Lloguer furgoneta 9 places Barcelona | Centauro Rent a Car\nLloguer furgoneta 9 places Barcelona\nCotxes de lloguer de furgonetes de 9 places disponibles a l'aeroport de Barcelona\nL'empresa Centauro Rent a Car és, a dia d'avui, una de les millors opcions perquè la teva visita a Barcelona resulti una experiència única i inoblidable. Amb una solvent flota de cotxes, que inclou entre els seus models el lloguer de furgonetes 9 places, Centauro Rent a Car està preparada per cobrir qualsevol tipus de demanda.\nUna de les característiques més positives, en benefici de la seguretat dels nostres clients, és el fet que Centauro Rent a Car renova anualment la seva flota de vehicles. Això farà que puguis conduir per Barcelona amb total comoditat i absoluta tranquil·litat, una cosa imprescindible si penses utilitzar un cotxe de lloguer.\nInformació de l'empresa de lloguer de furgonetes de 9 places a Barcelona Centauro Rent a Car\nAmb el lloguer d'una furgoneta 9 places a Barcelona tindràs a la teva disposició un vehicle que pugui cobrir tant les teves necessitats en la conducció així com en el benestar dels teus acompanyants.\nA més de la nostra cobertura total sense franquícia, els vehicles disposen d'accessoris com GPS, cadires de seguretat infantil o portabebès, equipament per a la neu, etc.\nCentauro Rent a Car et permet llogar i recollir el teu cotxe a un preu molt econòmic al mateix Aeroport de Barcelona, així com descobrir una de les ciutats més importants a nivell mundial.\nCom pots gaudir de la teva furgoneta de 9 places a Barcelona?\nUn viatge familiar únic per Barcelona\nSi estàs pensant en un destí on portar a la teva família de vacances, Barcelona i els seus voltants són, a dia d'avui, una de les millors eleccions possibles. Sigui per la seva riquesa cultural, les increïbles platges o la seva gastronomia única, Barcelona aconseguirà que la teva família tingui cada dia plans diferents on l'avorriment no serà una opció.\nSi pensem en la nostra família, el gran problema està en la necessitat d'espai i confort. Cadires de nadó, maletes, tendes de campanya, així com altres accessoris fan que el cotxe familiar de 5 places pugui resultar insuficient. Pensant en aquest problema, des de Centauro Rent a Car entenem que la millor opció per a vosaltres i les vostres famílies està en llogar una furgoneta de 9 places, un minibús on els més petits gaudeixin del trajecte.\nRecorre Barcelona amb els amics, el Roadtrip perfecte\nSi per alguna cosa destaca Barcelona és per ser una de les principals destinacions turístiques per als joves, tant espanyols com de la resta del món. Però si ets jove segur que explorar les millors platges de Barcelona així com els seus pobles més idíl·lics és a les teves plans. Per això, des de Centauro Rent a Car et recomanem que estalviïs costos i comencis la teva aventura amb tots els teus amics a bord de la nostra flota de furgonetes de 9 places de lloguer.\nGràcies als minibusos de 9 places de Centauro Rent a Car podràs conèixer les millors platges de la Costa Daurada i la Costa Brava. Arenals com els de Sitges, Cadaqués, Tossa de Mar o la Cala de Sant Francesc són llocs de sol i mar d'aquesta terra.\nFinalment, recomanem una de les millors zones de platges i cales per gaudir de la teva furgoneta de lloguer de 9 places. Estem parlant de la zona de Reus, a la província de Tarragona. Des de l'aeroport d'aquesta ciutat podràs també gaudir d’una increïble escapada per un dels llocs més indispensables de Catalunya.\nEls pobles més bonics dels voltants de Barcelona al teu abast\nMés enllà de la intensa vida de Barcelona ciutat i de les increïbles platges que l'envolten, aquesta zona alberga pobles únics per conèixer amb la teva furgoneta de lloguer de 9 places. Pobles medievals, on tastar l'autèntica cuina catalana i conèixer els costums d'aquesta bella terra.\nJa en ruta, si ens endinsem al Baix-Llobregat, hem de passar per la vila d'Abrera, on podrem gaudir del seu impressionant art romànic i els seus paratges naturals perfectes per a una bona ruta de senderisme. Per als viatgers que busquen allò que és autèntic, allunyat de la massificació, els recomanem que gaudeixin de Caldes de Montbui i les seves termes romanes, possiblement les millors conservades de tota la península. Serà una parada obligada per a aquells que busquin descansar durant les vacances. I si volem conèixer la Catalunya més medieval, una visita obligada serà Rupit i Pruit, un meravellós municipi amb un nucli que ens transportarà a una altra època.


Imatge de l'executiva de Compromís (ACN)\nDiuen que d'aquesta manera aconsegueixen "una veu valenciana diferenciada" a la cambra baixa espanyola\nRedacció 22/01/2016 - 08.12 Actualitzat 22/01/2016 - 09.33\nEls quatre diputats de Compromís al Congrés aniran finalment al Grup Mixt i no s'integraran a Podem. La decisió s'ha pres després de més de quatre hores de reunió a la seu de la coalició i només està pendent que la ratifiqui l'executiva.\nDimarts, Compromís va registrar la petició de constituir-se com a grup parlamentari, cosa que la mesa de la cambra baixa va rebutjar. Els quatre diputats valencians podien anar al grup parlamentari confederal de Podem, però, finalment, han decidit incorporar-se al Grup Mixt. Diuen que, d'aquesta manera, no tindran grup propi però almenys sí que aconsegueixen "una veu valenciada diferenciada" a la cambra baixa espanyola.\nL'opció de marxar al Grup Mixt havia estat expressada en públic pel portaveu de Compromís al Congrés, Joan Baldoví (del Bloc Nacionalista Valencià) i per la diputada per Castelló Marta Sorlí (també del Bloc). Els altres dos diputats, pertanyents a Iniciativa pel Poble Valencià (partit de Mònica Oltra), no s'havien expressat. Hi havia, doncs, la incògnita de si els quatre diputats actuarien de manera conjunta o si quedarien dividits entre el Grup Mixt i el grup de Podem, en què hi ha inclosos En Comú Podem i En Marea.\nL'altra opció que hi havia era intentar formar grup amb els dos diputats d'Esquerra Unida, però finalment ha estat desestimada.


Reflexions al voltant de la pandèmia\nLa pandèmia encara no ha acabat, ja que van apareixent contagis i pot rebrotar a la tardor, pel que cal seguir amb les precaucions: distància, mascareta i rentat de mans. Com del mal sempre em podem treure un bé, algunes lliçons de la pandèmia són:\nLes persones som vulnerables, rics i pobres. Ens crèiem immunes a les epidèmies, sense fer cas de la mort diària de milers de persones al tercer món. Pensàvem que “morien els altres”: la mort està allunyada del nostre dia/dia. Es banalitza amb la mort en els jocs informàtics i pel·lícules; l’amaguem als nens no portant-los als enterraments dels avis, als “mortuoris”, que anomenem “tanatoris”, paraula del grec.\nPensàvem que la ciència ens resoldria tots els problemes. Les malalties es consideren una “injustícia”, ja que tenim “dret a la salut”. Es dediquen molts milions de dòlars i euros a investigar el transhumanisme, l’envelliment, i acabar amb la mort. Però apareix un poderós virus que mata a moltes persones a les quals ni les sofisticades UVI poden salvar.\nAconsegueix aturar el món, paralitzar l’economia i augmentar la pobresa. A Lleida hem patit el mateix de cada any: l’arribada de persones a treballar per ajudar als pagesos a collir la fruita i nosaltres no els oferim un allotjament digne. Desitjo que aquest any sigui el darrer que això passa.\nHem perdut seguretat. S’ha agafat molta por que paralitza, destrueix la persona, li provoca angoixa, depressió. El sistema sanitari ha arribat al límit, retardant intervencions quirúrgiques i atencions als malalts no Covid-19, creant-se una llistes d’espera que, si no es fan plans especials, poden durar massa mesos.\nHem comprovat que era cert que ens estem carregant el planeta i que una ecologia sana forma part de la nostra salut i un medi ambient degradat ens emmalalteix.\nHem de revaloritzar els principis de l’humanisme. Donar importància a la vida humana molt més que a altres aspectes com el consumisme. Els pressupostos dels governs han de prioritzar els apartats socials, com la salut. El sistema sanitari ja patia estres abans.\nHem descobert que hi ha treballs essencials als quals no donàvem importància. Ens hem trobat dependents, no sols dels sanitaris, sinó del personal de neteja, cuina, agricultors, botiguers, etc.\nHem revaloritzat el relacionar-nos amb els altres i estimar-los, sortint d’un mateix. Hem comprovat que l’individualisme no ens dona la felicitat. Som éssers relacionals, com diu el filòsof Levinás, i no sols racionals, com diu Aristòtil. Hi han hagut mostres de solidaritat molt lloables, però hem de veure la pobresa com quelcom també nostre; als pobres no com objecte de la nostra solidaritat sinó com subjecte d’una solidaritat que busca que siguin com nosaltres.\nRecordo que al final del franquisme i començament de la democràcia es creia en la utopia d’un món just, sense grans diferències entre pobres i rics, vivint en llibertat, democràcia, pau, sense despesa militar. La utopia és un horitzó, al qual no s’hi arriba, però que ens ajuda a caminar vers ella. Cal recuperar la Utopia.\nLa Universitat de Lleida, UdL, una universitat de prestigi\nÈtica de la veritat i confiança


‘Ser o no ser’, per Luis Alonso, director de l’EETAC — Sala de Premsa - Universitat Politècnica de Catalunya (UPC)\nEsteu aquí: Inici > Notícies per al PDI i el PAS > ‘Ser o no ser’, per Luis Alonso, director de l’EETAC\n‘Ser o no ser’, per Luis Alonso, director de l’EETAC\nEl butlletí digital 'e-informacions' inclou, a partir d’aquest número, una nova secció anomenada ‘Punts de vista’, un espai destinat a recollir articles d’opinió del PDI i el PAS sobre temes d’interès intern de la Universitat i de l’actualitat del sistema universitari. Aquesta secció s’estrena amb el següent article del director de l’EETAC, Luis Alonso.\nSer o no ser, aquesta és la qüestió. Sovint hi ha existències que tenen molta raó de ser en un moment donat, però que passat un temps es troben amb circumstàncies que les posen en qüestió.\nDurant molts anys, els estudis d’enginyeria tenien dues variants, l’existència de les quals estava totalment fonamentada i justificada. Hi havia enginyeries tècniques i enginyeries superiors. Cada escola tenia un perfil d’estudiantat clarament diferenciat, encaminat a una de les dues ‘vies’, tot i que es van crear segons cicles per a què alguns enginyers i enginyeres tècnics poguessin assolir el grau superior a la mateixa escola on es van titular.\nUn dia va arribar l’EEES i van desaparèixer les dues vies per ser enginyer. L’existència de dos tipus d’escoles d’enginyeria es posa en qüestió.\nAmb molt de sentit, la diversitat d’escoles en el mateix àmbit d’enginyeria sovint ha estat suportada per una dispersió territorial. Això ha permès que la UPC sigui la universitat amb major presència al territori, però també genera majors costos. Com és lògic, els campus territorials pateixen d’una menor disponibilitat de transport públic i el risc de perdre estudiantat per l’efecte ‘gravetat’ que fa que la major ‘massa’ dels campus més grans generi més força d’atracció. Aquesta força d’atracció s’ha vist intensificada pel mapa de titulacions sorgit de l’EEES.\nEn aquest context, algunes escoles territorials no tenen prou història ni suficient demanda local d’estudiants com per sostenir-se sense titulacions específiques amb un sentit propi que puguin atraure estudiants d’un perfil determinat i diferenciat. De cop, les escoles grans han envaït el seu espai, com un camió que envaeix el carril bici.\nAra, doncs, cal fer Política (amb majúscules) per decidir quina estructura d’escoles d’enginyeria volem a la UPC pel futur, tot meditant amb molta cura les conseqüències per a tota la universitat de qualsevol decisió en aquest sentit.\nEn el cas dels màsters hi ha un cert marge de maniobra per trobar solucions que mantinguin diferents perfils, tot jugant amb el marge existent en el nombre de crèdits que permeten obtenir el títol de màster. No sembla evident, però, trobar el mateix pels graus. A més, cal mantenir una certa igualtat d’oportunitats entre el professorat de diferents escoles per accedir al mateix nivell de recerca.\nLa UPC ha de decidir el model que vol, i haurà de prendre les mesures adients per implantar-lo. Caldrà demanar a les escoles amb menys risc de posar en qüestió la seva existència, i per tant amb més marge de maniobra, la generositat i visió de conjunt necessàries per anteposar el benefici conjunt de la institució a la legítima recerca de la maximització de la millora de la seva situació particular.\nEn aquest sentit, convé recordar algunes frases del programa electoral de l’actual rector i de les seves respostes al qüestionari que es va publicar en campanya:\n“El mapa de titulacions s’ha de revisar. S’ha de fer amb voluntat de col·laboració: si competim entre nosaltres ens afeblim tots”. “Tot campus territorial ha de tenir estudis de postgrau: no es pot argumentar el caràcter territorial de la UPC només per obtenir finançament”. “Considerem que l'estructura territorial de la UPC i la seva distribució en diverses comarques de Barcelona és un valor per a la Universitat; un valor que cal mantenir”. ”Atès que tenim duplicitat de titulacions, si bé en molts casos tenen característiques específiques, promourem acords entre els centres afectats per a reduir-les; i, a aquests efectes, considerem tant les capacitats del centre com les de l’estabilitat territorial.”\nDirector de l’Escola d’Enginyeria de Telecomunicació i Aeroespacial de Castelldefels (EETAC)


tech experience | MAP+\nMAP+ impulsa i/o fa suport a diferents projectes i iniciatives en l’àmbit de la medicina i l’atenció personalitzades en col·laboració amb altres empreses i institucions.\nTECNOLOGIA 3D EN L'ÀMBIT SALUT I SOCIAL\nModels i planificacions 3D aplicats en medicina personalitzada\nProjecte d’implants, objectius i fantomes d’Avinent. Disseny i fabricació de models 3D (virtuals i impresos) i planificació d’implants amb l’objectiu de realitzar millors diagnòstics, tractaments, planificació quirúrgica i rehabilitació.\nCreació de productes adaptats o de suport a la dependència i a persones amb mobilitat reduïda amb la finalitat d’aconseguir autonomia, seguretat i qualitat de vida: adaptació de les crosses, cadires de rodes, accessoris de llits articulats, fèrules, plantilles podològiques i fèrules personalitzades, substitutòries del guix o de la immobilització.\nModels anatòmics (virtuals i docents) per a la formació.\nImpressió d'aliments 3D per combatre la disfàgia\nProjecte NutriAlth3D. Aplicació de la impressió 3D d’aliments en textures i formes diverses que mantinguin els valors nutricionals i que alhora tinguin un impacte visual que afavoreixi l’apetit amb l’objectiu de facilitar una dieta equilibrada i segura per a les persones que pateixen disfàgia o que viuen amb dificultats la deglució d’aliments. Amb aquest projecte també es facilita que els professionals assistencials i de serveis socials puguin fer seguiment online del procés.\nEs un projecte impulsat pel CIMTI (Leitat) que s’està desenvolupant conjuntament amb l’Escola Joviat, Mengem Bages i les empreses Natural Machines, Sosa i Agrana.\nTELEMEDICINA I SALUT DIGITAL\nIntegració TIC entre pacients i professionals de la salut\nProjecte 4remote health de Zerintia i Vodafone. Solució integral per a la comunicació entre metges, pacients, personal d’infermeria, cuidadors, sanitaris, especialistes, experts d’empreses tecnològiques, etc., que comparteixen en temps real senyal de vídeo i àudio, i múltiples eines que, gràcies a la realitat augmentada, faciliten el suport i l’execució d’activitats en remot, sense costos ni desplaçaments.\nPlataforma d'integració facilitadora en telemedicina\nProjecte Interactive Clinics. Desenvolupat conjuntament amb la University of Newcastle (Austràlia) i l’empresa BitGenoma, el seu objectiu és facilitar i integrar informació de qualitat i validada per a la seva aplicació en l’elaboració de seguiments de persones a domicili, l’elaboració de diagnòstics i projectes de recerca clínica a distància, amb totes les garanties de seguretat, objectivitat i recerca científica.\nINTEL·LIGÈNCIA ARTIFICIAL, MACHINE LEARNING, DATA SCIENCE I ANALÍTICA PREDICTIVA EN EL SECTOR SALUT I SOCIAL\nUrgències més eficients i segures\nProjecte APIS d’Amalfi Analytics. El seu desenvolupament permet anticipar els riscos i millorar els processos d’atenció. Proporciona una predicció fiable del temps i recursos necessaris per pacient al punt de triatge. El personal sanitari pot accelerar determinats processos o anàlisis per tipus de pacient, i reduir esperes i anàlisis innecessaris\nOrganitzacions més eficients\nProjecte ANIS d’Amalfi Analytics. El seu desenvolupament permet identificar grups diferents de pacients amb condicions similars per aplicar mesures diferents i optimitzar recursos i minimitzar despeses, centrant-se sempre en els aspectes clínics de la gestió.\nPrevenció de caigudes i predicció d'estats mentals a la UCI\nProjecte Prevent Falls. El sistema desenvolupat per Robbie garanteix la disminució del risc de caigudes dels pacients mitjançant un reconeixement facial, moviment corporal i el control de les seves emocions. Al mateix temps també pot utilitzar-se per al control del deliri, identificació dels pacients, control del dolor, control de la temperatura i dels espais dins dels hospitals, residències i domicili. El seu principal objectiu és detectar el moviment corporal i poder predir els estats mentals sense intervenció humana, amb un 99% de precisió en assaigs preclínics. També disposa d’un sistema d’alertes intel·ligent i un quadre de comandament d’indicadors automàtic en temps real.\nAcompanyament i assistència de persones al seu domicili\nProjecte RobRoom de Yasyt. Desenvolupament d’un programari d’intel·ligència artificial aplicat a assistents per veu (Echo8 d’Alexa) amb l’objectiu d’ajudar a les persones hospitalitzades o dependents al seu domicili i donar suport efectiu als professionals d’infermeria per millorar l’acompanyament en la medicació i prevenir la sensació de soledat i desorientació. També facilita la comunicació amb els familiars de les persones que viuen en dependència.\nComunicació digna i respectuosa a la UCI\nProjecte UCI de Libèria (Silena). Assistent dotat d’intel·ligència artificial capaç de processar el llenguatge natural parlat per veu. Silena, entre altres funcions, permet activar i desactivar el mode de traducció simultània entre el pacient i el personal sanitari. L’objectiu és donar resposta a la realitat del qui no pot parlar, apoderant la seva veu des del respecte i la dignitat sense oblidar a qui cura i en té cura.\nProjecte ELA de Libèria. Sistema de comunicació alfabètic intel·ligent desenvolupat per a dispositius mòbils que disposa d’un predictor de frases que permet convertir text a veu.\nGestió intel·ligent de la documentació\nProjecte Flaps. Plataforma d’integració de coneixements basada en Intel·ligència artificial que connecta i classifica tots els tipus de documents d’una organització per respondre ràpidament a les sol·licituds d’informació dels usuaris.\nROBÒTICA APLICADA A LA SALUT I SOCIAL\nFacilitació i assistència a persones amb mobilitat reduïda\nProjecte V-Chair de Control Live. Desenvolupament d’un llit-cadira intel·ligent amb l’objectiu principal de millorar la qualitat de vida de persones amb mobilitat reduïda, la de les seves persones cuidadores i la connexió amb professionals de la salut i social, prevenint ulceracions, facilitant mobilitzacions i evitant sobre-esforços i lesions derivades de les tasques assistencials.\nPROJECCIÓ D'IMATGES I SENSÒRICA AL SERVEI DE LA SALUT\nEstimulació propioceptiva i cognitiva amb imatges immersives 360º\nProjecte OMI de Handycat. Sistema de projeccions interactives per moviment que permet personalitzar la teràpia dels usuaris. Aquesta tecnologia proporciona activitats significatives centrades en la persona, sense límit d’edat i/o habilitat. És un sistema versàtil que aporta múltiples activitats flexibles.\nCUIDEM ELS NOSTRES PROFESSIONALS AMB TECNOLOGIA\nMàxima seguretat en productes tèxtils sanitaris\nProjecte de bates segures de Míriam Ponsa. Creació de pantalles de protecció facial dissenyades i fabricades amb tecnologia 3D, lleugeres, netejables i esterilitzables, que garanteixen la seguretat dels professionals de la salut i social.\nProjecte de mascaretes de Míriam Ponsa. Fabricació de mascaretes FFP2, per als professionals de la salut i social. Aquestes mascaretes tenen la singularitat que són reutilitzables i sostenibles mediambientalment .\nProtecció mitjançant pantalles i campanes per a sanitaris\nProjecte de pantalles de protecció facial d’Oliva Torras. Creació de pantalles de protecció facial dissenyades i fabricades amb tecnologia 3D, lleugeres, netejables i esterilitzables, que garanteixen la seguretat dels professionals de la salut i social.\nProjecte de campanes d’ambulància d’Oliva Torras. Desenvolupament de campanes plegables i lleugeres que faciliten un transport segur per als professionals de les ambulàncies i per a les persones transportades, que possiblement tenen alguna malaltia infecciosa com la COVID-19.\nProjecte de campanes d’exploracions físiques d’Oliva Torras. Disseny i creació de campanes plegables i lleugeres que garanteixen seguretat al professional sanitari a l’hora de realitzar exploracions, proves o intervencions als seus pacients.\nMagatzems intel·ligents de productes EPI sanitaris\nProjecte de dispensadors de Quokka. Permet l’emmagatzematge dels equips de protecció individual i proporciona al professional els equips de protecció individual que necessita per al seu lloc de treball, així com tota la informació i formació de manera immediata i senzilla. Tambe fa el control del consum i la gestió de les incidències. D’altra banda, proporciona informació en temps real de consum d’EPIs indicant quina és la quantitat ha reposar i facilitant la seva gestió optimitzada.


Festival Itaca | La Cultura No Val Res\nÍTACA, Cultura i Acció és el primer festival musical de l’Estat espanyol que incorpora espectacles de llums amb drons a la seva programació. El festival programarà tres espectacles amb drons. A l’Estartit, hi tindrà lloc el proper 24 dejuny (22.00h)\nEls muntatges, que combinen art i tecnologia, aniran a càrrec de Flock Drone Art, empresa pionera a Catalunya i una de les primeres d’Europa que conceptualiza, produeix i realitza espectacles de llums amb tecnologia dron. Les tres localitats de l’Empordà s’il·luminaran amb un espectacle creat per a l’ocasió que permetrà veure als cels figures de grans dimensions, de fins a cent metres d’alt i cinquanta d’ample. Aquesta proposta pionera forma part dels actes commemoratius del desè aniversari del festival ÍTACA.\nQuè és Flock Drone Art?\nFlock Drone Art ofereix una experiència innovadora, un nou concepte dins del món de l’entreteniment. La perfecta unió entre art i tecnologia.\nDrons d’última generació, equipats amb potents llums per a poder gaudir de l’espectacle 360º, juntament amb sensors GPS d’alta precisió per garantir la màxima seguretat. Flock Drone Art ofereix la possibilitat de fer un espectacle tan o més impressionant que uns focs artificials a més de sostenible i compromès amb el medi ambient doncs evita la contaminació residual.


La consellera Dolors Bassa amenaça amb un requeriment si Sanitat no compleix la sentència i permet a Catalunya gestionar aquests recursos\nLa consellera de Treball, Benestar Social i Famílies, Dolors Bassa. CÈLIA ATSET\nBarcelonaTensió en la primera reunió entre la consellera de Treball, Afers Socials i Famílies, Dolors Bassa, i la ministra de Sanitat, Serveis Socials i Igualtat, Dolors Montserrat, per la gestió dels diners del 0,7% de l'IRPF que es destina a entitats socials i pel desplegament de la Llei de Dependència. "Ha estat una reunió amb molta tensió, amb bones formes", ha valorat la consellera en una compareixença en solitari després de la trobada.\nEl tema que més ha preocupat ha estat el del 0'7% amb finalitats socials de l'IRPF. Després que el Tribunal Suprem aprovés la sentència a favor que siguin les comunitats autònomes les que gestionin les subvencions lligades a aquests diners, Bassa ha lamentat que el ministeri no s'hagi compromès a complir-la. "Ha dit que tindria en compte la sentència però no sabia com", ha assegurat la consellera.\nEl 25% de tot el que es recapta a través de la casella del 0,7% de la Declaració de la Renda es recapta a Catalunya, però només arriba a les ONG catalanes l'equivalent al 14%. Bassa ha expressat la seva preocupació davant la possibilitat que el govern espanyol no acati la sentència i ha declarat: "Tenim pensat que, si no és com ha de ser, farem un requeriment perquè es compleixi la sentència", ha advertit.\nDolors Montserrat, que ha fet les declaracions per separat des de la delegació del govern a Barcelona, ha indicat que la sentència "es complirà, garantint la cohesió territorial i el propi programa, que es molt potent”, segons informa l'agència Efe.\nSobre la Llei de Dependència, Bassa ha assegurat que els preus que el govern espanyol posa sobre la taula no són els mateixos que els de la Generalitat: "Els estem explicant que paguem el doble del que tocaria pagar", ha afegit, i ha lamentat que la resposta de la ministra hagi estat només que ho analitzarien bé.\nLa ministra ha explicat que Bassa s’ha mostrat favorable al projecte d’impulsar el "currículum cec", que potenciarà que als currículums no s’hi especifiqui ni nom ni sexe ni s’hi posi foto per tal d’evitar "la bretxa salarial de les dones". La ministra ha explicat que ha demanat a Bassa que se sumi al pacte d’Estat contra la violència masclista, un tema que, juntament amb els currículums cecs, Bassa ha declarat que no han estat el més rellevant de la conversa amb Montserrat.\nDolors Bassa Dolors Montserrat llei de la dependència


Préstec Expansió – Banc Sabadell\nEl préstec fàcil i immediat per a allò que més necessites\nLa teva quota mensual € /mes\nComissió d'obertura 2,5% (mínim 75€)\nComissió d'estudis 0,50% (mínim 30€)\nPrima de l'assegurança €\nImport total carregat €\nCompensació de reemborsament anticipat durant l'últim any 0,50%3\nLa teva quota mensual €\nTIN %, TAE %, Comissió d'obertura , Comissió d'estudis Prima de l'assegurança €, Import total carregat €\nSol·licita el teu préstec\nDigues a què destinaràs el préstec\nNo s'accepten refinançaments o reunificació de deutes\nQuin és el valor total del projecte?\nHe llegit i accepto els termes i les condicions del règim de protecció de dades personals.\nLa concessió, la quantitat i el termini de cada operació venen determinats i estan condicionats pels criteris de risc del banc.\n(1) Préstec Expansió al 8,25% TIN. Tipus d’interès i comissions d’obertura i estudi per a clients amb antiguitat superior a sis mesos, amb domiciliació de la nòmina i la contractació de l’assegurança Protecció Total Préstecs i condicionada al dictamen de risc. Oferta vàlida fins al 31/12/2019. Condicions vàlides per a sol·licituds realitzades a través de canals a distància per imports des de 2.500 euros fins a 60.000 euros.\n(2) El càlcul de la TAE inclou la comissió d’obertura del 2,50% (mínim 75 euros) i d’estudi del 0,5% (mínim 30 euros) calculades sobre l’import del préstec sol·licitat i la contractació de l’assegurança Protecció Total Préstecs per a una persona de 34 anys. Quota calculada sense tenir en compte el termini de carència de capital opcional de tres mesos. Consulti a la seva oficina la possibilitat de finançar la prima de l’assegurança.\nExemple per a un import sol·licitat de 2.500 euros:\n* TAE mínima de l’11,48%, per tornar en 96 mesos, a un tipus d’interès del 8,25% nominal anual i una quota mensual de 35,67 euros, i la contractació de l’assegurança Protecció Total Préstecs amb una prima de pagament única de 118,03 euros. L’última quota és de valor inferior: 34,34 euros. Import total carregat: 3.646,02 euros.\n* TAE màxima del 19,87%, per tornar en 18 mesos, a un tipus d’interès del 8,25% nominal anual i una quota mensual de 148,14 euros, i la contractació de l’assegurança Protecció Total Préstecs amb una prima de pagament única de 77,84 euros. L’última quota és de valor inferior: 148,00 euros. Import total carregat: 2.849,22 euros.\nExemple per a un import sol·licitat de 5.000 euros:\n* TAE mínima de l’11,09%, per tornar en 96 mesos, a un tipus d’interès del 8,25% nominal anual i una quota mensual de 71,33 euros, i la contractació de l’assegurança Protecció Total Préstecs amb una prima de pagament única de 236,06 euros. L’última quota és de valor inferior: 70,03 euros. Import total carregat: 7.237,44 euros.\n* TAE màxima del 18,02%, per tornar en 18 mesos, a un tipus d’interès del 8,25% nominal anual i una quota mensual de 296,28 euros, i la contractació de l’assegurança Protecció Total Préstecs amb una prima de pagament única de 155,69 euros. L’última quota és de valor inferior: 296,14 euros. Import total carregat: 5.643.59 euros.\nExemple per a un import sol·licitat de 12.000 euros:\n* TAE mínima de l’11,06%, per tornar en 96 mesos, a un tipus d’interès del 8,25% nominal anual i una quota mensual de 171,17 euros, i la contractació de l’assegurança Protecció Total Préstecs amb una prima de pagament única de 566,54 euros. L’última quota és de valor inferior: 170,88 euros. Import total carregat: 17.358,57 euros.\n* TAE màxima del 17,86%, per tornar en 18 meses, a un tipus d’interès del 8,25% nominal anual i una quota mensual de 711,06 euros, i la contractació de l’assegurança Protecció Total Préstecs amb una prima de pagament única de 373,64 euros. L’última quota és de valor inferior: 710,96 euros. Import total carregat: 13.532,62 euros.\nS’informa que l’eina de simulació mostra totes les quotes mensuals amb el mateix import (no considera la possible diferència d’import en l’última quota). L’import total carregat inclou totes les quotes.\n(3) Si el període des de la cancel·lació anticipada fins al venciment teòric del contracte és inferior a 12 mesos, la comissió és del 0,50%; si és superior, és de l’1,00%\nInformació addicional sobre les assegurances vinculades al seu préstec: Protecció Total Préstecs inclou les assegurances Protecció Total Vida i Protecció Total Pagaments. Protecció Total Vida és una assegurança de vida de BanSabadell Vida, Sociedad Anónima de Seguros y Reaseguros i Protecció Total Pagaments és una assegurança de BanSabadell Seguros Generales, Sociedad Anónima de Seguros y Reaseguros. Ambdues tenen com a mediador BanSabadell Mediación, Operador de Banca-Seguros Vinculado del Grupo Banco Sabadell, S.A., amb NIF A03424223 i domicili a l’av. Óscar Esplá, 37, 03007, Alacant. Inscrit en el R. M. d’Alacant i en el Registre de la DGSFP amb la clau OV-0004. Té concertada una assegurança de responsabilitat civil i disposa de la capacitat financera d’acord amb la Llei de mediació d’assegurances i reassegurances privades. Pot consultar les entitats asseguradores amb les quals BanSabadell Mediación ha signat un contracte d’agència d’assegurances al web www.bancosabadell.com/bsmediacion.\nBanSabadell Vida, Sociedad Anónima de Seguros y Reaseguros, amb NIF A08371908 i domicili al carrer Isabel Colbrand, 22, 28050 Madrid, inscrita en el R. M. de Madrid i en el Reg. d’Entitats Asseguradores de la DGSFP amb la clau C-0557. BanSabadell Seguros Generales, S.A. de Seguros y Reaseguros, amb NIF A64194590 i domicili al carrer Isabel Colbrand, 22, 28050 Madrid, inscrita en el R. M. de Madrid i en el Reg. d’Entitats Asseguradores de la DGSFP amb la clau C-0767.\nCondicions per a clients amb antiguitat superior a 6 mesos.\nDirecció de correu electrònic: info@bancsabadell.com. Banco de Sabadell, S.A., 2017. Tots els drets reservats.


Aquesta casa rural en venda a Girona es troba en un entorn rural idíl·lic, a pocs minuts del poble més proper, a només 20 minuts de les platges de la Costa Brava.\nLa propietat té 25 hectàrees de terreny privat, que inclouen un gran llac, piscina i bosque privat que gaudeixen d'una privacitat i tranquil·litat totals.\nDatada del 1781, la propietat ha estat restaurada magníficament pels seus propietaris actuals i està en perfectes condicions.\n1100 m2 de superfície edificada\n8 suites amb possibilitat de afegir-ne 3 més\n3 pous privats\n25 ha de terreny, de les quals 8 ha són pastures i 17 ha, boscos\nLa propietat té dos pisos i inclou el següent:\nPlanta baixa: vestíbul i recepció, sala de recepcions petita amb bar, un altra sala de recepcions, restaurant-menjador, cuina professional, lavabos, lavabo de convidats, traster.\nA la planta baixa, hi ha un pati amb accés a 3 suites (inclosos els dos apartaments dúplex) i al primer pis, tres suites (cadascuna amb terrassa privada amb vistes al jardí).\nPrimer pis: allotjament per als propietaris que inclou 2 dormitoris, 1 cambra de bany (50 m2) i una sala d'estar.\nSegon pis: àtic, que actualment no s'utilitza i necessita una reforma.\nAquesta casa rural de luxe es troba en el parc natural de Les Gavarres, a pocs quilòmetres del centre del poble més proper i a només 20 km de les platges més properes de la Costa Brava, a 15 km de Girona i el seu aeroport internacional i a només 100 km de Barcelona.\nL'entorn és idíl·lic i la propietat podria convertir-se en una residència privada espectacular en un lloc privat del Baix Empordà.\nCassà de la Selva: 2,5 km\nAeroport de Girona: 15 km\nS'Agaró: 20 km


Gran participació al Campus de Tennis i Pàdel d’estiu al Ploms! – Club Natació Reus Ploms\nEts aquí: Inici1 / Notícies2 / Gran participació al Campus de Tennis i Pàdel d’estiu al Ploms!...\nDes que vam iniciar el Campus d’estiu de Tennis i pàdel el passat 26 de juny, han passat un gran nombre d’infants i joves per les pistes del Club. Si a més, els sumem els participants de les Estades d’Estiu, representa un gran èxit d’assistència!\nTots aquests infants i joves han pogut gaudir dels dos grans esports, perfeccionant i/o aprenent dia a dia la tècnica que es precisa per a moure la raqueta o la pala.\nFins i tot en el cas del pàdel es van haver de fer grups a diferents hores a causa del gran número de nens i nenes que volíen practicar l’esport.\nEstem molt satisfets de l’èxit participatiu, gràcies a tots per fer-ho possible!\nA continuació unes fotografies.\nAquest octubre, Seminari Internacional de Taekwon-Do al Reus Ploms Un súper 1r Torneig Mojito Plomista d’aquest estiu!


Castelló prepara mesures per erradicar robatoris i ocupacions il·legals per part de bandes organitzades - Diari de Girona\nCastelló prepara mesures per erradicar robatoris i ocupacions il·legals per part de bandes organitzades\nEl govern convocarà de forma "urgent i immediata" a la Junta Local de Seguretat\ncarme vilà 18.02.2020 | 10:14\nUn edifici que es va haver de precintar per les connexions il·legals, en una imatge d'arxiu. Diari de Girona\nUn edifici que es va haver de precintar per les connexions il·legals, en una imatge d'arxiu.\nEl govern de Castelló d'Empúries (ERC-CUP) i la resta de portaveus de l'oposició ha acordat en Junta de Portaveus prendre mesures per erradicar els robatoris i ocupacions il·legals per part de bandes organitzades que estan generant alarma entre la població.\nA la reunió celebrada ahir al vespre es va decidir convocar "de manera urgent i immediata la Junta Local de Seguretat" per analitzar "de manera rigorosa aquests fets i altres relatius a la seguretat del poble".\nPosteriorment informarà a la població de les decisions que es prenguin a través d'aquest òrgan de col·laboració i coordinació general de diversos cossos de policia i altres serveis de seguretat que operen a Castelló d'Empúries.\nLa celebració de la Junta de Portaveus ha estat motivada per una reunió prèvia convocada per l'Associació de Veïns La Rosa dels Vents i la Crida la setmana passada, tal com va publicar Diari de Girona.\nDes de la Junta de Portaveus vol reconèixer públicament la tasca policial d'investigació per part de la Policia Local, Mossos d'Esquadra i Policia Nacional, encorantjant a intensificar els esforços per identificar i detenir els responsables de diversos robatoris que s'han concentrat a la marina d'Empuriabrava. Aquests grups s'aprofiten de la particular trama urbana de la urbanització amb una alta concentració de segones residències, moltes d'elles desocupades durant bona part de l'any.\nD'altra banda, han criticat la desinformació per part de responsables de l'associació de veïns que asseguren actuen "amb gran dosi de populisme". Fan referència a Joan Puerto que havia estat regidor en altres governs i actualment està al capdavant de l'Associació Rosa dels Vents.\nTot i això manifesten que tenen les mobilitzacions de rebuig a la violència que puguin ser convocades amb la intenció de mostrar la preocupació respecte a la seguretat del municipi. Per divendres està convodada una cassolada.


Marisa Xandri encapçala la llista del PP Lleida a les eleccions al Parlament del pròxim 14 de febrer, amb l'objectiu de recuperar l'escó per les terres de Lleida. - TOTLLEIDA\nMarisa Xandri encapçala la llista del PP Lleida a les eleccions al Parlament del pròxim 14 de febrer, amb l’objectiu de recuperar l’escó per les terres de Lleida.\n"els eixos principals de campanya giraran entorn la salut i l'economia de la província".\nEleccions 14 FComunicacióFotonoticia\nDavant la situació marcada per la pandèmia, els eixos principals de campanya giraran entorn la salut i l'economia de la província.\nPer totlleida Última actualització Ene 29,2021\ntotlleida 9867 posts 0 comments\nANIVERSARI. Avui 29 de gener Pilar Castany López compleix anys. ¡Moltes felicitats!!\nJaume Moya reivindica Lleida, l’Alt Pirineu i Aran com a territori de drets en l’arrencada la campanya electoral d’En Comú Podem davant l’Hospital de Tremp\nAquest Sant Jordi es podran comprar llibres a les oficines de Llieda\nLa UdL homenatja el poeta Joan Margarit per sant Jordi\nLa revista ‘Sàpiens’ guanya els VIII Premis Martí Gasull i Roig de la…\nTasts de luxe: Un plaer gurmet per ‘foodies’


Rouco sense roba La República\nRouco sense roba\nQue ningú s’espanti! No estem parlant del president de la Conferència Episcopal espanyola. Seria un xic anguniós i incòmode veure en Rouco amb la sotana per sobre les espatlles. No! […]\nQue ningú s’espanti! No estem parlant del president de la Conferència Episcopal espanyola. Seria un xic anguniós i incòmode veure en Rouco amb la sotana per sobre les espatlles. No! Estem parlant de la seva neboda, la Magdalena Rouco.\nI és que la revista Interviu ha retratat a la neboda de l’actual cardenal arquebisbe de Madrid sense gaire roba. La noia nascuda a Tenerife al 1981 explica que de petita resava diàriament. La seva família era molt religiosa, sobretot el seu pare, qui venerava al seu germà petit, Antonio María Rouco Varela.\nElla mateixa explica: “El meu pare ens va fer veure als meus germans i a mi que el meu oncle era un ésser superior, una espècie de sant”.\nPerò Magdalena ha crecut i ha vist que el seu oncle no era tan sant… “A través del meu oncle he descobert la hipocresia de l’Església, que predica una cosa i fa la contrària. El meu oncle no es cansa de repetir que la família és sagrada, que cal respectar-la i lluitar per ella, però després ell menysprea i abandona a la seva”.


PLATÓ. EL MITE DE LA CAVERNA. – FILOSOFIA I VIDA\nPlató, RESUMS DELS LLIBRES VI I VII DE LA REPÚBLICA\nPLATÓ. EL MITE DE LA CAVERNA.\nL’anomenat mite de la caverna és una narració al·legòrica que Plató empra en el llibre VII de la República per exposar d’una manera alhora sintètica i didàctica la seua teoria ontològica i epistemològica.\nEl mite ens convida a imaginar-nos un grup homes lligats de peus i mans a l’interior d’una cova. Els presoners estan lligats de tal manera que no poden girar el cap i, per tant, sols poden mirar cap endavant, on hi ha una paret il·luminada per la resplendor que es desprèn d’una foguera que hi ha tot just darrera seu, a l’altre costat d’un mur alt per darrere del qual passa una corrua d’individus duent a sobre del cap maquetes i reproduccions dels objectes i éssers que es troben en el món exterior.\nEls presoners sols veuen les ombres d’aquests objectes, que en sobresortir per sobre del mur per darrere del qual passen els seus portadors, projecten llurs ombres sobre la paret cap a la qual miren els pobres desgraciats que es troben lligats i sense llibertat de moviments.\nEls presoners, que mai no han estat fora de la cova, només coneixen aquestes ombres, i pensen que són elles tot el que existeix. No coneixen l’aspecte real de les coses, només aquestes ombres de reproduccions, que és tot el que els arriba, juntament amb els sons que emeten els qui desfilen darrere del mur, i que per a ells són tots els sons.\nUn dia, un dels presoners aconsegueix deslliurar-se de les seues cadenes i gira el cap. Veu les maquetes i reproduccions les ombres de les quals era tot el que coneixia fins aleshores, i se’n meravella. Esperonat pel seu descobriment i per la llibertat tot just estrenada començar a avançar cap a la sortida de la cova. El camí és costerut i difícil, s’entrebanca sovint i li costa distingir el corriol per on avança. Però arriba a fora.\nUn cop travessa el llindar de la cova la llum l’enlluerna i resta confós. Poc a poc, però, els ulls se li acostumen a la llum natural i comença a veure els éssers i les coses reals, tal com són. Finalment, ja plenament fet al món de l’exterior de la cova alça la seua mirada al Sol mateix, font de la llum que fa possible la visió i, alhora, font de l’energia que fa viure i créixer totes les coses.\nL’antic presoner, ara lliure i savi, decideix tornar a l’interior de la caverna. No pot quedar-se només per a ell allò que ara sap, ha de compartir-ho amb els seus antics companys i dur-los a la llibertat. Retornar a l’interior de la cova, doncs. Però els seus ulls, acostumats ara la llum del Sol, no hi veuen en la foscor i el camí se li fa complicat. Avança a les palpentes i sembla desmanyotat, fora de lloc. Arriba finalment fins on són als seus companys i els explica què ha vist. Els diu que allò que tenen al davant no és la realitat i que viuen enganyats. Els presoners, però, se’l miren estranyats. Als seus ulls és un boig que diu coses impossibles i que els anima a fer coses impensables? Alliberar-se de les seues cadenes, abandonar els eu món subterrani? Què pretén aquest provocador amb el seus deliris i extravagàncies.\nEls presoners no escolten el seu antic company i, cansats de sentir-lo, opten per matar-lo.\nEXPLICACIÓ DEL MITE\nEls presoners encadenats representarien el comú de la gent, ignorant i coneixedora únicament d’opinions i referències indirectes, incompletes i més que inexactes. El presoners representen el món, immers en un estat d’eikasía.\nEl presoner que s’allibera seria l’home que rep educació i que, gràcies a ella pot abandonar prejudicis i observar les coses directament, no allò que es diu d’elles. Aquesta observació directa li permet accedir al coneixement que hem anomenat pístis.\nL’home educat, desitjós de saber més, emprèn el dur i difícil camí de l’aprenentatge fins que, finalment, pot abandonar el món de les coses concretes i observar les essències eternes, que permeten d’entendre, ordenar, classificar i valorar amb justícia allò concret. Es trobarà aleshores en un estat de noèsi, al qual, però, només arribarà després d’acostumar-se la visió a la llum, és a dir, després d’un llarg entrenament basat en la dianòia (convé recordar aquí que, segons les cròniques, el frontispici de l’entrada principal de l’Acadèmia platònica estava presidit pel següent lema: “No entri aquí ningú que no sàpiga geometria”). Les matemàtiques, en tant que saber abstracte, acostumen la ment humana a raonar més enllà de les coses concretes.\nFinalment, si aquell que és educat assoleix el zènit de la saviesa, podrà comprendre el sentit darrer de tot allò existent i mirar directament a la font del coneixement (de la visió) i de l’existència que és la idea del Bé, representada en el mite pel Sol, que el món sensible seria l’equivalent al Bé en el món intel·ligible. Assoliria així la saviesa completa.\nLlavors, però, impregnat pel coneixement de les idees del Bé i de la Justícia, comprèn que ha de compartir el que sap amb els qui es mantenen en la ignorància. S’adreça a ells, per tant, però en conversar-hi se’ls apareix com a desmanyotat, perquè ha perdut l’hàbit de parlar i pensar com ho fan els qui no saben. Sembla ridícul i no se’l creuen, perquè explica coses que no entenen o que els semblen desencertades i, fins i tot, perilloses. Si el savi, mogut pel sentit de justícia, hi insisteix, posarà en perill la seua vida, perquè els ignorants, injustos i mesquins, preferiran la seua lamentable situació a veure la llum i, desitjosos de mantenir-se com estan, podran a arribar a destruir-lo.\nTEXT. CAPÍTOL I, II I III DEL LLIBRE VII DE LA REPÚBLICA\n“regió intel·ligible” (517a)\nMón de les idees, on troben les idees o primers principis (arkhai) i els objectes matemàtics (realitats intel.ligibles inferiors, o noetà inferiors)\n“l’amo de la llum” (517b)\nPlató, torna a fer servir l’analogia de la Idea del Bé en si amb el Sol. Amb aquesta expressió fa referència, concretament, al Sol, com a font de la llum (i, per tant, “visió”, metàfora del coneixement) en el món visible (topos horatós).\n“en el món intel·ligible ella és la sobirana que produeix la veritat i el coneixement” (517b)\nPlató fa referència a la Idea del Bé en Si, entesa com a principi epistemològic.\n“les ombres del just” (517c)\nAmb aquesta expressió Plató es refereix a les opinions dels homes sobre la justícia, sobre el que és o no és just.\n“les figures de les quals són ombres” (517c)\nPlató fa referència a les lleis de les ciutats, sobre els quals els homes opinen. Les interpretacions (opinions) que d’aquestes lleis fan els homes són còpies imperfectes (inferiors) seues, anàlogament a com aquestes lleis són, al seu torn, concrecions -exemples- imperfectes de la idea de Justícia en si.\n“justícia en si” (517c)\nIdea de la justícia present en el món de les idees, arquetip de tots els exemples de justícia existents en el món visible.\n“en el món visible ha engendrat la llum” (517b)\nLa Idea del Bé en si, principi de l’ordre racional existent en el món de les idees (i que és, per tant, també, el principi darrer de l’ordre, imperfecte, del món de les coses visibles, el qual és, al cap i a la fi, còpia imperfecta de l’ordre del kosmos noetós), fa possible la visió racional (coneixement, comprensió, intel·ligència) de les idees i és la causa de la racionalitat i del coneixement possibles en el món visible. És, per tant, principi epistemològic.\nCal tenir en compte una cosa molt important: Plató fa servir el Sol com a metàfora del Bé en si, com una imatge didàctica que li permet caracteritzar per analogia la Idea suprema (el Bé). Però no penseu que ens està dient que, efectivament, el Sol és una còpia imperfecta de la Idea del Bé en si, el seu doble en el món visible. El Sol és, com a molt, allò més diví i pefecte existent en el món visible i, per això i pel fet que permet la visió, podem agafar-nos a ell per intentar explicar la Idea del Bé en si, però l’ordre i la racionalitat que puguin existir en aquest topos oratós no es deuen al Sol, ni tampoc l’existència d’aquest món sensible li hem d’agrair al Sol. El món visible existeix perquè és bo que a la matèria se li doni una forma i un ordre a imatge dels del món de les Idees, encara que aquesta forma i ordre siguin una còpia imperfecta d’aquells existents en el kosmos noetós. (Plató no és cap “adorador del Sol”.)\nal·legoriaascensióbéeducacióel mite de la cavernaenganyideesllibre VIIllummiteombresPlatóPoliteiapresonerpresonersRepúblicasolveritat\nAnterior Entrada anterior: PLATÓ. EL DUALISME ONTOLÒGIC: TEORIA DE LES IDEES.\nSegüent Entrada següent: PLATÓ. TEORIES ANTROPOLÒGICA I ÈTICA.


dones | Viu Molins de Rei | Page 2\nTag Archive for dones\nMaria José López: Cal que cada dia sigui 8 de març\nViu Molins de Rei • 19/03/2013\nQueda molt camí per recórrer cap a l’equitat real, i hi ha qui aprofita la crisi com excusa per fer marxa enrere en les polítiques públiques i recursos que tenien com a horitzó avançar cap a la igualtat, cap a l’equivalència.\nAprovada una moció contra la reforma de la Llei de salut sexual i reproductiva\nViu Molins de Rei • 18/12/2012\nEl ple municipal ha aprovat una moció presentada per Iniciativa i el PSC en defensa al dret al propi cos i en contra de la reforma restrictiva de la Llei de salut sexual i reproductiva que vol fer el govern espanyol. Tots els grups polítics donen suport a la moció excepte el PP.\nJose Pérez i Maria José López: Reformular el feminisme des de l’acció\nViu Molins de Rei • 01/08/2012\nSom davant un canvi d’època on per avançar sense perdre els drets assolits a còpia d’anys, caldrà repensar molts aspectes de la nostra societat, com ara la política, l’economia o la defensa del medi ambient. Evidentment, també s’haurà d’abordar el paper del moviment feminista.\nMolins de Rei commemora el Dia Internacional de la Dona amb crítiques a la reforma laboral\nLaura Herrero • 09/03/2012\nMolins de Rei ha celebrat el Dia Internacional de la Dona a la plaça de l’Ajuntament amb la lectura del manifest del 8 de març, enguany a càrrec de dues treballadores municipals. La commemoració s’ha completat amb l’actuació de la cantautora Irene Terrón i una xocolatada.\nVíctor Puntas assegura que es "plantarà" davant les retallades de CiU\nViu Molins de Rei • 14/05/2011\nEl candidat d’Esquerres per Molins de Rei, Víctor Puntas, es compromet a “no donar cap pas enrere i mantenir les prestacions socials” i assegura que es “plantarà” davant les retallades de CiU en sanitat, educació i serveis socials.\nIsabel Clara Simó va participar en un sopar organitzat per Solidaritat Catalana per la Independència al Foment. L’escriptora va parlar de la relació entre les dones i la independència i va donar suport a la candidatura molinenca encapçalada per Jordi Casas.


Secció Folklore del Centre Cultural de la Creu Roja, Esbart de la (Barcelona)\nL'Esbart de la Secció Folklore del Centre Cultural de la Creu Roja, afincat a la ciutat de Barcelona, va veure la llum l'any 1944. Fins el mateix any 1944 l'Esbart Iuventus havia estat el titular de la Secció Cultural del Centre de la Creu Roja.\nEstava format per dansaires d'altres esbarts: Folklore de Catalunya, Sant Pau, AEEF, Horta.\nLes actuacions que feien eren en la seva totalitat amb finalitat benèfica.\nPrograma de mà del recital de danses que va oferir l'esbart de la Creu Roja pel IV aniversari d'aquesta organització. 21 d'octubre de 1944..\nEl dia 8 de maig de 1948 l'Esbart de la Secció Folklore del Centre Cultural de la Creu Roja viatja a Figueres per participar en els actes de les Fires de la Santa Creu, on es va homenatjar al folklorista Aureli Capmany.\nPrograma de mà del festival de dansa Homenatge al folklorista Aureli Capmany. Figueres 8 de maig de 1948.\nAquest esbart va ballar el Contrapàs de Palaunoguera. Com a cloenda es va ballar el Ball de Gitanes del Vallès amb 48 parelles, cosa que van fer els següents esbarts:\nSecció d'Etnografia i Arts Folklòriques de l'AEEF (Barcelona) dirigit per Josep Ma Castells i Andilla i Pere Vidal i Brunet.\nHomenatge a Aureli Capmany a Figueres. Moment de la recepció. Es poden reconèixer en la foto n'Aureli Capmany i Farrés, Joan Rigall i Casajuana, Josep Zaldívar i Ruíz, Joan Bulló, Joan Comes, Marius Blanch, Francesc de B Comes, Frederic Gaude i Pardillos, Montserrat Riera, Joan Clot...\nA finals dels any 40 del sXX el seu mestre era Francesc de B Comes.\nDansaires i direcció de l'Esbart de la Creu Roja.\nDones: Isabel Gaude i Pardillos, Serafina Viñas i Gandia, Maribel...\nHomes: Leandre Ferrando, Xavier Casellas, Frederic Gaude i Pardillos, Josep Pons...\nRevista que editava la Creu Roja .\nLeandre Ferrando i Maribel ballant el Ball de La Morisca de Gerri de la Sal.\nEsbart de la Creu Roja en una de les sales de malalts, després de fer una ballada.\n[…] Iuventus passa l'any 1943 al Centre Cultural de la Creu Roja, com a secció de "Danzas Folklóricas". Josep Benet que havia començat a actuar políticament a […]


Com que crec que la corresponsabilitat i el compromís ens obliga a tots, em sembla que els professionals hem de tenir una actitud que també incorpori la responsabilitat social i la sostenibilitat en les nostres compres i en la renovació dels aparells tecnològics.\nPer això crec que em correspon retenir la informació del meu comportament sobre aquest punt per tal de poder-ho gestionar adequadament i poder informar-ne transparentment, fet que em permet ser autoexigent en el meu compromís alhora que poder compartir els punts de vista i les dificultats per a poder ser plenament coherent.\nTinc mòbil des del març del 1997 i en aquest període de 19,09 anys he disposat de 8 aparells diferents de telèfon mòbil, fet que suposa una mitjana de mitjana de 2,39 anys per unitat, que suposen una millora respecte dades anteriors.\nCada cop estic aconseguint que puguin durar més de dos anys, superant els cinc actualment, mentre em faci correctament les funcions. Aquesta és la mitjana actualitzada:\n6.2.15 El compromís de minimitzar el canvi de mòbil\nEtiquetes de comentaris: ambiental, mem'15, reflexions, RSI, sector tecnològic\nBen fet, jo provo de fer sempre el mateix, sobretot però perquè una matèria prima imprescidible per fer mòbils és el coltan, del que se'n fa el tàntal. El 80% de les reserves mundials (que no equivalen per sort a producció) de coltan són a l'antic Zaire, on donades les característiques de les mines calen "persones petites" (tot i que hi ha desenes d'impactes negatius addicionals que són els q oficialment donen origen al Conflict Mineral Reporting del sector de l'electrònica).\nCertament, a banda del model consumista en general i d'impactes ambientals, hi ha aquest impacte enorme en drets humans.


La construcció es dispara a Tarragona i creix en un 240%\nEl sector de la construcció a l'Ebre porta tres anys consecutius de creixement.\nLa URV constata que l'elevada competitivitat entre Baix Ebre i el Montsià no es tradueix en resultats econòmics\nActualitzada 26/09/2019 a les 17:28\nEl sector de la construcció continua liderant –amb un augment de l'ocupació del 4,7%- el tímid creixement econòmic de les Terres de l'Ebre, segons constata el Butlletí d'Anàlisi Econòmica de la Conjuntura Local que elabora cada trimestre la URV. Les dades corresponents al segon trimestre de 2019 confirmen una tendència general a la «desacceleració» ja apuntada en informes anteriors, malgrat el creixement continuat durant cinc anys consecutius. El director de la Càtedra d'Economia Local i Regional de la universitat, Juan Antonio Duro, ha constatat una caiguda de l'ocupació en el sector industrial, en un 1,7%, després de dos anys seguits de creixement. L'agricultura també ha descendit un 2,2% i els serveis creixen un 0,9%.\nDurant el segon trimestre de l’any el nombre total d’afiliats a la Seguretat Social va ser de 54.676 persones, 630 més que el mateix trimestre de l’any passat, el que representa un creixement interanual de l’1,2%. «És la xifra d’ocupació màxima des de la recuperació la crisi, però és el segon trimestre de l’any en què menys ha crescut l’ocupació des del 2014», apunta Duro, tot contextualitzant aquest estancament en la similar tendència del context global.\nÚnicament el sector de la construcció continua creixent com ho ha fet en els últims tres porta tres anys consecutius de creixement. Un símptoma, sosté, que «l'ambient econòmic és positiu», en la línia que «empresaris i consumidors pensen que la situació del futur serà igual o millor que ara». Per comarques, el Baix Ebre és la comarca que més ha crescut aquest trimestre, amb un 3%, seguida del Montsià, un 0,6%. Mentre que a la Terra Alta i a la Ribera d’Ebre s’ha enregistrat un descens de l’ocupació d’un 0,2 i 4,2%, respectivament.\nPel que fa a l’atur, la taxa d’aturats ha continuat caient durant el segon trimestre del 2019. El nombre d’aturats s’ha situat 8.678 persones, 619 menys que l’any anterior. La franja en la qual més ha baixat el nombre d’aturats és en els de llarga durada, un fet que Duro interpreta de forma positiva en clau social. Per contra, els contractes temporals de tres mesos continuen sent els més nombrosos. Així durant aquest segon trimestre del 2019 s’han formalitzat 5.931 contractes i només un 7,4% han estat indefinits.\nDuro ha analitzat també les dades de l'Índex FEGP 2019, realitzat per a la Federació Empresarial del Gran Penedès, sobre la competitivitat comarcal i emprenedoria. Concretament, el Baix Ebre i el Montsià es troben en la posició 7 i 14, respectivament, en aspectes com el sòl industrial. Per contra, segons aquestes dades de competitivitat, i d’altres analitzades, el PIB per càpita i la Renda Familiar Bruta Disponible (RFBD) que els correspondria hauria de ser un 15% més elevat de les que tenen actualment, si prenem com a referència la tendència comarcal a tot Catalunya».\nPer la dotació de factors que tenen el Baix Ebre i el Montsià haurien de tenir resultats econòmics millors. No només hem de discutir i debatre sobre major inversió, millors infraestructures de comunicació i tecnologia, sinó que amb el que tenim estem per sobre de la mitjana. Hem de veure com podem fer-ho per extreure el suc al que tenim», ha reflexionat Duro.\nUna calculadora virtual que prediu el nivell...\nL'Estat exigeix als bancs que adoptin mesures...\nEs fa per primer cop un trasplantament de dos...


Bétera obri un nou parc infantil de 970 metres quadrats junt a la Policia Local - Periòdic del Camp de Túria\nBétera obri un nou parc infantil de 970 metres quadrats junt a la Policia Local\nLa inversió municipal de les diferents actuacions al solar ha sigut de 38.250 euros\nEl nou espai per als xiquets, ubicat a la Ronda Interior Oest, compta amb jocs infantils, bancs, una font, zones ajardinades, una pèrgola i huit lledoners joves per crear ombra al voltant de la superficie lúdica. La inversió de les diferents actuacions al solar ha sigut de 38.250 euros.\nL’Ajuntament de Bétera ha obert al públic el nou parc infantil ubicat a la Ronda Interior Oest, junt a l’edifici municipal de la Policia Local i les dependències d’Urbanisme.\nEs tracta d’una gran zona tancada de 970 metres quadrats en la qual els xiquets podran gaudir de diferents elements de joc, com ara una piràmide de 2,5 metres d’altura amb xarxa per escalar, tres balancins de moll amb formes d’animals, i un llit gronxador.\nLa regidora de Parcs, la socialista Cristina Ballesteros, ha explicat que la renovació dels diferents espais infantils de la ciutat continua endavant. Al parc de la Ronda Interior Oest l’ajuntament ha invertit, en les diferents obres realitzades, 38.250 euros.\nTags: parc infantil\nCompromís reclama una actuación "urgente" frente al abandono de enseres\nEl parc infantil de Vall de Flors II estrena zona de jocs\nRedacció 23 octubre, 2018


Carmen Lomana es posiciona i torna a donar suport a la filla de Rocío Carrasco | TELECINCO\nCarmen Lomana es posiciona i torna a donar suport a la filla de Rocío Carrasco després de l'episodi 8 de la docu-sèrie\nper Miguel Cuartas 29/04/2021 15:56h\nCarmen Lomana va treure tota la seva artilleria per a carregar contra la figura de Rocío Carrasco, després d'assegurar de manera pública que el seu testimoniatge, encara que descarnat, arribava molt tard en la seva opinió. La sempre polèmica col·laboradora de televisió afirma no comprendre la sang freda que té Rocío Carrasco quan parla de la seva inexistent relació amb la seva filla, Rocío Flores.\nEncara que hores abans de l'episodi 8 del documental, l'empresària lleonesa deixava clar a les seves xarxes que no tornaria a referir-se «mai més» a aquest espinós assumpte, afirmant que no defensava ni a Rocío Carrasco ni al seu exmarit, Antonio David Flores, «jo no dono suport a ningú, m'és igual, tant me fa», ahir va tornar a la càrrega en la seva crítica contra la dona de Fidel Albiac.\n«Haurien de quedar-se en la intimitat de les nostres cases i no muntar un xou públic»\nAquest dimecres ha tornat a obrir el seu compte de Twitter per a carregar una vegada més contra Rocío Carrasco: «Les coses de la família haurien de quedar-se en la intimitat de les nostres cases i no muntar un xou públic». La col·laboradora de televisió no considera correcte que la filla de Rocío Jurado estigui exposant la seva vida en la televisió per a explicar com era el seu matrimoni i, especialment, per a relatar en profunditat l'horror que, segons Carrasco, li va fer passar Antonio David després de separar-se.\nCarmen Lomana ha aprofitat les xarxes socials per a decantar-se per la filla de Rocío Carrasco, encara que 24 hores abans no es mullava per cap protagonista d'aquesta colpidora història. «Rocío Flores, estic amb tu. Tens el meu suport i el de molta gent que et respecta i t'estima», assegurava des del seu compte de Twitter.\n«Que terrible és veure a una mare estigmatitzar a la seva filla per sempre»\nEn opinió de Lomana, «l'única digna de llàstima és Rocío Flores, que aguanta estoica tot aquest maltractament cap a ella». Per si no fos prou, a més de criticar a Rocío Carrasco, l'empresària ha enlletgit l'estratègia de Telecinco en realitzar aquesta sèrie documental sobre a vida de la filla de 'la més gran': «Quin muntatge ha fet la cadena», ha sentenciat.\nL'empresària s'ha mostrat molt activa opinant sobre aquest tema i fa dies parlava així sobre l'actitud mostrada per la filla de Rocío Jurado. «Que terrible és veure a una mare estigmatitzar a la seva filla per sempre», publicava en el seu Twitter. «No té vergonya, no té consciència per a tractar així a un fill».\nAquesta mateixa setmana i abans que veiés la llum l'episodi 8 de la docu-sèrie protagonitzada per la filla de Rocío Jurado, Carmen Lomana carregava novament contra Rocío Carrasco. Fins i tot la col·laboradora va arribar a justificar la brutal pallissa que li va donar la seva filla, Rocío Flores. «No parla clarament. Per què jo he deixat als meus fills durant 10 anys sense interessar-me veure'ls? No em contis el conte que la nena et va agredir», sentenciava l'empresària lleonesa.\n«També els seus motius tindria, perquè una adolescent amb 15 anys és molt difícil que tingui aquesta actitud», ha assegurat Lomana, molt enfadada perquè opina que la mare de Rocío Flores està posant-la als peus dels cavalls amb el seu esquinçador testimoniatge que assenyala a la jove.\nSens dubte, la mediàtica opinadora s'ha convertit en l'assot de Rocío Carrasco amb les seves controvertides declaracions des que comencés la docu-sèrie de la filla de 'la més gran'. Veurem si en els pròxims episodis, Lomana canvia lleugerament d'opinió o segueix en la seva línia de picar novament a Carrasco, com ha fet en les últimes hores.\nTelecinco Rocío Carrasco Rocío Flores Carmen Lomana


Hospitals en Stara zagora - Directori - Llistat - Guia - Hospital - Bulgària - Hospitalsworldguide\nPàgina d'inici › Per país › Bulgària › Hospitals en stara zagora\nHospitals en stara zagora Bulgària\nHospitals en Stara zagora recomanades:\nAmb 253445 habitants, Stara zagora és un lloc on, com en qualsevol altre, cada dia hi ha algú que demana serveis de salut. Si necessiteu fer una cita amb una de Hospitals en Stara zagora, aquí a Hospitalsworldguide trobareu els telèfons hospitalaris que necessiteu trucar.\nEn moments en què se'ns insta a comunicar-vos amb el Hospitals en Stara zagora, és molt important que trobeu ràpidament tota la informació i l'adreça del telèfon d'aquest hospital. Per aquest motiu, demanem als nostres usuaris que en cas de trobar informació incorrecta, avísenos perquè puguem corregir-la immediatament.\nÉs la primera vegada que visiteu Bulgària? Si és així, és normal que se senti una mica perdut i no sap quins són els Hospitals en Stara zagora que podrien servir si té una emergència mèdica. Us oferim una guia molt útil, on podeu observar tot el que fa referència als hospitals, de manera que pugueu contactar si és necessari.\nHospitals en Stara zagora per categoria\nEns complau informar-los que tenim un registre extensiu d'hospitals públics Stara zagora (Bulgària). Simplement introduïu i trieu el que més us agrada, a causa de la proximitat a la vostra ubicació o potser per la seva reputació\nStara zagora (Bulgària) té diversos centres hospitalaris privats als quals podeu anar si és necessari. Són el millor outlet quan no es vol o no pot esperar l'atenció mèdica retardada dels hospitals públics. Trobeu aquí una llista amb els comentaris d'altres usuaris sobre cada hospital privat i preneu una decisió acurada\nMostrant 1 Hospitals en Stara zagora\nHospitals en Stara zagora per ciutat important\nEmmalaltir pot ocórrer de sobte, el moment que menys espera. Si visiteu o visiteu Stara Zagora, aquesta bella ciutat Bulgària, i teniu símptomes molestos com el dolor abdominal, nàusees o vòmits, potser hauríeu d'anar a l'hospital més proper. Vegeu tota la informació de l'hospital aquí a Hospitalsworldguide.\nSi necessiteu atenció mèdica urgent, aneu a l'hospital més proper a Kazanlŭk, Bulgària. Aquí trobareu tot, amb la seva ubicació indicada al mapa, de manera que no tingueu el més mínim dubte d'on es troben i de com arribar.\nNo espereu més si necessiteu veure el vostre especialista avui mateix. La vostra salut hauria de ser la vostra prioritat i ha d'estar en bones mans. Consulteu aquí en aquesta base de dades d'hospitals, el vostre hospital més proper a Chirpan, Bulgària.\nLa població de Radnevo, Bulgària sempre ha confiat en una atenció mèdica de qualitat dels hospitals dels voltants. Si necessiteu consultar la informació de contacte i la ubicació geogràfica d'un d'aquests hospitals, ens complau dir-vos que a Hospitalsworldguide trobareu tot el que necessiteu saber.\nNi la malaltia ni els accidents escullen temps o lloc per manifestar-se. Per aquest motiu, és tan important disposar de tota la informació dels hospitals, especialment dels més propers, a mà i ràpidament. Aquí trobareu tot el que necessiteu saber per poder contactar amb qualsevol hospital Gŭlŭbovo, a Bulgària.\nHospitals de Mŭglizh, en Bulgària. Trobeu aquí tota la informació de contacte i molta més informació de tots els centres hospitalaris que hi ha a la ciutat. La vostra salut és el més important i, per aquest motiu, no hauríeu de retardar-vos a buscar l'especialista que necessiteu en aquest moment.\nHospitals en Stara zagora per província\nMés destacats Hospitals en Stara zagora


LaNova Ràdio deixa l'FM per les 'pressions' de les privades\nRedacció\t| Actualitzat el 13 Juny 2017 a les 19:58\nAquest divendres serà l'últim dia que LaNova Ràdio emeti a través del 99.8 de l'FM, freqüència municipal de Castellvell del Camp. El motiu és que el consistori no ha renovat el conveni que mantenia amb l'entitat sense ànim de lucre que gestiona l'emissora, a causa de les "pressions" de l'Associació Catalana de Ràdio, segons denuncien els seus responsables. A partir de dissabte, doncs, l'emissora de proximitat emetrà per internet a través del seu web i també de reusdigital.cat.\nLaNova Ràdio va començar a emetre l'11 de setembre de 2014, agafant el testimoni de Punt 6 Ràdio, que va plegar el juny de 2013. Entremig, el març de 2014, la patronal de les ràdios privades va presentar diverses denúncies davant les administracions amb una sèrie d'acusacions "falses, malintencionades i difamatòries", segons l'emissora. Per exemple, es posava en dubte el seu model i se l'acusava d'emetre des de Reus i no des de Castellvell, quan el cert és que encara quedaven sis mesos per començar les emissions. Unes actuacions que no s'havien produït com a Punt 6 Ràdio.\nTotes les denúncies contra l'emissora han estat desestimades per part de la Generalitat i l'Estat, però un recurs contenciós-administratiu ha provocat que l'Ajuntament de la petita població de Castellvell del Camp hagi acabat cedint i no hagi renovat el conveni que mantenia amb l'associació gestora, segons explica el director de LaNova Ràdio, David Fernàndez. L'emissora denuncia amargament que durant el procés s'han proferit "greus acusacions gratuïtes", com que havien emès publicitat "amb continguts de serveis 806, clubs nocturns, etc.", cosa que es nega.\nCrítiques a l'ACR\n"És una llàstima que l'Associació Catalana de Ràdio es dediqui a difamar i a fer la vida impossible a un petit mitjà de tipus associatiu, que compta amb pocs recursos i amb una alta dosi de voluntariat, i no s'ocupi de vetllar pels interessos reals de les emissores del país o, per exemple, de resoldre les greus irregularitats d'alguns dels seus associats referents a les llicències de freqüències", afirma Fernàndez.\n"El que haurien de fer alguns mitjans és preocupar-se de per què ells no poden tenir més hores de programació local, enlloc d'intentar impedir l'arrencada d'un petit mitjà de caràcter comunitari", etziba, en referència a les emissores privades que emeten a la zona de Reus i que han volgut reduir la competència.\nAmb tot, els responsables de LaNova Ràdio es troben fent gestions a tots els nivells per poder tornar a emetre a l'FM el més aviat possible, malgrat admetre les dificultats per aconseguir-ho. En aquest sentit, l'emissora reclama que "es reconegui una normalització administrativa que reguli la situació d'aquest tipus de mitjans històrics que no poden disposar d'una freqüència pròpia".\n35 anys de trajectòria\nLaNova Ràdio té el seu origen el 25 de setembre de 1982 a Reus, quan va néixer Ràdio Music Club, mitjà constituït com a associació cultural i inspirat en les ràdios lliures o comunitàries sorgides a finals de la dècada dels 70. Arran de la seva major professionalització, el 1997 es va transformar en Punt 6 Ràdio, exercint de corresponsalia al Baix Camp de Ràdio 4 (1998-2009) i l'Agència Catalana de Notícies (2000-2009).\nEl juny de 2013, Punt 6 Ràdio va deixar d'emetre, però un grup de socis, amb el suport de la resta de l'entitat, va decidir endegar un nou projecte des de zero. LaNova Ràdio va començar a emetre l'11 de setembre de 2014 en la mateixa freqüència de Castellvell, i és l'única emissora del Baix Camp present a la Xarxa de Comunicació Local.\nEl nou projecte es va impulsar amb la voluntat d'esdevenir un mitjà de referència a Reus i el Camp de Tarragona, gràcies a una programació de proximitat formada per espais informatius, esportius i culturals realitzats per prop d'una trentena de col·laboradors i socis de l'entitat.\n"L'evolució que ha fet el mitjà l'únic que ha demostrat és que som una gent apassionada per la comunicació local i pel món de la ràdio, i que tenim un alt sentit de servei públic i de compromís amb la ciutat i el territori, tot i tenir els recursos propis d'una associació", defensa David Fernàndez.


Una Diada de Sant Jordi amb il·lusió… i restriccions – NouBarris.Net\nUna Diada de Sant Jordi amb il·lusió… i restriccions\n23 d'abril de 2021 22 d'abril de 2021 Informatius\tSant Jordi, Tradicions\nUna jornada sense fires a Nou Barris per evitar aglomeracions\nAquest any tampoc podrem tornar a gaudir d’una Diada de Sant Jordi tradicional. No hi haurà cap fira amb llibreries, floristes i, sobretot, entitats sota la marquesina de la via Júlia. I tampoc a la plaça del Virrei Amat. Enguany les restriccions sanitàries han dibuixat un Sant Jordi que si bé no és tan simbòlic com el de l’any passat, sí que s’ha reduït per evitar aglomeracions i, per tant, la possibilitat de contagis.\nJa aquests dies s’han fet activitats bàsicament en línia, o sinó, a partir d’inscripció prèvia. Avui també trobareu a l’agenda de Nou Barris algunes activitats a distància.\nS’ha fet una crida a adquirir els llibres a les botigues de proximitat, que podran instal·lar taules al carrer, davant l’establiment. Ho poden fer entre les 9h i les 20h, amb marge suficient per garantir que es respecta el toc de queda.\nA més, a la ciutat s’habilitaran 11 recintes -cap d’ells a Nou Barris- a l’aire lliure acordats pel Procicat, que seran perimetrats i amb controls d’accés, i a on es trobaran tan sols llibreters professionals. Queden excloses doncs, les entitats.\nAquestes 11 localitzacions són les següents:\npasseig de Gràcia. Hi hauran parades des de la ronda de Sant Pere fins al carrer d’Aragó. A més, s’habilitaran espais per a la signatura dels autors i la venda de roses.\nJardins d’Agustí Centelles (darrere del Palau Macaya)\nplaça de Valdívia, darrer de l’Illa Diagonal\ncarrer de la Llacuna, entre el carrer de Pujades i carrer de Pallars.\n23 de juny de 2021 El parc del Turó de la Peira tancarà aquesta nit per prevenció\n6 de juny de 2021 Nou Barris celebra per primer cop el Corpus amb una catifa floral\n← “Anem Juntes”, un projecte d’acompanyament a dones que pateixen violència masclista\nL’AV Prosperitat informa sobre el futur de la Ideal Plástica Flor →


Matrimoni forçat, treball infantil i guerra: la infància robada de 700 milions de nens al món\nUn de cada quatre menors al món "no pot gaudir de la seva infància" pel matrimoni precoç, el treball infantil o el desplaçament forçós, denúncia Save The Children\n09.06.2017 - 07:25\nLa Sanjana, de cinc anys, recull brossa perquè es vengui per reciclar en un barri de barraques a les afores de Nova Delhi, Índia. SAVE THE CHILDREN\nL’Ahlam, el Kamal, la Majerah, la Tawa, el Juan, la Saida i la Yassira són nens que han deixat “massa aviat” de ser nens. El matrimoni forçat, el treball infantil, la fam, els embarassos precoços, l’abandonament escolar o la violència trunquen cada any la infància de molts menors al món, segons l’informe Infàncies robades elaborat per Save The Children.\nEn l’estudi, l’organització analitza com aquests factors han creat “una crisi global per a la infància d’enormes proporcions”. Malgrat els avanços, les xifres encara s’expliquen per milions: s’estima que un de cada quatre nens al món, almenys 700 milions, “no pot gaudir” de la seva infantesa per alguna d’aquestes situacions.\nLa causa última, gairebé sempre, és la mateixa: la pobresa. La recerca, que classifica 172 països en funció de l’impacte d’aquests factors en la infància, revela la bretxa existent entre els països rics i els països empobrits en un rànquing encapçalat per Noruega i amb Níger en l’últim lloc.\nL’Ahlam, desplaçada a l’Iraq\nLa història de Ahlam és la de dues fugides. La primera, quan l’ISIS va prendre el control la seva ciutat, Baiji, al nord de l’Iraq. La segona, quan el grup terrorista va arribar dos anys després a Hawija, d’on va haver de tornar a escapar amb la seva família. “Vam caminar set hores durant la nit per les muntanyes. Anàvem per la carretera i es produïen explosions. Hi havia mines que explotaven. Les vam veure”, recorda l’Ahlam, de 12 anys, en un testimoniatge recollit per Save The Children.\nAra viu en un camp de desplaçats a Qayyara, al sud de Mossul. “Allà vaig deixar les meves joguines, la meva escola… Ho tenia tot. Aquí no tinc joguines. Prefereixo tornar a casa. Fa molt que no veiem la nostra casa. També tenia un gronxador. Teníem un televisor a casa. Solia veure dibuixos animats”, comenta la menor, que ara cursa cinquè i vol ser “enginyera o metgessa” quan sigui gran.\nGairebé 17 milions de nens i nenes com l’Ahlam es converteixen en desplaçats als seus països. Uns altres 11 milions són refugiats i sol·licitants d’asil. En total, un de cada 80 nens ha abandonat la seva llar. L’informe denuncia que en “massa casos” els menors migrants són detinguts, la qual cosa té “uns efectes demolidors en el seu desenvolupament”.\nL’Iraq és un dels països on els nens “sofreixen més pels conflictes”, segons l’ONG, al costat de Síria, Sudan del Sud, Somàlia, República Centreafricana, Colòmbia, Afganistan, Iemen, Sudan i Eritrea.\nEl Kamal, forçat a treballar a l’Índia\nEmpès per la pobresa i forçat pels seus pares, Kamal, de l’Índia, va haver de deixar l’escola als 11 anys i posar-se a treballar en un restaurant de carretera. Va passar dos anys cuinant, netejant i servint taules per guanyar els únics ingressos que entraven a casa seva, 73 dòlars al mes.\nDesprés de diversos obstacles i la negativa dels seus pares, Kamal va poder matricular-se de nou al col·legi amb el suport d’una ONG local i Save The Children. Ara té 14 anys i ha començat a guanyar carreres d’atletisme. “Jo treballava, mai vaig pensar que podria tornar a estudiar o representar el meu districte en competicions esportives”, diu l’adolescent.\nProp de 168 milions de menors al món són forçats a treballar per mantenir les seves famílies, segons la recerca. La meitat, 85 milions, ho fa amb feines perilloses com la pesca en aigües profundes, les fàbriques tèxtils, la recollida de cotó, la mineria o la construcció. Les taxes nacionals més altes de treball infantil es troben en països de l’Àfrica subsahariana com Camerun (el 47% dels nens), Somàlia (49%), Guinea Bissau (51%), Benín (53%) i Mali (56%).\nLa Majerah, obligada a casar-se a Afganistan\nEl somni de la Majerah de convertir-se en metgessa “va fer-se miques” quan la van obligar a contreure matrimoni i abandonar els seus estudis. Tenia 14 anys. “Quan el meu pare va decidir casar-me, em va trencar el cor. Ningú em va preguntar ni es va preocupar”, lamenta la jove, que viu amb el seu marit, que és 10 anys major que ella i “l’ha colpejat en diverses ocasions”.\nTambé viu amb la seva família política, els qui “la tracten com a una esclava” i la menyspreen “perquè no ha estat capaç de tenir un fill”, segons l’ONG. “Ja no em sento viva. No es pot viure sense esperances i somnis”, lamenta la Majerah, que ara té 17 anys.\nEl matrimoni precoç té “conseqüències devastadores” per a la vida de les nenes, segons Save The Children, que calcula que 40 milions de menors d’entre 15 i 19 anys estan casades o viuen en parella. Cada any, quatre milions de nenes menors de 15 anys contreuen matrimoni.\n“És un problema mundial que transcendeix països, cultures, religions i ètnies”, conclou l’ONG. L’Àfrica subsahariana i l’Àsia meridional presenten les majors xifres amb països com Sudan del Sud (40% de les nenes d’entre 15 i 19 anys casades) i Bangladesh (44%), encara que també varia per regions en funció dels seus índexs de pobresa.\nLa Tawa, mare adolescent a Sierra Leone\nQuan el brot de l’Ebola estava arribant al seu final a Sierra Leone, la Tawa* es va quedar embarassada d’un jove amb el qual va tenir relacions una sola vegada. En assabentar-se’n, el noi va fugir a Libèria i la Tawa no ha tornat a saber res d’ell. Durant l’embaràs, va haver d’enfrontar-se als comentaris i les burles dels seus veïns. Ara té 17 anys i una filla, la Mary*, de 10 mesos.\n“Estic molt estressada, quan la meva filla es posa malalta, fins i tot em costa trobar els diners per portar-la a l’hospital. És difícil inclús obtenir aliment per donar-li”, explica la jove.\nS’estima que cada dos segons, una menor dóna a llum al món. Cada any, 17 milions de menors tenen un fill. Un milió d’elles no arriba als 15 anys. Les complicacions en l’embaràs i el part són “la segona causa de mort” de les adolescents al món, alerta Save The Children. Set països concentren la meitat de tots aquests embarassos: Bangladesh, Brasil, República Democràtica del Congo, Etiòpia, l’Índia, Nigèria i els Estats Units.\nEl Juan va perdre al seu cosí a El Salvador\n“Era com el meu germà”. Així recorda Juan, un salvadorenc de 13 anys, al seu cosí, assassinat per les bandes l’any passat. “Vaig arribar a casa i em vaig trobar al meu germà i a una altra cosina plorant. Vaig sentir alguna cosa estranya, el cap em donava voltes. Li vaig preguntar a la meva cosina què passava i no em va respondre, seguia plorant. Em va dir ‘L’han matat’. Vaig sentir que el meu cor es partia per la meitat”, relata.\n“He somiat amb ell tres vegades. En el somni m’abraça i em diu que sempre estarà amb mi. Fa la maleta, es banya i em diu que se’n va a fer un llarg viatge del qual no tornarà. Em vaig despertar del somni i volia compartir la meva tristesa. Vaig decidir que mai m’autolesionaria com fan d’altres quan tenen problemes, perquè penso que no és bo” afegeix el menor, que rep teràpia psicològica de l’ONG.\n“Sofrir, presenciar o témer la violència no hauria de formar part del creixement”, sentencia l’estudi, que revela que més de 75.000 nens i nenes menors de 20 anys van ser assassinats el 2015. El Salvador forma part dels cinc països amb majors taxes d’homicidi infantil al costat d’Hondures, Veneçuela, Colòmbia i Brasil.\nLa Saida pateix desnutrició al Iemen\nPassar gana ha marcat per sempre la vida de la Saida. Va sofrir desnutrició de petita i, com a conseqüència, va tenir retards en el seu creixement: no va poder desenvolupar tot el seu potencial, ni mental i físic. Als seus 18 anys, la Saida sembla que en tingui vuit. Segons l’ONG, encara que la seva alimentació va millorar, després de l’esclat de la guerra a Iemen ha tornat a caure en la desnutrició i està sent tractada a Saná.\nAl Iemen, el 47% dels nens sofreix retards en el seu creixement com a conseqüència de la fam. Que un bebè no obtingui nutrients suficients durant els seus primers 1.000 dies de vida és “en gran mesura irreversible”, segons Save The Children, que denuncia que els nens que sofreixen aquests retards –156 milions de menors de cinc anys en total– “afronten una vida d’oportunitats perdudes pel que fa a educació i treball”.\nLa Yassira va abandonar l’escola al Níger\nLa Yassira, d’11 anys, va haver de deixar els estudis per ajudar econòmicament als seus pares. Darrere va deixar la seva escola, i als seus amics. “Ara van per davant meu. M’han deixat enrere”, apunta la petita. Amb el suport de l’ONG, la seva mare s’ha unit a un grup d’agricultores i la Yassira ha tornat a l’escola al febrer. “La meva assignatura preferida és la lectura, quan sigui gran vull ser professora”, diu.\nA l’Àfrica subsahariana, les escoles “solen estar massa lluny i les famílies són massa pobres per sostenir l’educació dels seus fills”, explica l’informe. Al món, hi ha més de 263 milions de nens i nenes fora del sistema educatiu.\nL’Amina va perdre a dos fills a Nigèria\nEn un llogaret del nord-est de Nigèria viu l’Amina, que ha perdut a dos dels seus quatre fills per malalties “tractables” i “evitables”, segons l’ONG. El seu primer fill, de sis mesos, va morir el 2009.\n“No sé per què va morir, però sofria diarrea severa i estava molt desnodrit. No tenia ni idea de com ajudar-lo perquè en el nostre llogaret no hi ha centre mèdic, hospital o infermeria. Em vaig sentir molt trista quan va morir. En segon lloc vaig tenir una nena, que fa quatre anys que va morir”, diu.\nL’estudi revela que cada dia moren 16.000 nens abans de fer cinc anys per causes que es poden “evitar” i “tractar” com els naixements prematurs, la pneumònia, les complicacions en el part i la diarrea.\n(*) Alguns dels noms utilitzats són ficticis per preservar la identitat dels menors.\n423 infants han perdut la vida al Mediterrani un any… L'ONG Save the Children omple les afores del Congrés amb…\nUnicef alerta que els nens han quedat fora de… La desnutrició crònica ha augmentat un 20% en els països…


Intermodalitat turística | Josep M. Loste | Articles | El Punt Avui\nIntermodalitat turística Intermodalitat turística Intermodalitat turística Intermodalitat turística + Intermodalitat turística E-mail\nIntermodalitat turística Intermodalitat turística Intermodalitat turística Intermodalitat turística Intermodalitat turística E-mail\nL’activitat turística patirà molt, és evident, però ara és el moment de bastir les bases per poder millorar de cara al futur\nBenvolguts lectors. A data d’avui, 1 de juny del 2020, tenim algunes certeses més de les que fa unes setmanes amb relació a l’obertura de fronteres intercomunitàries i la, possible, vinguda del turisme del nord dels Pirineus, del turisme europeu de proximitat a la nostra estimada Costa Brava. De tota manera sempre haurem d’anar amb peus de plom perquè els rebrots d’incertesa i malaltia en qualsevol moment poden aflorar.\nDoncs bé, atès que aquesta temporada turística començarà més tard i molt més fluixa per les circumstàncies de la pandèmia considero que caldria fer-la servir com a preparació, com a experimentació de la propera campanya, ja en ple nou paradigma, el 2021. En principi, a la Costa Brava –i a gran part del litoral català– tenim un greu problema de transport públic i mobilitat insostenible. Cal que tothom sàpiga que només quatre poblacions –tres a l’Alt Empordà i una a la Selva– disposen d’estació del tren convencional, la qual cosa ens obliga a valorar, activar i modernitzar molt més la intermodalitat. El concepte d’estació d’enllaç –com Llançà, Vilajuïga, Figueres, Camallera, Flaçà, Girona o Caldes de Malavella– adquireix una importància capital, molt a tenir en compte. Però, és clar, això implica haver-nos d’interrogar i plantejar diverses preguntes clau sobre aquests punts. Per què el bitllet del tren convencional és tan car? Per què hi ha tan poca informació sobre els abonaments ferroviaris i la seva relació amb el turisme francòfon de proximitat? Per què tot són problemes si volen un autèntic turisme sostenible?\nPer altra banda, els ajuntaments de la Costa Brava haurien d’intentar oferir bonificacions al turista que compleix, que es desplaça en transport públic intermodal o cotxe elèctric. Res de tot això s’està planificant ni, encara menys, portant a terme. Enguany l’activitat turística patirà molt, és evident, però ara és el moment de posar tota la carn a la graella, de bastir les bases per poder millorar de cara al futur. Ara ens cal, urgentment, amb el suport dels municipis, els consells comarcals, la Diputació de Girona, la Generalitat, el govern de l’Estat i la Unió Europea, una autèntica new green deal turística i un “pla Marshall” del tren convencional, i el transport públic amb molta intermodalitat.


L'Autoritat Portuària invertirà a Gandia 23 milions en els pròxims tres anys - Diari Serpis\nL’Autoritat Portuària invertirà a Gandia 23 milions en els pròxims tres anys\nEl Port de Gandia rebrà inversions per valor de 23 milions d’euros en els pròxims tres anys, menys de la meitat del que rebrà el port de Sagunt, segons el pla d’inversions que ha aprovat l’Autoritat Portuària de València (APV). Dos milions d’euros seran per al tancament perimetral de la Zona Sud, i 1,15 milions d’euros per al dragatge del canal d’entrada del recinte, obres ja adjudicades.\nA més es preveuen 14,5 milions d’euros per al recinte del Moll Serpis 2. Aquestes obres es preveu iniciar-les en 2021 i el 50% de la inversió serà finançada per l’adjudicatari en el corresponent concurs d’explotació.\nD’altra banda, es destinaran 1,5 milions d’euros per al nou edifici d’oficines i serveis de l’APV i serveis per a duaners; 500.000 euros per a la rehabilitació del Moll Fons Dàrsena, continuïtat a la zona de servei i oci entre el moll Nord i el pont sobre el barranc de Sant Nicolás; i 1,5 milions d’euros per a la instal·lació d’equips d’extinció d’incendis.


Alacant destina 240.000 euros a millorar el CEIP Santíssima Faç a la Zona Nord\nEsta actuació està inclosa dins del paquet d'obres previstes per a este 2022 dins del Pla d'Inclusió de la Zona Nord i que ronda els 2,5 milions.\nLa regidoria d'Infraestructures de l'Ajuntament d'Alacant ha aprovat a la junta el projecte d'obres per dur a terme el condicionament del pati exterior, jocs infantils, asfaltat i tractaments de pistes esportives del CEIP Santíssima Faç, amb un pressupost de 242.328 euros i un termini d'execució de tres mesos. Esta és una de les actuacions previstes per al 2022 dins del Pla d'Inclusió de la Zona Nord per uns 2,5 milions d'euros.\nEl regidor d'Infraestructures, José Ramón González, va posar en valor estes obres importants amb què s'aconsegueix “reparar, sanejar i posar a punt amb l'asfaltat el pati d'este centre educatiu, així com està previst canviar el mobiliari, recuperar i rehabilitar la part de jardineria i escocells i la pintura exterior”.\nAixí mateix, amb les obres es condicionaran les pistes esportives del centre educatiu, dotant-lo d'un nou equipament esportiu i mobiliari urbà, amb una actuació també a la zona de jocs infantils del pati infantil. El Projecte una vegada aprovat eixirà a licitació per poder tirar endavant les obres els propers mesos.\nL´edil José Ramón González va subratllar «el treball de manteniment tan necessari que s'està duent a terme per posar a punt totes les nostres infraestructures públiques i col·legis, així com les obres que s'han executat al llarg d'esta legislatura amb una inversió de diversos milions per millorar els nostres barris, renovar les escoles, les voreres, els carrers i les places, amb l'objectiu de poder tenir una ciutat en les millors condicions».\nActuacions a Zona Nord\nEsta és una de les inversions del paquet de 2,5 milions d'euros que s'emprendrà este 2022 dins del Pla Integral Zona Nord que inclouen els projectes d'eficiència energètica al Parc Lo Morant (605.500€), millora urbanística del carrer Esmeralda (174.723€), renovació de la plaça Lluis Avellá (584.907€) i renovació integral de la plaça d'Orà (741.886€), redacció del projecte de condicionament urbà de Mare de Déu del Remei (60.000€) i del pla estratègic d'Accessibilitat, Revitalització Urbana i Millora de Connexió entre els barris de Colònia Requena i Joan XXIII, i de Mare de Déu del Carme, Sidi Ifni i Nou Alacant (70.000 €), resta de la ja aprovada de l'acondicionament del CEIP Santíssima Faç.


Joan Rovira presenta el seu nou disc a Tarragona\nL'actuació tindrà lloc el 5 de maig a la Sala Highland\nEl cantautor ebrenc Joan Rovira presentarà, el proper 5 de maig, el seu nou disc a la Sala Highland de Tarragona. Es tracta d’ Encara tenim temps, un àlbum amb noves cançons que tenen un regust de rock mediterrani, tornades coloristes i un missatge molt positiu.\nJoan Rovira va ser l'artista\nrevelació dels premis Enderrock 2016 per votació popular. Des de la presentació del seu disc debut Peix Sense Espina (Satélite K, 2015), va realitzar durant el 2016 més de 70 concerts per tota Catalunya. El seu punt fort és el directe, que ara presenta amb un so contundent i una banda consolidada. La formen el mateix Joan Rovira (guitarra i veu), Andreu Martínez (guitarra elèctrica), Julio Bernardo (baix), Cento Carbó (bateria) i Àlex Badia (teclats).


Pàgina d'inici\tAgenda\tAplec de Sant Marc\n26 d'abril de 2014 - Platja d'Aro (Baix Empordà)\nBall de sardanes a l'Aplec de Sant Marc\nCastell d'Aro reviu el seu passat agrícola amb una celebració que té com a acte central el concurs d'arrossades. En honor del sant al qual es resa perquè avanci les collites i les protegeixi d'insectes i d'inclemències meteorològiques, els habitants de la vila es reuneixen a Fenals d'Amunt, el nucli de població original de la vila. Els més atrevits hi acampen el dissabte i hi fan nit en un ambient festiu i de concerts, esperant que la resta del poble hi pugi l'endemà al matí en una caminada popular.\nL'Aplec de diumenge s'iniciarà amb el concurs d'arrossades, en què cada any des de 1987 diversos col·lectius de la vila preparen els seus arrossos amb foc de butà a la plaça de Sant Març, que, després de ser tastats pel jurat, rebran o no un dels tres guardons. Les celebracions segueixen havent dinat amb una tarda de jocs per a la mainada, com la cucanya, i espectacles d'animació infantil, a més del ball de sardanes i la tradicional rifa d'un xai entre els assistents.


Setze professionals han estat becats en la XXVI edició de les Beques Bada per poder-se formar en cooperació i salut internacional i estades formatives sobre el terreny. Aquest any les Beques han tingut una dotació econòmica de 30.000 euros, que són el resultat de les aportacions que fa el mateix Col·legi i també de les recaptacions aconseguides a través d’iniciatives com el Mediconcert o la XX Caminada del Dia Mundial del Cor, organitzada per la junta comarcal d’Osona. El lliurament de les Beques es va celebrar en un acte presentat pel president de la Secció de Metges Cooperadors, Xavier de las Cuevas, en el qual també es va fer un debat sobre com els missatges i la manera com es comunica des del fotoperiodisme i des de les mateixes entitats de cooperació generen una percepció i concepció del món a la societat.\nAl debat, moderat per la vocal de la junta de Govern, Mònica Botta, van participar el pediatre fundador de l’ONGD Alegría sin Fronteras i director mèdic de l’Hospital Rural de Gambo, a Etiòpia, Iñaki Alegría, i la fundadora i directora de la Fundació Photographic Social Vision, Sílvia Omedes. Tant Alegria com Omedes van aportar la seva visió des de l’òptica de la cooperació mèdica i el fotoperiodisme, coincidint tots dos en la necessitat de canviar el prisma amb què s’explica i s’aborda la cooperació i d’obrir la porta a altres relats més humanitzadors.\nAlegria va advertir que “la cooperació, tot i tenir la millor intenció, pot caure en el parany del colonialisme”. La seva aposta passa per aprofitar els recursos i per “col·laborar i treballar” amb personal local perquè ells són els que, finalment, poden donar sostenibilitat als projectes.\nOmedes, d’altra banda, va reflexionar sobre el relat construït pel fotoperiodisme de les situacions de conflicte i va ressaltar que les imatges impactants donen poc context i no ajuden a entendre el rerefons. Segons Omedes, “el fotoperiodisme i la cooperació han de començar a treballar de manera diferent”.\nMetges Becats en la XXVI edició de les Beques Bada\nMaría Alonso Martínez,\nMaria Casas Claramunt,\nMarc Corbacho Monné,\nEstada Formativa al Centre Mèdic de Lihir (Papúa Nova Guinea)\nMaría Verónica Culotta,\nEsther Díez Sánchez,\nSergio España Cueto,\nDiploma in Tropical Medicine and Hygiene (Liverpool School of Tropical Medicine)\nNagore Español Roca,\nPostgrau en Cooperació Internacional al Desenvolupament (UOC, Creu Roja)\nAnna Fajardo Modol,\nEduardo Fernández Sánchez,\nDaniela González Chellini,\nBerta López Berbel,\nPaula Luque Fernández,\nDereje Melka Oda,\nEstada Formativa al Servei de Neurologia de l’Hospital de Bellvitge\nIrene Ruiz Botía,\nMàster en Infectologia Pediàtrica (UAB)\nMaria Ubals Cazorla,


Reprenem les recomanacions de sectors d’escalada a l’Empordà\nSi fa uns dies desvetllàvem alguns dels sectors on poder practicar escalada a l’Alt Empordà, avui toca descobrir alguns racons situats a la part meridional de la comarca on enfilar-se. En coves prehistòriques, arran de les Illes Medes o al cantó d’un far emblemàtic. Vies per a tots els gustos i nivells al Baix Empordà!\n1. Far de Sant Sebastià, Llafranc\nComencem a Llafranc, al litoral empordanès. Ben a prop de l’emblemàtica torre de llum, hi trobem un sector amb una vintena de vies situades ben bé a tocar de mar. El sector es divideix en dues parets de granit de bona qualitat que presenten plaques verticals, regletes i fissures, amb vies que van del grau 4c fins al grau 6c i amb una alçada màxima de 20m. La proximitat amb l’aigua i la bellesa d’aquest cap fan d’aquest racó del Baix Empordà un indret espectacular per practicar l’escalada. Això sí, porteu crema de Sol!\n2. Cau del Duc, Torroella de Montgrí\nFem una incursió cap a l’interior de la comarca, però sense allunyar-nos massa de l’aigua. De fet, des d’aquest sector podem gaudir d’una panoràmica espectacular de les Illes Medes. Es tracta d’una escola encunyada al bell mig del Montgrí, a mig camí del cim des d’on s’imposa el Castell. Repartides en quatre parets de roca calissa troben entre 20 i 25 vies de grau 5c fins a grau 8b d’una alçada màxima de 15m. Cantos, fissures, regletes i plaques que ofereixen una varietat de subjeccions i línies de diferents nivells. Però la joia de la corona d’aquest sector és el Cau del Duc, una gran cova de 10m d’alçada que ofereix un gran sostre equipat, només apte per als escaladors més valents.\n3. Solius, Santa Cristina d’Aro\nA la Vall de Solius, a Santa Cristina d’Aro, hi trobem un sector de dimensions gegantines. Més de 150 vies repartides entre Roca Ponça i Roques Bessones de grau mig, d’entre 30m i 100m d’alçada, converteixen aquesta escola en un autèntic parc d’atraccions dels amants de l’escalada. En general hi predominen el grau baix i mig, essent una bona zona per a la iniciació. Però també trobem vies de grau més elevat, fins a 7b, amb plaques tècniques i algun desplom. Algunes de les vies tenen reunions intermitges que permeten fer la via curta o llarga. En definitiva, un paradís de l’escalada.\n4. Muntanya Gran, Ullà\nA la vila d’Ullà, passada l'ermita de Santa Caterina, s’hi enclava una cresta de blocs no massa coneguda. Es tracta de la Muntanya Gran, una paret de roca calcària de bona qualitat on hi predominen les plaques tècniques però amb bones subjeccions: regletes, pinces, forats... Una quinzena de vies que presenten una dificultat de grau baix-mig, entre el grau 5 i el grau 6c, amb una alçada que pot arribar als 25m. Es tracta d’un sector no massa conegut per als escaladors més joves, una oportunitat per descobrir noves vies a prop de casa.\n5. Rocamaura, L’Estartit\nAcabem amb un repte: tres vies llargues que combinen l’escalada esportiva i clàssica. Ens referim a les tres vies llargues que hi ha situades a Rocamaura, un cingle imponent que arrecera la vila costanera de l’Estartit: la Via del Maño (120m/6b+), la Punxadits (125m/6a) i potser la més coneguda i enfilada, la Poseidon (135m, 6a+). De roca calcària i abrasiva (sobretot a l’estiu!), alguns trams d’aquests llargs requereixen de material de seguretat (pitons, ponts de roca, tascons...), tot i que les darreres equipacions han facilitat molt la pujada. Un sector només apte per escaladors familiaritzats amb l’escalada de llarg recorregut que podran gaudir d’una de les panoràmiques més increïbles que es poden veure de les Illes Medes.


Entrena amb el txikung | La Clau -Revista gratuïta del Maresme\nEntrena amb el txikung\nPublicat el 27/01/2018\nSegons la filosofia xinesa, el qi és la força natural que omple tot l’univers, i es troba a tots els éssers vius. Aquesta energia és la que coordina els elements del nostre organisme i facilita que els seus sistemes funcionin òptimament. Un qi debilitat o bloquejat pot ser el germen de malalties i de malestar emocional.\nLa pràctica mil·lenària de tècniques corporals que actuen sobre l’energia vital s’anomena txikung o qi-gong, que significa exercitar o conrear el qi (energia). Tot i que abans només es coneixia en els cercles de les arts marcials o en l’àmbit religiós budista i taoista, en l’actualitat a la Xina se’l considera una de les cinc branques de la medicina i forma part del procés terapèutic habitual en centres sanitaris.\nLa pràctica del txikung combina postures estàtiques amb exercicis de tensió i de relaxació. Es tracta d’un treball aeròbic d’intensitat entre baixa i moderada que s’ajusta a tota condició física i edat. El seu propòsit és restablir l’harmonia en el nostre flux d’energia vital, no només per curar, sinó per prevenir qualsevol malaltia, ja sigui física o mental.\nLa pràctica regular del txikung aporta guanys en flexibilitat i força i millora el funcionament del sistema cardiovascular i de la consciència corporal.