que han tornar a casa, abans de començar una competició mai saps que et pot passar. Per fer aquest comentaris, val mes que no diguis res. Ets com la majoria que escriuen els comentaris, sempre treien mèrits a la gent.\nNo es necessari desprestigiar així a la gent, quan tu al seu lloc dubto que arribis a estar\nHome, passaven a semifinals 24 de les 27 palistes, avui era com un entrenament.


Coses que s'arreglen i altres no tant (II) | Emporion\nCoses que s’arreglen i altres no tant (II)\nper Jordi Bellapart\t el oct. 25, 2016\nAra fa un any, en el número corresponent al mes de novembre d’aquesta publicació, hi col·laborava amb un escrit titulat “Coses que s’arreglen i altres no tant”, en el qual parlava d’algunes millores que s’havien fet al municipi, però també d’algunes deficiències que continuaven pendents, com podien ser els perills de les carreteres d’accés a Torroella tant per Serra de Daró, (Gi-643 ) com per Verges (C-31).\nDues carreteres que no ofereixen suficient seguretat tant per l’amplada de la seva calçada, com per la senyalització que tenen. Novament hem de constatar un accident a l’encreuament d’aquest darrer vial amb la carretera que ve de l’Escala per una senyalització confusa en aquest punt. I no és el primer. Estem encara esperant alguna mostra d’interès per part de l’Administració pertinent (Direcció General de Carreteres de la Generalitat) que ens albiri alguna mostra de bona voluntat per aportar alguna solució.\nTambé parlàvem de la variant de Torroella, un projecte guardat en un calaix des de fa vuit anys. Ara, els responsables de carreteres s’excusen davant d’alguns dels representants dels ajuntaments afectats que s’han interessat per aquest necessari projecte, dient que no ha anat endavant perquè el territori no ho vol. Com a conseqüència i en resposta a aquesta inacció, persones dels municipis que se senten afectats, conjuntament amb representants municipals, han constituït una plataforma ciutadana (Plataforma prou víctimes de les carreteres del Baix Ter) amb la intenció de mobilitzar i promoure, si calen, actuacions de protesta per activar solucions tant a la Gi-643 com a la C-31, per aconseguir més seguretat i disminuir els embussos.\nParlem en el títol d’aquest escrit de coses que s’arreglen i d’altres no tant. Aquesta seria una d’aquelles que no s’arreglen, no ja de des de només fa un any, sinó més de quaranta, quan es varen plantejar i construir els accessos a la Costa Brava des de l’autopista A-7 i aquesta part central corresponent al Baix Ter, va quedar completament oblidada. Aquest moviment ciutadà que s’està organitzant el podríem intuir com l’inici d’alguna cosa que en aquest sentit es millora: l’aparició d’una manifestació pública d’un descontent que fins ara no existia o estava endormiscat. Això ho podríem apuntar a coses que es fan (no dic que s’arreglen, perquè de moment no s’arregla res),\nFa pocs dies, una senyora de Barcelona que passa llargues temporades a Torroella i forma part d’una família que se sent molt torroellenca, em comentava que com a tal se sentia orgullosa del goig que feia la part central del nucli històric de la vila, amb la rehabilitació que feia uns anys s’hi havia fet (coses que s’arreglen), però força preocupada, afegia, que fora d’aquest centre, i sobretot en alguns carrers de l’eixample, aquests es veien en força mal estat: asfalt aixecat, clots, voreres aixafades o sense acabar, instal·lacions elèctriques mal penjades d’un costat a l’altre de carrer. Vaja, tot plegat en un estat que denotava força abandó. No sé a quins carrers es podia referir, però aquesta sensació em va saber greu.\nSón d’aquelles coses que no s’arreglen tant, segurament perquè algunes poden ser complicades, però la majoria són per poca voluntat dels responsables municipals. Falta d’interès o il·lusió per fer quelcom més que treure’s del damunt les obligacions del dia a dia, sense ser capaços de planificar a mitjà i llarg termini. L’excusa fàcil de la manca de pressupost és la que se sol adduir i sovint és certa, però això no ha de servir per amagar la passivitat de deixar-ho córrer i no fer res per intentar arreglar certes coses.\nLa rehabilitació feta a la part més cèntrica del nucli antic es va fer entre els anys 2000 i 2003. Al no haver-hi una planificació a llarg termini per manca de voluntat, durant aquests tretze anys quasi no s’ha fet res. Amb voluntat ferma, encara que la intervenció anual hagués estat minsa, potser s’hauria pogut aconseguir la completa rehabilitació de tot el nucli històric i el carrer Major, i el carrer i el passeig de l’Església, entre d’altres, podrien tenir una imatge més adequada a allò que per a la vila representen.\nLa manca de planificació ens ha fet perdre uns anys que ens col·loquen per darrere d’altres poblacions que els han aprofitat. La inactivitat d’un ajuntament que es limita només a cercar solucions per al dia a dia pot fer que algunes coses s’arreglin i altres no tant. Pot ser que a tu et tapin un forat del davant de casa perquè t’has queixat, però no es tapin els de la resta que poden estar afectats perquè no hi ha cap planificació per a fer-ho. Si treballar amb una planificació racional és la voluntat d’actuació del nou equip de govern municipal i això permet recuperar, encara que només sigui una part del temps perdut, aquesta planificació, concretada en projectes, recerca de finançament, etc., també la posarem del costat de la balança de “coses que es fan” a l’espera, que no sigui massa llarga, que es converteixin en realitats.


La Xarxa Europea d'Instituts de Recerca en Salut Global es reuneix a Barcelona - Notícia - ISGLOBAL\nEGHRIN té com a objectiu crear sinergies per a la translació i la incidència política en salut global\nLa Xarxa Europea d'Instituts de Recerca en Salut Global (EGHRIN) ha celebrat la seva reunió anual a Barcelona el dimecres 27 de febrer, sota l'organització d'ISGlobal i la Universitat de Barcelona (UB). La reunió va ser inaugurada pel Prof. Domènech Espriu, vicerector de Recerca de la UB, qui va descriure l'excel·lència i la importància estratègica de la salut i les ciències biomèdiques a la UB, i la contribució clau d'ISGlobal com a institut universitari de recerca.\nEGHRIN aglutina a un nombre creixent d'institucions líders a Europa en recerca en salut global, que uneixen forces per tenir una veu unificada amb la finalitat d'augmentar la conscienciació sobre els objectius i temes de salut global, de crear excel·lència en la recerca en salut global, d'aconseguir un impacte en l'agenda de recerca de la UE i de traduir les troballes clau de la ciència en polítiques, implementació i pràctica.\nEn aquesta reunió han participat representants de centres de recerca d'Alemanya, Bèlgica, Dinamarca, Holanda, Itàlia i Regne Unit, junt amb ISGlobal.\nPer a més informació, veure: www.eghrin.eu\nBarcelona acull l'Assemblea General de la xarxa internacional d'institucions d'educació superior en salut global tropEd


Avui hem tengut Mesa Sectorial d’Educació on se’ns ha presentat dos esborranys de Resolució: una de la Direcció general de Planificació , Ordenació i Centres per la qual s’aproven les instruccions per a la implantació dels programes de reforç de l’aprenentatge per a quart curs d’ESO.\nANPE ha donat el seu suport a aquesta resolució ja que troba positiu que l’alumnat que ja tenia suport incorporat al programes PMAR a 2º i 3º ESO, pugui tenir continuïtat a 4º i així facilitar tant l’èxit educatiu com la tasca docent. A més, això forma part del acord Marc amb el suport d’ANPE a MESA SECTORIAL. Per altra banda hem demanat a MESA que s’incrementi el nombre d’hores d’aquest programa per aquest alumnat que serà inicialment de 12 hores setmanals. Això suposarà un increment de 40 professors i professores. Des de la Direcció general de Planificació , Ordenació i Centres ens han assegurat que faran un esforç per augmentar el número d’hores setmanals i poder donar suport no només a les àrees instrumentals sinó també a altres matèries.\nPel que fa referència a l’altra resolució del Conseller d’Educació i Universitat que estableix els criteris per determinar la tipologia dels centres docents públics no universitaris i l’assignació dels equips directius, des d’ANPE ho valorem de forma positiva ja que actualitza la normativa anterior del 2010 a les noves necessitats com és el cas dels CENTRES INTEGRATS (abans inexistents), com son els Centres Integrats de Formació Professional; els Centres integrats d’educació infantil, primària i secundària i els centres integrats d’educació infantil i primària i d’ensenyaments elementals de música.


Bases 2022 ·\nLa GRAN pantalla és un espai de trobada cinematogràfica intergeneracional que busca desmuntar estereotips sobre les persones grans a través del cinema. Busquem relats que permetin generar noves lectures i discursos sobre les persones grans, més enllà de les representacions convencionals que acostumen a associar-se a aquesta etapa de la vida.\nLa quarta edició d’aquest certamen tindrà lloc des del 28 de juny al 3 de juliol del 2022 a la ciutat de Barcelona conjuntament amb una mostra a Mollet del Vallès (Catalunya).\nLa GRAN pantalla és una idea original d’elParlante, entitat especialitzada en el disseny, implementació i avaluació d’estratègies de comunicació. Des de fa uns anys, elParlante desenvolupa projectes socials per a la gent gran a través del teatre, l’audiovisual i l’educació formal.\nTota la informació oficial serà publicada al nostre web www.lagranpantallafestival.com, Facebook oficial www.facebook.com/lagranpantallabcn i mitjans associats.\nRecepció de postulacions fins al 10 de març del 2022.\nNO S’ACCEPTARAN OBRES DESPRÉS DE LA DATA INDICADA.\nEn aquesta quarta edició comptarem amb una secció no-competitiva de llargmetratges internacionals i tres categories de competició de curtmetratges internacionals.\nA continuació es detallen les condicions que han de complir les obres per a ser elegibles.\nCOMPETICIÓ CURTMETRATGE INTERNACIONAL\nS’acceptaran les obres audiovisuals finalitzades a partir de juliol de 2020 en format ficció, documental i/o animació, produïdes tant a Espanya com a l’estranger.\nLa temàtica principal de les obres ha de ser la tercera edat i en la mesura del possible que les persones grans no compleixin amb els estereotips que comunament se’ls assignen al cinema.\nEls curtmetratges hauran de tenir una duració màxima de 30 (trenta) minuts, crèdits inclosos.\nLes obres que no es presentin en idioma català o castellà, hauran d’estar degudament subtitulades al català o castellà.\nLes obres hauran de complir amb els estàndards tècnics mínims.\nLes obres no podran estar publicades a internet.\nObertura: a partir de la publicació de les bases, el 22 de desembre de 2021.\nTancament: recepció de postulacions fins al 10 de març del 2022.\nLes postulacions i l’enviament de les obres es farà únicament mitjançant la plataforma associada Festhome o FilmFreeway, emplenant les dades sol·licitades per la plataforma i respectant les bases de la competició, a través del següent enllaç:\nLes i els seleccionats seran notificats per correu electrònic durant el mes d’abril de 2022. El llistat es publicarà i la selecció oficial es difondrà a través de la nostra pàgina web, xarxes socials i mitjans associats.\nLes obres enviades no seran retornades.\nL’organització es reserva el dret de selecció de les obres que participen en el festival. La selecció serà realitzada per l’àrea de programació del festival i professionals competents en la matèria. Queden exclosos de participar:\nQualsevol obra relacionada de manera directa o indirecta amb algun membre de l’organització del festival.\nQualsevol obra relacionada de manera directa amb qualsevol patrocinador o mitjà associat al festival.\nQualsevol obra que no compleixi les bases publicades.\nCondicions obres seleccionades\nEls representants de les obres seleccionades en les diferents categories tenen l’obligació de:\nEnviar a la direcció facilitada per email, còpies de l’obra seleccionada en Blu-Ray o arxiu (H264).\nLes còpies hauran d’estar en possessió de l’organització del festival abans del 30 d’abril de 2022.\nQualsevol problema amb el format de l’exhibició o qualsevol altre motiu, haurà de comunicar-se a l’organització com més aviat millor per email: direccionartistica@lagranpantallafestival.com\nJURAT DEL FESTIVAL\nEl jurat el compondran persones amb experiència en el camp cinematogràfic.\nQuedaran exclosos del jurat els membres que tingui relació directa o indirecta amb alguna de les obres de la competició.\nEl veredicte del jurat serà públic i conegut per tots els participants i assistents del festival. Es publicarà al web del festival, a les xarxes socials i als mitjans associats. Les decisions del jurat seran inapel·lables.\nL’organització del festival no té influència en les decisions del jurat.\nL’organització es reserva el dret d’incloure o retirar premis segons els criteris. Els premis seran anunciats en dates pròximes a l’esdeveniment.\nS’escollirà l’obra guanyadora de cada categoria i es premiaran de la manera següent:\nMillor curtmetratge internacional: 300 euros + trofeu + Distribution Pass Festhome\nMenció especial del Jurat: 150 euros + trofeu\nPremi del Públic: 150 euros + trofeu\nEls guanyadors hauran d’incloure en les seves futures còpies i material de difusió, el logotip i el llorer corresponent al premi obtingut al certamen.\nEl festival comptarà amb les llicències dels curtmetratges de la selecció per a la seva projecció en altres itineràncies o altres activitats vinculades al festival o mostres especials de caràcter educatiu.\nL’organització es reserva el dret a utilitzar fragments de les pel·lícules seleccionades per a elaborar material publicitari del festival.\nEls organitzadors es reserven el dret a modificar l’esdeveniment per causes de força major.\nConsultes i dubtes: direccionartistica@lagranpantallafestival.com i/o info@lagranpantallafestival.com\nPàgina web: https://www.lagranpantallafestival.com


En geometria, un polígon és una figura plana formada per un nombre finit de segments lineals seqüencials (línia poligonal). Cadascun d'aquests segments és un costat, i cada un dels punts on s'uneixen dos costats és un vèrtex. Sovint, el terme polígon també s'utilitza per descriure l'àrea compresa dins de la figura, o la unió de la figura i l'àrea. Un n-gon és un polígon de n costats, i un polígon amb tots els angles i costats iguals s'anomena polígon regular. Un polígon és un exemple bidimensional del concepte de polítop, el qual abraça qualsevol nombre de dimensions. La paraula "polígon" deriva del grec πολύς (polús, 'molts') i γωνία (gōnía, 'cantonada' o 'angle). (ca)\nEn geometria, un polígon és una figura plana formada per un nombre finit de segments lineals seqüencials (línia poligonal). Cadascun d'aquests segments és un costat, i cada un dels punts on s'uneixen dos costats és un vèrtex. Sovint, el terme polígon també s'utilitza per descriure l'àrea compresa dins de la figura, o la unió de la figura i l'àrea. Un n-gon és un polígon de n costats, i un polígon amb tots els angles i costats iguals s'anomena polígon regular. Un polígon és un exemple bidimensional del concepte de polítop, el qual abraça qualsevol nombre de dimensions. (ca)


Els mercats extraordinaris del Mercat Central es 'muden' a la plaça de l'Ajuntament | Valencia Extra\nEls mercats extraordinaris de València que des de fa anys s’instal·len al voltant del Mercat Central el faran a partir d’ara en la part per als vianants de la plaça de l’Ajuntament, mentre duren les obres reurbanització de l’entorn de la Llotja i el Mercat Central.\nAmb aquest canvi es pretén donar continuïtat a l’activitat comercial dels venedors davant la situació actual. El seu nou emplaçament també els atorgarà més visibilitat, amb el que es podran facilitar les vendes, ressalta el regidor de Comerç, Carlos Galiana.\nEs tracta del mercat de monedes, segells i antiguitats dels diumenges al matí i el mercat extraordinari dels dilluns, de 9 a 14 hores, on es venen plantes, calçats, roba o joguets.\nLa previsió és que les obres de reurbanització de l’entorn del Mercat Central es puguen prolongar durant un any, depenent de les restes arqueològiques que es puguen trobar.


Blanco cedeix davant la pressió de CiU-ViA\n10-01-2012 | Actualitzat 29-05-2014 11:25\nEs veu forçat a cessar Gabi Serrano i apartar Bàrbara Scuderi de la regidoria de Cultura\nL'alcalde ha comunicat aquesta tarda als portaveus dels grups polítics municipals que cessa el càrrec polític d'ICV, Gabi Serrano, i que modifica el cartipàs municipal situant Bàrbara Scuderi en regidories més tècniques i menys compromeses políticament.\nFinalment, doncs, es redueixen els costos d'una estructura política que havien estat denunciats reiteradament per CiU-ViA per la insostenibilitat que suposaven en un moment de greu crisi econòmica i social. De fet, la pressió de la nostra formació i de la resta de grups de l'oposició ha estat clau per aconseguir aquest canvi.\nDes de CiU-ViA havíem explicat que la contractació de Gabi Serrano com a càrrec de confiança responia només a la voluntat d'ICV d'assegurar una influència política a l'estructura governativa de l'Ajuntament, i assegurava la continuïtat de l'activitat política professional a una persona que havia perdut un càrrec electe i de govern en les passades eleccions municipals a Sitges. Aquesta contractació no responia en cap cas a una necessitat de millora de la gestió i es basava exclusivament en equilibris polítics mal entesos.\nRas i curt, era la torna de situacions polítiques i personals anteriors. Una situació deplorable que té, de fet, un únic responsable polític: Josep Antoni Blanco, que a més ho ha mantingut durant ben bé mig any, provocant despeses i incentivant la desafecció de la ciutadania envers el conjunt de la classe política.\nUn cop informats del canvi, des de CiU-ViA valorarem el conjunt de la nova proposta d'acord amb criteris d'eficiència en el treball, d'adaptació dels costos a les circumstàncies econòmiques i a la representativitat política conforme al resultat de les eleccions democràtiques.


Neymar Jr ja està recuperat i jugarà els quarts de final - FC Barcelona\nHomeFutbolPrimer EquipNotíciesNeymar Jr ja està recuperat i jugarà els quarts de final\nNeymar Jr ja està recuperat i jugarà els quarts de final\nEl crac blaugrana ha deixat enrere unes molèsties a la cuixa esquerra i un cop al genoll dret que arrossegava del partit de vuitens El ‘10’ brasiler arriba en condicions per disputar el partit de quarts de final que enfrontarà aquest divendres la ‘canarinha’ amb Colòmbia\nNeymar Jr s'ha recuperat de les molèsties i podrà jugar contra Colòmbia / FOTO: Rafael Ribeiro - CBF\nEl Brasil es va classificar el passat dissabte per als quarts de final del Mundial després d’imposar-se a la tanda de penals al Xile d’Alexis Sánchez i Claudio Bravo. El partit, però, va passar factura en l’estat físic d’alguns jugadors del combinat de Luis Felipe Scolari. Un dels més afectats va ser Neymar Jr, que va acabar el partit amb un fort cop al genoll dret i molèsties musculars a la cuixa esquerra. A dos dies per al partit de quarts, però, Neymar Jr ja està recuperat.\nL’estat físic de Neymar Jr era una de les principals preocupacions del seleccionador de cara al partit de quarts de final contra Colòmbia. Després de la jornada de descans posterior al partit de vuitens, els jugadors brasilers es van exercitar a Granja Comary, seu principal d’entrenament de la ‘canarinha’.\nNeymar Jr es recupera satisfactòriament\n“Estic recuperat”. Així de clar ha estat Neymar Jr davant els mitjans de comunicació aquest dimecres quan se li ha preguntat pel seu estat físic. Aquest dilluns, el brasiler es va entrenar en solitari al gimnàs seguint un pla específic de recuperació mentre la resta de titulars també s’entrenaven a la sala de màquines i els suplents feien un partit amistós contra l’equip Sub-20 del Fluminense.\nAquest dimecres, però, Neymar Jr ja s’ha pogut entrenar amb la resta dels seus companys en una sessió a Granja Comary. L’atacant blaugrana s’ha exercitat amb normalitat amb la vista posada al partit de divendres contra Colòmbia, amb un passi per a semifinals en joc. A més, un altre signe per a l’optimisme és que Neymar Jr s’ha quedat després de l’entrenament assajant llançaments de falta amb el seu company Dani Alves i també amb Oscar i Bernard.\nEl Brasil, a semifinals (2-1)\nNeymar i Alves es juguen el pas a les semifinals


El referèndum britànic preguntarà: "Creu que el Regne Unit hauria de continuar sent membre de la UE?"\nÉs la pregunta que farà el Partit Conservador britànic en el referèndum sobre la Unió Europea que vol convocar el 2017. Apareix en l'esborrany d'una proposició de llei que especifica que aquesta serà la pregunta de la consulta, sempre que el Partit Conservador guanyi les eleccions generals del 2015.\nRedacció 14/05/2013 - 18.30 Actualitzat 15/05/2013 - 07.05\nEl primer ministre britànic, David Cameron.\nEl referèndum sobre la Unió Europea que vol convocar el 2017 el Partit Conservador britànic preguntarà "Creu que el Regne Unit hauria de continuar sent membre de la UE?", segons l'esborrany d'una proposició de llei que especifica que aquesta serà la pregunta de la consulta, sempre que el Partit Conservador guanyi les eleccions generals del 2015.\nEl primer ministre britànic, David Cameron, es va comprometre al gener a buscar una reforma de la UE i, després, a celebrar un referèndum sobre la permanència del país a la Unió, "abans del 31 de desembre del 2017". Amb la presentació d'aquest text, el lideratge "tory" confia aplacar els diputats conservadors més euroescèptics, descontents en veure que el programa presentat el passat dia 8 pel govern per al pròxim curs parlamentari no incloïa aquest compromís.\nEn un comunicat emès després de la publicació del text, el ministre britànic d'Exteriors, William Hague, ha recordat: "[Cameron] ha dit que, si és primer ministre, hi haurà un referèndum sobre la permanència a la UE en el pròxim curs parlamentari i que en l'actual Parlament estudiarem totes les opcions per subratllar que el nostre compromís amb el referèndum és absolut".\nEl cap del Foreign Office ha precisat que aquest plebiscit es durà a terme "abans de finals del 2017", sense concretar una data. "Examinarem totes les oportunitats per presentar aquest esborrany davant el Parlament, com una proposició de llei", ha afegit Hague. Per la seva banda, el president del Partit Conservador, Grant Shapps, ha indicat que ara és "vital escoltar si el Partit Laborista i les altres formacions estan realment preparades per confiar que els britànics" decideixin la "futura relació amb Europa".\nLa publicació d'aquest esborrany arriba en un moment de tensions internes dins de l'executiu de coalició entre "tories" i liberaldemòcrates per les diferents postures sobre Europa.\nEls principals partits britànics perden suport davant l'avanç dels antieuropeus\nEls tres principals partits britànics han perdut suport davant l'avanç de l'antieuropeu Partit de la Independència del Regne Unit (UKIP), segons revela un sondeig sobre intenció de vot que publica el diari "The Guardian". L'enquesta, feta per la firma ICM per al rotatiu britànic, revela que els partits Laborista, Conservador i Liberal demòcrata han retrocedit quatre punts cadascun, cosa sense precedents en la història d'aquests sondejos.\nL'UKIP, que va obtenir bons resultats en les recents eleccions locals a Anglaterra, ha empès els liberal demòcrates al quart lloc en avançar nou punts respecte d'una altra enquesta del mes anterior.\nEl Partit Laborista, primer de l'oposició, obté el 34% de suport; el conservador del primer ministre britànic, David Cameron, té el 28%, i el liberal demòcrata l'11%; l'UKIP compta amb el 18%.


Des del Castell: La Verge del Roser i Lepant:\nPublicat per: Sentinella en vetlla: a les 11:25:00\nNo en tinc ni idea, Barcelona? De veritat que no ho sé, potser dic una barbaritat...\nSalve a la Reina del Cel!\nMentres el Sant Pare resava el Sant Rosari es va guanyar a l'enemic Sarraí, d'aqui tota l'historia.\nI per cert, A Malgrat no s'ha perdut el culte a la Santissima Verge del Roser ni al Sant Rosari, Molts o tenim molt present.\nMARINERS DE MALGRAT van participar a la batalla de Lepant, perquè abans la gent de Malgrat era diferent, d'aqui han sortit bons mariners i bons soldats de la tradició (Carlins), que han escrit la nostra historia amb sang i han demostrat que Malgrat ERA un poble de gent valenta i cristiana que estimava a la seva terra, i s'hi s'havia d'anar a l'altre extrem del mediterrani a morir per la Mare de Dèu , s'hi anava i content, i es que la Fe pot fer barbaritats.\nDèu Nostre senyor guardi a Malgrat i la seva noble raça de guerrers.\nNo és estrany que s'hagi perdut la processó. A les tres de la matinada les processons son incompatibles amb les discos. I lo del rosari ho feien per que no tenien TV i "Tomates", l'única distracció, en aquells temps, eren les comèdies litúrguiques a tot drap.\nQuins grans espectacles!\nja hi tornem a ser amb el nostre aprenent de feixista local !: perquè no es fa un blog per ell solet; així podrà vomitar tot l'odi tranquil\nI la fe cega i la ignorància encara en pot fer més de barbaritats, oi?\nQuan dius un poble molt present en tots nosaltres et refereixes a Malgrat?\nNo fotis que vam participar a la batalla de Lepanto! Com Cervantes!\nNo et tinc ni idea de tot això, mai he celebrat la Verge del Roser, ni coneixia el seu significat, ni el de la Batalla de Lepant.\nSeria interessant que aquest blocaire es dediqués no tant a fer memòria de tradicions integristes i fóra d'espai i temps i a publicar noticies de més interès per la salut mental d'aquest poble.\nSegons els últims estudis del profesor Cojonciano, justament el nom de Malgrat va generar-se espontàniament en aquesta època per l'actitud amb que els natius de Vilanova de Palafolls varen recollir el "Petate". Si agüessin anat contents a batallar a hores d'ara ens anomenaríem BONGRAT DE MAR.\nAquest no era el debat que pretenia obrir, siusplau encamineu els comentaris. A l'entrada he fet una pregunta per iniciar un debat concret, no aquest maliniciat.\nJo conec la llegenda del "manco de Lepanto", en Cervantes. Ara, quins pobles van participar-hi...\nParles de la Familia Roger de Calella, que van comandar una galera a la Batalla? El que jo et puc dir és que ara a Calella tenen la Confraria de la Mare de Déu del Roser i els trabucaires del Renaixement que són la rèplica d'una guàrdia de l'època.\nDoncs no, parlo d'un Poble encara més proper. Malgrat de Mar (o Vilanova de Palafolls) va participar en aquesta famosa batalla. Què us penseu!\nEncara que aquí no s'ha desenvolupat aquesta fabulosa tradició calellenca de la que ens parla "doblecanya".\nLes dades són extretes de documents de l'època on es feia recompte, no me les invento.\nEl 20 de Juliol de 1571, surt la flota espanyola de Barcelona, comandada per Joan d'Austria, aquest personatje va tenir l'afortunada idea de omplir les galeres amb terços i infants de Marina, es per això que es va iniciar una campanya de reclutament per tota la zona on la flota estava atracada. Aquest fet va suposar la victoria de la LLiga Santa tot i tinguer menys vaixells.\n"va suposar la victoria de la LLiga Santa"\nAquesta victòria a Lepanto es va produir per que van contar en tot moment amb l'infal·lible assistència divina del poderós déu d'Occident, no com d'altres que només contaven amb l'ajut d'Alah, sabut per tothom que es tracta d'un vulgar déu intrusista i impostor. 30.000 morts pel cap baix, només, gràcies a Déu!\nper la flota catòlica, Al·la era una espècie invasora; l'espècies de Déu autòcton era el seu. Encara que estaven fets un embolic, perquè en nom d'aquest mateix Déu cristià que protegia els nous croats, després estava indecís sobre si protegir els seus exercits catòlics o protestants, mentre els enfrontaments entre ells tacaven de sang Europa en guerres sense final, durant dos segles !. És curiós que aleshores Al·la ho tingués més clar i que fos el Déu dels cristians el de la violència i la sang. Si no pregunteu-ho als hugonots de França, els holandesos calvinistes, els moriscs d'Espanya. Vaja Déu. Amb aquests amics i protectors als cristians no els feien falta enemics, ja s'exterminaven entre ells.\nVull matisar que la teatralització de les guerres entre moros i cristians arreu del principat s'han perpetuat en lluites entre el be i el mal amb distintes figures :Turcs i cavallets, cavallets cotoners, ball de cavallets, ball de galeres,etc.Totes elles representades com a entremès , organitzades per la Confraria corresponent, i vinculades al seguici de la Ciutat a la que pertanyen.\nLa Confraria del Roser de Calella, al meu entendre representa un grup de soldats de l'època que van participar en una batalla,però no representa el fet històric atribuït a la guerra entre els moros i cristians tan extesa a les terres de la Ctalunya Nova i altres.


Entrem actualitat - Nou Set renova el Consell Rector per als propers cinc anys\nNou Set renova el Consell Rector per als propers cinc anys\nHome Entrem Nou Set renova el Consell Rector per als propers cinc anys\nEntrem Notícies Nou Set 20 de novembre de 2018\nMaria Vidal serà la primera dona presidenta de la cooperativa\nLa Cooperativa vilafranquina Nou Set (Empresa d’Inserció), del Grup Entrem-hi, ha renovat aquest mes de novembre el seu Consell Rector després que s’aprovés per assemblea el passat dia 31 d’octubre a les instal·lacions del Grup Entrem-hi. Maria Vidal, que treballa des de fa 10 anys com a psicòloga a l’àrea d’atenció a les persones, ha estat escollida com a nova presidenta, sent la primera dona en la història de la cooperativa que assoleix aquest càrrec. Vidal presidirà la cooperativa acompanyada de quatre membres més: Eva Bagan, amb el càrrec de secretària, i els vocals Xavier Jiménez, Mourad Azouagh i Raimon Rovira.\nEls principals objectius per als propers cinc anys són treballar, conjuntament amb Nou Verd, per a la implantació i execució del Pla Estratègic 2019-2021del Grup Entrem-hi, així com seguir vetllant per oferir més oportunitats laborals al col·lectiu de persones en risc d’exclusió social del territori, creant sinèrgies i xarxa amb altres entitats d’economia social de la Vegueria Penedès.\nNou Set és una cooperativa d’iniciativa social, reconeguda com a Empresa d’inserció per la Generalitat de Catalunya. Va ser fundada l’any 1997, actualment hi treballen 90 persones, el 70% de les quals en itinerari d’inserció i és present i reconeguda a molts municipis de la comarca de l’Alt Penedès gràcies als serveis de consergeria, neteja i manteniment d’espais, però sobretot als projectes d’inclusió impulsats per Nou Set i de la mà dels ajuntaments dels diferents municipis.


Aposta pel turisme i baixada d'impostos: el PP balear defensa les receptes de sempre per al seu congrés\nEls populars han aprovat les ponències de Política i d'Estatuts i es comprometen a revisar les lleis mediambientals del Pacte i retirar la zonificació del lloguer turístic\nPresentació de la canditatura de Marga Prohens per presidir el PP balear. Ismael Velázquez\nPalmaEl PP balear arriba al seu XVI Congrés, que elegirà Marga Prohens com a nova presidenta del partit, sense grans innovacions de caràcter ideològic i defensant les receptes de sempre. L'aposta pel turisme i per abaixar els impostos continuaran sent dos pilars fonamentals del partit, com queda recollit a la ponència de Política, la qual, juntament amb la d'Estatuts, es presentarà al Palau de Congressos de Palma dissabte –aquest serà el dia que els afiliats votaran–.\nToni Costa i Marga Duran han estat els encarregats de coordinar la ponència Política, la qual s'ha dividit en dues àrees: Turisme i Economia; i Sanitat i Serveis Socials. D'altra banda, Juan Manuel Lafuente es va fer càrrec de la ponència d'Estatuts. Quant a Turisme i Economia, la ponència remarca que aquesta àrea "es basa en el liberalisme", "l'economia social de lliure mercat" i "el turisme com a principal indústria" de les Balears, i s'insisteix en el fet que s'ha de basar "en la qualitat". El text d'aquesta ponència també matisa que la centralitat del turisme a l'economia illenca no és incompatible amb "la diversificació econòmica". Un altre dels pilars que defensen els populars és la necessitat de fer una "baixada d'impostos", a més de "reformes legislatives per a la reactivació econòmica".\n"El turisme ha estat, és i ha de continuar sent, sens dubte, la nostra principal indústria. Davant d'aquells que plantegen la diversificació econòmica com una substitució que no va enlloc, hi ha el Partit Popular, que percep el turisme com el sector econòmic clau per fomentar una vertadera diversificació econòmica", diu l'esborrany de la ponència, que defensa "l'efecte d'arrossegament del turisme" com a eina per potenciar altres sectors econòmics. I, si un dels punts del document està dedicat al "desenvolupament sostenible", els populars també el relacionen amb el sector turístic. "El medi ambient i la qualitat ambiental (...) constitueixen un atribut essencial per a la nostra principal indústria: el turisme", afegeix el text.\nQuant als impostos, el PP proposa "una important reforma fiscal que situï els impostos en els nivells menors possibles". "Des del Partit Popular apostam per la reducció progressiva de l'impost sobre successions i donacions i de l'impost sobre el patrimoni fins a arribar a la seva eliminació", diu el document de la ponència, que també posa sobre la taula "una reducció important de l'IRPF per a totes les rendes, especialment les mitjanes i baixes".\nUn altre dels punts que es tracten és el lloguer turístic. "Consideram necessari retirar la zonificació dels diferents consells insulars", diu el text de la ponència, que proposa que siguin "els municipis" els encarregats de definir "aquesta activitat" i d'aplicar" els requisits que considerin necessaris per donar resposta als ciutadans i establir el seu model de ciutat". "Seran també els ajuntaments els que decideixin de manera vinculant si autoritzen o no i a quines zones el lloguer turístic", continua el document.\nL'àrea de Turisme i Economia també fa referència a la legislació mediambiental que ha desenvolupat el Pacte i manifesta la voluntat de modificar-la. En el document s'assenyala que, malgrat que els poders públics han de vetllar per la sostenibilitat, això s'ha de fer "des d'una perspectiva de seguretat jurídica i màxim respecte per la propietat privada i els drets dels ciutadans". "En aquest sentit, es fa necessari revisar les lleis de canvi climàtic i transició energètica, residus, plans territorials i la derogació de la Llei de camins, per cercar sempre la sostenibilitat, seguretat jurídica, agilitat, simplificació i donar resposta a les demandes reals de la societat", s'assegura, i s'aclareix que "protegir no és prohibir", sinó "gestionar i incentivar d'acord amb uns objectius". "Hem d'impulsar el valor econòmic de la protecció territorial, permetent el desenvolupament sostenible d'activitats compatibles amb la protecció i conservació del medi ambient, com per exemple l'activitat agrària o el lloguer turístic", s'afegeix.\nUna altra de les propostes és "revisar la Llei d'urbanisme, a més de modificar els plans territorials insulars". Segons el document, "la disparitat de criteris" i "una indefinida redacció de la norma" han provocat "situacions d'inseguretat jurídica, interpretacions i manca de claredat normativa". "Apostam per la recuperació de la possibilitat, en la Llei d'ordenació i ús del sòl de les Illes Balears, de legalització d'edificacions existents en sòl rústic, amb l'objectiu de regular situacions (...) que no poden ser objecte de demolició", s'apunta.\nEl PP s'apunta al carro de "l'economia verda"\nPel que fa a l'àrea de Salut i Serveis Socials, una de les propostes estrella és "impulsar un gran pacte per la sanitat que abordi les necessitats presents i futures de la salut dels ciutadans". Aquest pacte hauria d'"apostar per l'estabilitat i la fidelització dels professionals" i "implementar un model sanitari i social d'atenció integral". El reforçament de l'atenció primària, la reducció de llistes d'espera i la investigació biomèdica són altres de les propostes dels populars, a més de la creació "d'una finestreta única i un registre unificat de prestacions de qualsevol administració" amb l'objectiu de simplificar els tràmits administratius. El PP també defensa que es posi en marxa "una targeta social" en què constin "les prestacions i les ajudes socials" que reben els ciutadans.\nMarga Prohens aprofita l'embranzida d'Ayuso i es presenta com la líder d'un "projecte de llibertat"\nPP Balears Congrés PP Marga Prohens


Mercè Buxadera, premi Joan Clarke al CIO destacat de la 27a Nit de les Telecomunicacions i la Informàtica | cios.cat\nMercè Buxadera, premi Joan Clarke al CIO destacat de la 27a Nit de les Telecomunicacions i la Informàtica\n21 març 2022, Comments: 1\nLa 27a Nit de les Telecomunicacions i la Informàtica ha estat aquest vespre el marc de lliurament dels Premis Salvà i Campillo, Alan Turing, Joan Clarke i del Premi d’Honor de La Nit, atorgats conjuntament per l’Associació Catalana d’Enginyeria de Telecomunicació i Tecnologies Digitals (Telecos.cat) i el Col·legi Oficial d’Enginyeria en Informàtica de Catalunya (COEINF), en una cerimònia que ha comptat amb la participació, entre d’altres autoritats, del president de la Generalitat, Pere Aragonès; del vicepresident i conseller de Polítiques Digitals i Territori, Jordi Puigneró; de la ministra de Ciència i Innovació del Govern d’Espanya, Diana Morant (via vídeo);del secretari d’Estat de Telecomunicacions i Infraestructures Digitals, Roberto Sánchez; dela tinenta d’Agenda 2030 de l’Ajuntament de Barcelona, Laia Bonet; i del president delegat de l’Àrea d’Innovació de la Diputació de Barcelona, Josep Arimany.\nLa gala arrencava amb l’homenatge a Asunción Moreno i Elena Bardají, pioneres a Catalunya a l’hora d’optar per unes carreres tecnològiques (Telecomunicacions i Informàtica), en un moment (finals dels 70-principis dels 80), en què la presència femenina era inexistent. Llicenciada en Informàtica per la FIB-UPC i Màster en desenvolupament d’aplicacions i entorns TIC, Bardají té una llarga trajectòria en el desenvolupament de processos de producció per a diverses companyies del sector industrial (com SEAT, MASSANA o ENHER) i en el disseny d’arquitectura de sistemes d’informació i eines de desenvolupament de programari per a empreses del sector financer i de serveis (com CaixaBank o Sema Metra). Moreno, de la seva banda, és catedràtica de Teoria del Senyal i les Comunicacions de la UPC i va iniciar la seva carrera a principis dels vuitanta a Philips per fundar posteriorment l’empresa Verbio S.L. Va rebre la Medalla d’or -el 2002- per la Universitat de Maribor (Eslovènia) i la Medalla Narcís Monturiol -el 2005- “per la seva contribució destacada al progrés científic i tecnològic de Catalunya”.\nQuant als premis atorgats pel Jurat (veure https://lanit.cat/premis#premis-jurat), el catedràtic de la Universitat Politècnica de Catalunya, Ramon Pallàs Areny, rebia la màxima distinció: el Premi d’Honor. Professor de l’Escola d’Enginyeria de Telecomunicació i Aeroespacial de Castelldefels, Pallàs és pioner en l’ensenyament dels sensors a enginyers electrònics plantejat des del punt de vista del disseny de les seves interfícies electròniques. Amb grans aportacions a l’estudi, adquisició i anàlisi dels senyals bioelèctrics associats a l’activitat cardiovascular i respiratòria, compta amb una trajectòria de gran rellevància internacional en recerca i transferència de coneixement amb 90 articles publicats, 20 llibres (en català, castellà, anglès i un traduït al xinès), 27 patents i 11 premis, als que avui suma un més.\nEl Premi Salvà i Campillo a la Personalitat Destacada(que reconeix la persona o entitat que ha contribuït de manera notable a la potenciació o divulgació de l’Electrònica, les TIC o l’Audiovisual) ha estat atorgat a Anna N. Schlegel, vicepresidenta de l’empresa de construcció californiana Procore i cap d’estratègia de la catalana GPA Innova. El 2020 va ser nomenada la dona més influent del món en tecnologia per la revista Analytics Insight i el 2021 la més admirada per la revista CIO Look. Creu de Sant Jordi el 2021, des del 2020 també és la cap executiva de l’ONG Women in Technology amb 5 directives més.\nEl Premi Joan Clarke al CIO destacat ha volgut reconèixer la tasca professional de Mercè Buxadera, CIO per al Sud d’Europa del Grup Danone. Amb més de 30 anys de trajectòria, el 1999 va començar per la transformació de vendes i logística de Danone España, seguint un camí que l’ha portada a la gestió global dels sistemes d’informació per al Sud d’Europa de productes làctics, aigües i alimentació especialitzada.\nEl talent emprenedor de Marta Guardiola i el compromís social del Projecte HUGO\nPel que fa al Premi Salvà i Campillo a l’Emprenedoria, el reconeixement ha estat per a Marta Guardiola, co-inventora d’una tecnologia basada en microones per a la detecció del càncer colorectal. En base a aquesta tecnologia, el 2020 funda MiWEndo Solutions, de la qual és presidenta i directora tècnica. Medalla de la Reial Acadèmia d’Enginyeria, Premi Dona TIC 2020 i guardonada per l’Academy for Women Entrepreneurs, entre d’altres.\nQuant al Premi Alan Turing al Compromís Social, ha estat per al Projecte HUGO, de la companyia Evidenze. A través d’una APP, HUGO recull dades de milers de pacients amb esclerosi múltiple, juntament amb les variables que l’smartphone emmagatzema automàticament sobre els seus hàbits de vida i biomarcadors i les enllaça amb bases de dades externes. S’aconsegueix així un coneixement total de la patologia aportant evidències científiques complementàries als assajos clínics tradicionals.\nPremi a la Comunicació per a L’Altra Ràdio i reconeixement especial a Localret i l’ETSETB-UPC\nEl jurat d’aquesta 27a Nit també ha volgut posar de relleu la tasca divulgativa duta a terme per l’històric programa de Ràdio 4, L’Altra Ràdio, dirigit i presentat per Cinto Niqui. Amb 42 anys en antena, és l’espai degà de la radiodifusió catalana i espanyola dedicat a informar i reflexionar sobre l’ús i l’impacte social de les TIC.\nA banda dels guardons que decideix el Jurat, els organitzadors de la Nit han volgut fer un doble reconeixement especial: al consorci públic Localret, que enguany commemora el seu 25è aniversari, i a l’Escola Tècnica Superior d’Enginyeria de Telecomunicació de Barcelona (UPC), que celebra els 50 anys de la seva fundació.\n>>ENTREVISTA A MERCÈ BUXADERA:\nOne response on “Mercè Buxadera, premi Joan Clarke al CIO destacat de la 27a Nit de les Telecomunicacions i la Informàtica”\nLa Nit reivindica les dones pioneres del sector TIC | cios.cat ha dit:\n24 març, 2022 a les 4:32 pm\n[…] i Divulgació de les TIC, i del Premi d’Honor de la Nit (tota la informació delsguardonats aquí)-, a càrrec d’algunes de les autoritats participants a la cerimònia, com el vicepresident i […]


Albacete – Barça B: Domini sense encert (2-0)\nEls culers perden un partit marcat pels errors en la definició. Tot i sumar bons minuts de joc, el planter blaugrana no aconsegueix endur-se cap punt del Carlos Belmonte\nDerrota cruel a un dels camps més difícils de la competició. El Barça B ha perdut davant l’Albacete (2-0) en un duel condicionat pels errors blaugranes en l’inici de les dues parts. El conjunt de Rubén de la Barrera ha sabut aprofitar millor les ocasions de gol i acaba castigant un Barça B molt atrevit. Amb aquesta derrota, els de Sergi Barjuan donen per finalitzada la ratxa de sis partits sense perdre a la competició.\nDes dels primers minuts de ja es podia intuir com seria l'esdevenir del partit. Amb un Barça B dominant la possessió, l'Albacete optava per una defensa més replegada i aprofitar les seves oportunitats al contraatac. De fet, així arribaria el primer gol del conjunt local. En la primera ocasió del partit, el davanter Manu Fuster ha aprofitat una gran centrada del lateral esquerre Alonso Soso per deixar sense marge de maniobra a Arnau Tenas i obrir el marcador (1-0, min 9).\nTot i això, la resposta dels de Sergi Barjuan no tardaria a arribar. Tan sols dos minuts després del gol encaixat, Àngel Rodado posava a prova al porter rival amb una gran rematada de cap, obligant a Bernabe Barragan a realitzar una espectacular estirada per evitar la igualada culer. Un Barça molt més endollat que en l'inici de partit, seguia acumulant ocasions. Tant Àngel Rodado com Ferran Jutglà sumaven arribades de perill i només pocs centímetres han evitat l'empat culer.\nLa segona notícia negativa de la primera part ha arribat al minut 33. El davanter Gerard Fernández 'Peque', que tornava a l'11 titular després d'uns mesos de baixa per una lesió a la cuixa dreta, s’ha vist obligat a abandonar el terreny de joc en notar molèsties a la mateixa zona de la cama. Peque Polo entrava al seu lloc.\nSegueix el desencert\nLa segona meitat no podia començar de pitjor forma. Un error en la sortida de pilota de la defensa blaugrana deixava en situació d’un contra un a Manu Fuster que tornaria a anotar de nou (2-0, min 46). L’Albacete aconseguia el segon gol del partit en la primera jugada del segon temps.\nAmb una situació tan adversa, la reacció dels jugadors de Seri Barjuan ha estat valenta. Olivat l’error, l’equip seguia generant ocasions a partir d’una pressió molt atalentada i un ritme de pilota alt. Primer ha estat Peque Polo qui ha desaprofitat una monumental assistència de Lucas de Vega i pocs minuts després, ha estat Àngel Rodado qui no ha pogut convertir una situació franca generada per un error del porter Bernabé Barragan en sortida de pilota. Les ocasions seguien caient al costat de l’equip visitant, però els jugadors blaugranes no estaven encartats. Els errors en la definició acabarien condemnant al Barça B.\nL’equip de Sergi Barjuan tanca ara mateix la zona de play-off com a cinquè classificat. El pròxim compromís de l’equip serà el proper dissabte a les 17:00 hores contra el San Fernando a l’estadi Johan Cruyff.\nÀrbitre: Armando Ramo Andrés. Groga a Manu Fuster, Alonso Sosa, Diego Johannesson per part local, i Arnau Comas, Mika Marmol per part visitant.


Cova del Marcó (En construcció) маршрут - Fatgés, Catalunya (España)- GPS track\nПіший Туризм (Піший Туризм маршрутів на Spain → Catalonia → Fatgés )\nCova del Marcó (En construcció)\n525 52 328\nRuta lineal, molt agraïda i plena de sorpreses...\nEl lloc és un santuari de l'edat del Bronze, doncs va esdevenir una cova sepulcral i, malauradament, entre les dues boques d’accés, queda una altre coveta completament encinglerada i amb forma de taüt, en ella es va suïcidar el fill gran dels Tabancs de Fatxes, en Jaume Margalef Saladie, de 48 anys, després d’assassinar a cops de destral al pare (Jaume), a la mare (Maria) i a la seva germana (Raquél) la nit/matinada del 21 d'agost de 1949... Un drama que la gent gran d'aquestes contrades encara no ha oblidat!\nA més recentment l'amic espeleòleg Pep Plana, s'ha obert pas per un pou que mena a un seguit de galeries, totes estretes però molt dignes i que ha tingut la deferència de bategar-les amb el meu nom!\n* Accés: des de l'era de la Mafla. Ull, per arribar-hi cal vehicle alt.\n* Dificultat: el recorregut es fàcil, hi ha poc desnivell, però la sendera està molt bruta, sobretot a l'inici i cal buscar les senyals als arbres i les fites per arribar-hi (aquestes fites, siguin accidentalment o no, de vegades desapareixent), malgrat tot amb prudència i sentit d'orientació, cap problema!!.\n* Entrades a la covacova. La cova té dues boques:\n1) La Primera és una boca gran o sud, però per accedir a la sala principal cal fer-ho per una estreta gatera que omple de pols la cavitat i, per tant, jo desconsello entrar per aquí si es volen fer bones fotos.\n2) La Segona boca, al nord cinglera enllà, si accedeix tot baixant ajudats per una cadena i a part d'això no ofereix cap més problema.\n* Interior: s’arriba a una gran sala plena d’espelmes. En un lateral s’obra l'estret pou que condueix a les galeries inferiors. Ull!! recordeu, que aquestes NO són aptes per inexperts!\n* La coveta del Suïcida: te un accés perillós, desgrimpada, creuar un petit alzinar i superar un pas rovallòs que don accés a l’estreta i aèria cornisa que mena a la petita cavitat. Sobre ella hi ha la Canal de les Mosques, doncs el pastor que el va trobar buscava a una cabreta perduda, guiat per un fort tuf es va apropar al cingle i va veure cents de mosques volant per demunt d'aquesta canal, era provablament el dia 1 de setembre de 1949, A tots ells EPD.\n* Tornada: tornem sobre els mateixos passos..\nAgraïments: A en Mario Saladié Micola de Tivissa per la seva contribució a la recerca dels fets de cal Tabanc, realitzada l'any 2013 i a lluís Massó per la seva supervissió ortogràfica.\nAparquem a l'era de la Mafla, cruïlla de camins, el que ve de Musefres i el PR que va de Tivissa al Montalt. Agafem un senderò molt perdut que no està senyalitzat! A l'esquerra, ja invisibles (encara es veu des de la pista), estan les restes d'aquest corral. En arribar a un collet pasem a prop de la bassa del Roig, però caldrà buscar-la de nou, doncs la vegetació ha fet funadis el camí d'accés!\nEsperó a la Coveta del Suïcida.\nPunt fàcil de trobar, doncs a l'altre costat queda la cadena que baixa a la Segona Boca. Cal desgrimpar amb cura! Després hem de creuar el bosquet d'alzines i superar una petita roquera per guanyar l'estreta cornisa que du a la coveta. ULL és molt aèria i, per tant, perillosa!!!\nCoveta del Suïcida\nAquí, en aquest lloc meravellós i de difícil accés, hi van trobar mort al Tabanc. Segons expliquen es va treure una espardenya, va lligar la beta al gallet de l'escopeta de caça i l'altre extrem al dit gros del peu, va recolzar la barbeta a l'arma... i va disparar... Passats uns 10 dies el rabadà Pere Cedó Callau, de 9 anys i fill de Tivissa, buscant un "segall" extraviat, es va apropar a la part alta de la "Canal de les Mosques", deia que aquell tuf penetrant no el va poder oblidar mai i, pensant que ja havia trobat el cabrit perdut, advertir al pastor, en Julio Arbó Perelló.. que va descobrir el cadàver.. Actualment hi ha un cordino per donar més seguretat, però cal d'accedir-hi amb molta cura!!\nDescens a la Segona Boca\nLa baixada a la Segona Boca queda facilitada per una cadena, bo i això cal anar en cura, sobretot quan la roca resta mullada.\nSegona Boca i cavitat\nLa boca permet un accés més agradable que la gatera de la Primera Boca. Segons una creença popular i errònia, aquí és va suïcidar el Tabanc, per això molts dels que hi venent porten espelmes.. El cert és que el lloc va ser una cova sepulcral de l'edat del bronze i ja va be utilitzar espelmes a la seva memòria! Entrant per aquest punt, una vegada arribats a la sala gran, a la dreta queda el pou que, gràcies a l’exploració i ampliació del pas feta per en Pep Plana, ara permet accedir a les galeries inferiors. Donada l’amplitud de la sala resulta fàcil delectar-se amb les formacions que, encara que no son espectaculars, son força vistoses!\nBaixada a la Primera Boca\nUna gran fita ens indica per on hem de cercar el senderó que davallada al sota cingle on hi ha la gran boca que, per mides, probablement havia servit de balma per tancar bestiar. Atenció, cal advertir que hi ha gent que les treu... i tindre un de confiar amb la poca marxa de camí que hi ha!!\nÉs un punt de visita obligada. La gatera d'accés queda a l'esquerra i resulta molt estreta! Es pot entrar o sortir per aquí, però si hi entrem penseu que la pols que s'aixeca arriba a la gran sala i desvirtua les fotos fetes amb flash.