Servei de Sanitat Forestal-Mètodes de control (Ccm)\n> Mètodes de control (Ccm)\nDes del punt de vista forestal, s'ha de restablir un control sistemàtic de les poblacions d'aquest insecte talant els arbres malalts per tal d'eliminar-hi les larves, amb la qual cosa s'aconseguirà que els propers anys el nombre d'adults sigui més petit.\nDes del punt de vista de jardineria o pel que fa als arbres singulars afectats, es poden aplicar altres tractaments, però s'ha de considerar que són molt cars i que no són del tot eficaços, ja que s'han d'aplicar directament a cada galeria.\nGaleria realitzada per la larva.\nL'objectiu final d'aquestes actuacions és reduir les poblacions de l'insecte i anar evitant cada any que les femelles posin els ous a l'arbre que s'ha de protegir.\nSi l'arbre està sa i fort és més difícil que l'insecte hi posi els ous i per això l'objectiu és enfortir l'arbre, donant-li les condicions òptimes perquè es desenvolupi.\nSerradís que indica la sortida dels adults.\nPer tant, en jardineria als estius molt secs i durant llargs períodes de sequera, s'hauria de regar els arbres amb molta d'aigua i un pic cada mes, com si fos una tempesta d'estiu, perquè l'aigua puga arribar a les arrels de l'alzina.\nUna altra actuació que es pot dur a terme és la d'adobar l'arbre amb els nutrients adequats, segons l'edat i les deficiències de nutrició. Però això s'ha de fer amb un alt control tècnic, perquè encara que la quantitat de nutrients sigui molt petita pot matar els bacteris del sòl i, en canvi, en una quantitat excessiva pot, fins i tot, arribar a matar l'arbre.\nAdult recent emergit.\nEl tractament és un altre mètode útil, que fa de barrera que rebutja l'insecte adult i evita que dipositi els ous, però no el mata. L'arbre s'ha de tractar al llarg de tot el tronc en l'època que les femelles estan preparades per pondre els ous. L'operació s'ha de repetir cada vegada que el termini de seguretat del producte hagi passat, es a dir, més o menys cada quinze dies, depenent del producte.


A Catí tots són pelaires\n1ª FERIA (2016) 2ª FERIA(2017) 3ªFERIA (2018) 4ª FERIA (2019)\nPOLSA EN CADA CARTEL PER ACCEDIR A LA FIRA CORRESPONENT\nCATÍ. TRESOR DEL MAESTRAT\nFIRA 22 - 23 DE JUNY DE 2019\nVIDEO DE LA CLOENDA\nÁLBUM DE FOTOGRAFIES DE LA CLOENDA\nAMPLIAR FOTO DE CLOENDA\nÁLBUM DE FOTOGRAFÍAS DE LA FERIA DE 2019\nÀLBUM DE FOTOGRAFIES DE LA FIRA DE 2019\nLa fira medieval o dels peraires s'ha consolidat a Catí encara que el calendari ha anat canviant. La primera Fira Medieval es va celebrar els dies 2 i 3 de juliol de 2016, la segona els dies 6 i 7 de setembre de 2017, amb mal temps degut al fort vent. La tercera fira medieval va canviar als dies 14 i 15 de juliol de 2018. Malgrat la forta calor, la participació va augmentar considerablement.\nL'any 2019 s'ha previst la fira per als dies 22 i 23 de juny, a vore si el temps fora més propici. L'inconvenient és que coincideix amb la festa de celebració del Corpus (23 de juny), on surten totes les confraries de la parròquia acompanyades dels xiquets/xiquetes de la Primera Comunió (enguany celebrada el dia 1 de juny).\nLa coincidència sembla que es resoldrà avançant a primeres hores del matí la celebració del Corpus i seguidament continuar amb les del segon dia de celebració de la fira dels peraires.\nDurant el matí del primer dia de la fira hi han activitats previstes commemoratives del 600 aniversari de la mort de Sant Vicent Ferrer (5 d'abril 1419-5 d'abril 2019)..\nCoincideix en que a l'endemà de la fira, 24 de juny, es celebra la festa local de Sant Joan (per caure enguany el 8 de setembre, dia de la Marededéu en diumenge).\nPulsa en el cartell per ampliar\n09:30 h. - Inauguració de la jornada i de l'exposició vicentina a l'església de Catí.\n10:00 h. - Conferència Andreu Beltran (UJI) «El romancer vicentí i la boja de Catí de Carles Salvador» a l'església de Catí.\n10:00 h. - Concurs de pintura ràpida pels carrers del poble.\n10:40 h. - Lluís Gimeno (UJI) «El valencià del Maestrat a través dels sermons vicentins» a l'església de Catí.\n11:30 h. - Demostració "El procés de la llana" a la llotja.\n12:00 h. - Exhibició de vol d'aus rapinyaires a la font de Sant Vicent.\n12:00 h. - Joan Carles Gomis (Conservatori Superior de Castelló) «Els gojos en honor de sant Vicent: música i literatura» a l'església de Catí.\n12:40 h. - Paco Segarra «L'estada d'sant Vicent a Catí i les seues conseqüencies» a l'església de Catí.\n13:00 h. - Actuació grup Turdión.\n13:20 h. - Honorat Ros (AVL) Presentació del còmic sobre sant Vicent i lliurament a tots els assistents a l'església de Catí.\n13:45 h. - Visita de Vicent Ferrer a Catí.\n14:00 h. - Moment per gaudir de la gastronomia.\n16:30 h. - Demostració "El tenyit natural de la llana" a la llotja.\n17:00 h. - Audicions infantils.\n18:00 h. - Torneig medieval amb equips locals a la font de Sant Vicent.\n19:00 h. - Recreació "Marc Datini visita Catí per comprar llana"\n20:00 h. - Reunió del Consell del Poble a la Llotja.\n21:00 h. - Moment per gaudir de la gastronomia.\n23:30 h. - Espectacle de foc a la plaça.\n10:30 h. - Missa i processó del Corpus.\n12:00 h. - Actuació grup Turdión.\n12:30 h. - Sortida de Vicent Ferrer de Catí\n13:00 h. - Exhibició de vol d'aus rapinyaires a la font de Sant Vicent.\n17:00 h. - Taller "Filat tradicional de llana" a la llotja.\n18:30 h. - Recreació "Marc Datini visita Catí per comprar llana"\n19:30 h. - Reunió del Consell del Poble a la Llotja.\n20:00 h. - Gran desfilada pel poble amb tots els participants.\nTot el cap de setmana, entre les 11:00 - 14:00 hores i les 17:00 - 21:00 hores hi haurà jocs infantils a la plaça de l'església i exposició d'animals.\nMés informació a la pàgina: Catí, Tresor del Maestrat\nFIRA 14 - 15 DE JULIOL DE 2018\nPOLSA EN LA FOTO PER AMPLIAR EL TAMANY I EN ESTE LINK PER ACCEDIR A L 'ÀLBUM\nVideo del darrer acte de la fira (15 juliol 2018\nJN PRODUCCIONES SPOT A CATI PERAIRES 2018\nHORARI DE LA FIRA (14-15 JULIOL 2018)\nPolsa en la imatge per a entrar en el facebook de l'activitat\nAquest cap de setmana durant les festes "A Catí Peraires", a més de gaudir amb els més menuts de les activitats, podeu completar el joc "seguint la pista de Catí" si passeu per l'Oficina de Turisme (en la Llotja) y li pregunteu a Ampar. ¿A què espereu?\nEls dies 14 i 15 de juliol torne la festa “A Catí Peraires”\nRes seria possible sense la implicació de tot el poble\nUn motiu més per visitar el patrimoni local i gaudir de les activitats que tenim preparades\nEnguany 40 expositors del poble i de fora mostraran els seus productes a tots els catinencs i visitants\nA més a més tindrem...\n12:00 h - Passacarrer de dolçainers\n12:30 h - Arribada d’en Balasc d’Alagó i els pobladors a Catí\n13:00 h - Batalla entre els regnes de Castella i Aragó\n13:30 h - Demostració d’antics oficis\n13:45 h - Barbarots medievals\n14:00 h - Moment per a gaudir de la Gastronomia\n17:00 h – Audicions infantils\n18:00 h - Exhibició de vol d’aus rapinyaires\n19:00 h - Recreació “Marco Datini visita Catí per comprar llana”\n19:30 h - Reunió del Consell per a debatre l’Estatut del vi\n20:00 h - Visita del pare Vicent Ferrer a Catí\n20:30 h - Barbarots Medievals\n21:00 h - Moment per a gaudir de la Gastronomia (Sopar de fesols i arròs de la Rogativa de Sant Pere a la Plaça de Dalt)\n23:30 h - SPINISH CIRCO (Malabars de foc)\n11:30 h - Exposició de vehícles clàssics\n12:00 h - Eixida del pare Vicent Ferrer de Catí\n12:30 h - Barbarots medievals\n12:45 h - Demostració d’antics oficis\n13:30 h - Exhibició de vol d’aus rapinyaires\n17:00 h - Audicions infantils\n18:00 h - Recreació “Marco Datini visita Catí per comprar llana”\n18:30 h - Barbarots Medievals\n18:45 h - Reunió del Consell per a debatre l’Estatut del vi\n19:00 h - Passeig animals pel poble\n19:00 h - Demostració d’antics oficis\n20:00 h - Gran desfilada pel poble amb tots els participants\nDurant tot el cap de setmana entre les 11:00 – 14:00 hores i les 17:00 – 21:00 hores hi hauran jocs infantils a la plaça de l’esglèsia.\nA CATÍ TOTS SÓN PERAIRES!\nSi veniu a Catí, Tresor del Maestrat el cap de setmana del 14 i 15 de juliol, alucinaréu veient com s'implica la mateixa gent del nostre poble imitant les costums i vestits medievals, interpretant escenas quotidianaes dels segles XIII, XIV i XV, i participant en tots els actes en els quals es mesclen locals i forasters.\nAl llarg del mes que queda per al nostre retorn a l'Edat Mitjana durant la festa “A Catí Peraires”, os anirem comptant moltes coses, però començarem pel principi:\nParaire m. i f. TÉXTIL. Persona que es dedica a qualsevol de les operacions a les que es somet la llana.\nEn la festa medieval per excel·lència de l'Alt Maestrat, gaudirem de tot tipus d'activitats d'altíssima qualitat i preparades amb tota la dedicació per al públic més divers.\nActuació del grup de dolçainers El Senill de Torreblanca.\nExhibició d'animals i passeig per als xiquets.\nEspectacle variat de malabars i altres amb l'escola de circ ELS BARBARTOS.\nJocs de fusta gegants per als més menuts.\nMalabars de foc amb el grup SPINISH CIRC.\nExhibició i vols amb aus rapinyaires.\nExhibició de cotxes antics.\nActuacions musicals dels alumnes de l'escola de música local.\nCLASES DE PERAIROLOGIA.\nEls peraires formaven un gremi importantíssim en tota la Corona d'Aragó des dels segles XIII i XIV fins principis del 1800. Eren autèntics empresaris que sel·leccionaven les millors matèries primeres (la llana) i controllaven tot el procès de manufactura fins tenir els teixits acabats. En este moment la comercialitzaven, exportant-la a llocs tant llunyals com Itàlia i altres del centre d'Europa.\nDel seus viatges, de vegades, portaven llegendes sobre animals quasi mitol·lògics, desconeguts en estes èpoques, com els lleons, representats en l'església de Catí amb estranyes cues i caps no molt definits..\nPolsa en la imatge per ampliar tamany\nREINVENTAR-SE O MORIR: DE LA LLANA AL FORMATGE.\nCom ja sabeu, l'economia de Catí, Tresor del Maestrat durant l'Edat Mitjana estava basada quasi exclussivament en la llana. En aquells temps, tota matèria textil es confeccionava amb este material i en Catí van arribar a haver més de 9.000 ovelles pasturant per les seues deveses.\nPerò com passa sempre, els negocis canvian amb el pas dels anys i poc a poc, el descobriment de noves matèries va fer caure el negoci dels peraires.\nPer sort per a nosaltres, els catinencs vam saber adaptar-nos a la situació i la ramaderia va continuar sent un dels pilars fonamentals de la nostra economia.\nDel negocio de la llana van aparèixer altres molt lligats a ell, como la carn, el formatge, els pinsos per a tot tipus de ramats, les granges... i en definitiva, una especialització en el sector que ens converteix en un referent gastronòmic i ramader.\nSi veníu a visitarnos a la fira de Catí Peraires, podreu provar estes joies gastronòmiques.\nPolza en la imatge per ampliar tamany\nCLASSES DE PERAIROLOGIA\nEl renaixement italià es vestia amb llana de l'Alt Maestrat.\nJa os hem comptat la importància de la llana en les terres del Maestrat, concretament en Catí, però aquest negoci anava bé per que hi havia una gran demanda, la qual venia quasi tota de les ciutats italianes. Moltes cartes i tractats comercials de l'època, donen testimoni de la gran dependència que aquestes ciutats, com Pisa, Milà i Florència, tenien de la llana del Maestrat, afirmant que els telars de les ciutats de la Toscana havien quedat parats sense la llana d'aquí.\n¿Qui sap? possiblement el gran pintor i escultor Miguel Àngel portava alguna peça de roba "made in Catí".\nDenominació d'origen. Ovella merina\nJa fa dies que os parlem de la llana, però a penes us hem parlat dels animals que ens la donen: les ovelles.\nSegur que haveu sentit parlar de l'ovella merina. Esta raça és un resultat d'anys de cria selectiva des de tanmateix l'època dels romans, quan era molt coneguda la qualitat de la llana hispana. L'ovella merina és la que dóna la millor llana i fou tant important que no estigué permés exportar els animals fora de la península fins ben començat el segle XVIII.\nEra una forma de protegir el mercat que va donar els seus fruïts durant molts segles, esdevenint-se en una de les primeres i més importants denominacions d'origen de la història.\n¡Balasc d'Alagó arriba a Catí el cap de setmana del 14 i 15 de juliol!\nTots coneixem a l'emblemàtic rei Jaume I, el Conqueridor, encara que realment no va ser el que va conquerir la totalitat del territori valencià.\nComo és normal, els reis se suportaven en altres nobles per a dur a terme les seues campanyes militars, tant a nivell de soldats com de finançament. En el nostre cas fou Balasc d'Alagó, conqueridor de Morella, qui va donar carta de poblament a Catí, y a qui se li considerava l'autèntic fundador de la vila, ja que és el qui li va donar a poblar a Ramón de Bocona en 1239.\nEl proper dissabte 14 de juliol, a les 12:30 podreu ser testimonis en la fira de A Catí Peraires de este origen, amb l'arribada de Balasc d’Alagó i els pobladors en la vila, en una espectacular recreació en la qual participem tota la localitat. ¡Més original impossible!\nNivell 4: el difícil trajecte de la llana.\nAvui en dia és molt fàcil enviar qualsevol mercaderia per terra, mar o aire. Però en l'època dels peraires la cosa era més complicada. No hi havia bones carreteres, ni telecomunicacions, ni seguretat, ni garanties ... El trajecte de la llana des de Catí, fins als ports europeus era una aposta arriscada. Aquesta inseguretat en l'Edat Mitjana va provocar que molts comerciants es desplaçaren personalment als llocs d'origen de la matèria, per assegurar la seva qualitat i supervisar personalment les transaccions comercials.\nEl dissabte 14 de juliol en la festa A Catí Peraires, esperem l'arribada a les 19.00 de Marco Datini, un dels més coneguts i prestigiosos comerciants de la llana de la Toscana, per adquirir el nostre preuat producte.\nGràcies al seu arxiu comercial, l'Arxiu Datini, sabem gairebé tot sobre aquest importantíssim negoci medieval.\nPintures en Casa la Vila (Polsa en la fotografia per ampliar tamany)\nCLASSES DE PERAIROLOGÍA.\nNivelL 5: De l'ovella al mercat.\nPolsa en la fotografia per ampliar tamany\nEl procés de refinament de la llana és una cosa que poca gent coneix, ja que en ple segle XXI sovint ens preguntem l'origen dels productes que consumim.\nEl tractament de la llana comença evidentment amb la cria d'ovelles. Després d'esquilar als animals, comença l'autèntic treball dels peraires, que passa per netejar, filar, tintar i teixir la llana per a la seua comercialització.\nCom ja sabeu, qualsevol persona que participava en algun d'aquestos processos era considerat un peraire.\nDurant tot el cap de setmana del 14 i 15 de juliol, tindreu l'ocasió de veure en directe alguns de aquestos processos de tractament de la llana en les nombroses demostracions d'antics oficis que tenim preparades per a tots.\n¡I així completareu el vostre màster de perairologia!\nMés info i fotos: https://goo.gl/LGeHr7\nFERIA (9-10 SEPTIEMBRE DE 2017)\nCLOENDA DE LA FIRA A CATI PERAIRES- 9-10 SEPTEMBRE DE 2017\nENTRAR EN ÀLBUM DE 13 FOTOGRAFIES\nFERIA (2-3 DE SEPTIEMBRE DE 2016)\nCartell de la fira "A Catí peraires", de Diego Higeo\nVergejament de la llana\nFilatura de la llana\nDebanadores, torn, mantes, etc... en la fira A Catí peraires, 2 i 3 de juliol de 2016\nCardament de la llana\nCompraventa de llana entre Joan Espígol i Marco Datini (1940)\nTaller de llana (4 de juny de 2016)\nRecreacions sobre la història de Catí dels segles XIV; XV i XVI (Concessió Carta Pobla- 1239, Predicació de Sant Vicent Ferrer en Catí- 1410- Comerciants de la llana... etc)\nA Catí peraires 2 i 3 de juliol escena 1:\nEl dia 2 de juliol Balasc d'Alagó vindrà a Catí i lliurarà la Carta Pobla als 40 pobladors que van poblar Catí com va passar l' any 1239.\nSia notori a tothom, presents i venidors, que nos, Balasc d'Alagó, per nos i per tots els nostres successors, amb aquesta present escriptura per a sempre valedora, us donem a vos, Raimon de Bocona, per a poblar, certa heretat que hi ha al terme de Morella, la qual heretat es diu Catí...\nMés informació en https://www.catimenu.com/cartapobla.htm\nORIGEN DE LA PARAULA- ¿PERAIRE, PARAIRE O PELAIRE?:\nAmb motiu de l'exposició "A Catí, peraires", organitzada per l'Associació de Dones de Catí, es van presentar els següents dubtes:\n- És correcte peraire?\n- Seria més correcte dir pelaire?\n- Cóm es diu aquest ofici en valencià i en castellà?\n- Amb un buscador d'internet (Google.es) he buscat les tres paraules (peraire, paraire, pelaire) i he pogut comprovar el següent:\n- La paraula "pelaire" es troba preferentment als textos d'idioma castellà i rarament en alguns textos d'idioma català o valencià.\n- Les paraules "peraire" i "paraire" es troben als textos d'idioma català o valencià i no als textos castellans, encara que "paraire" sovinteja molt més que "peraire".\n- Sabem que molts cognoms actuals procedeixen d'oficis antics (fuster, ferrer, moliner ...). El cognom "peraire" és més freqüent que el cognom "paraire" especialment en pobles de la nostra comarca (Albocàsser, Benassal, Vilar de Canes, Culla, Sant Mateu...)\n- Lo que resulta ben clar és que les tres paraules (peraire, paraire, pelaire) es refereixen a un mateix significat, a un mateix ofici, el de cardador de llana.\nLlavors quin és el correcte?\nHe buscat en enciclopèdies i diccionaris catalanes, valencianes i castellanes tractant de resoldre acadèmicament la qüestió.\n- Catalanes: Pompeu Fabra, Diccionari català- valencià- balear (DCVB) d'Alcover i Moll, Gran Enciclopèdia Catalana.\n- Valencianes: Diccionari Valencià (Bromera)- Enciclopèdia Valenciana.\n- Castellanes (Larousse, Diccionari de la Real Acadèmia Española, Espassa).\nResumeixo el treball amb quatre consultes:.\nDiccionari de la Llengua Española Pelaire (Del català paraire) m. El que prepara la llana que ha de teixir-se\nResulta aclaridor que un diccionari castellà de la Real Acadèmia Española contempla la paraula "pelaire" com un catalanisme (es a dir paraula procedent del català "paraire"). La "pelairía" seria l'ofici u ocupació del "pelaire".\nEn el diccionari valencià no existeix la paraula "peraire" però si "paraire"\nGran Enciclopèdia Catalana -(La que dedica un reportatge més extens al terme "paraire"\nNo existeix en la Gran Enciclopèdia Catalana la paraula "peraire".\nConsulta del diccionari català-valencià-balear (Moll):\nGràcies a l'amabilitat i el treball d'investigació del catinenc Paco Segarra sobre aquest tema, disposo de la valiosa consulta del Diccionari Català- Valencià- Balear:\nAquest diccionari integra el significat de les tres paraules (pelaire, peraire, paraire):\n- Pelaire: Sinònim de paraire (pàg. 394 del volum de la "P")\n- Peraire: Sinònim de paraire (pàg. 445 del mateix volum)\n- Paraire: (pàg.. 394 i 395 del mateix volum)\n(Paraula escrita antigament perayre) (en el mateix text del diccionari apareix després també parayre) - masculí- El qui es dedica a preparar la llana per a esser teixida, es a dir, a pentinar-la, cardar-la, perxar-la, etc; castellà: pelaire.\n"Lo paraire no val gaire,\nmés poc val l'emborrador;\nmés m'estimaria un sastre\n(Cançó Popular del Pallars)\n- Paraire o Peraire: Llinatge existent a Campmany, Figueres, Vilanova de la Muga, Calella, Sallent, Badalona, Balsareny, Culla, Sant Mateu, etc.\nETIMOLOGIA: Del llatí "parator"(preparador). Cal considerar inadmissible la derivació de "pelle", "pellis" proposada per Niepage Mall i per Montoliu ja que l'ofici de paraire no tenia res a veure amb les pells ni seria explicable que la ll llatina s'hagués convertit en r en el català.\nLa forma castellana "pelaire" es un catalanisme.\nEl terme o paraula "pelaire" es correcte en castellà. Procedeix del català "paraire"\nEn català (valencià) el correcte seria la paraula "paraire" de la que han derivat per pronunciació la de "peraire". Aquest fenomen s'observa particularment a la nostra comarca. No obstant si utilitzem la paraula "peraire" no cometem cap tipus d'incorrecció ja que aquesta figura en prestigiosos diccionaris catalans com a sinònim de "paraire"i d'aquesta forma s'escriu en molts cognoms valencians i catalans.\nEtimològicament parlant hi han dos explicacions:\n- 1ª) La paraula deriva del llatí "parator"(preparador) (DCVB)\n- 2ª) La paraula podria derivar del llatí pellarius <pellis (pell): Que treballa la pell. Aquesta darrera explicació té els inconvenients que assenyala abans el diccionari català- valencià- balear.\nEl paraire seria:\n- El qui es dedica a preparar la llana per a esser teixida, es a dir, a pentinar-la, cardar-la, perxar-la, etc (DCVB)\n- Artesà que amb una carda treballa netejant la llana i transformant-la en fil.\n- Es relaciona amb qui es dedica a preparar la llana per a ser teixida.\n- Persona que es dedica a qualsevol de les operacions a que és sotmesa la llana des del rentatge fins al perxatge (Gran Enc. Catalana)\nAl segle XXI encara queden Peraires ... literalment.\nCom ja us hem dit en altres publicacions, a Catí, Tresor del Maestrat tots som peraires, però no ens referíem només als comerciants de la llana, ja que avui en dia encara és abundant aquest cognom a les terres de l'Alt Maestrat.\nSegons els registres, queden almenys 160 persones a la província de Castelló que porten el cognom Peraire, el que vol dir que aquestes persones es poden considerar descendents d'aquells treballadors tan especialitzats que van fer fortuna durant l'Edat Mitjana.\nNo és l'únic cas, també trobem similituds amb el cognom Pereiras, més abundant en les províncies de l'oest i nord-oest d'Espanya, i que pot ser que siguin descendents de comerciants de la llana com a Catí.\nSi teniu curiositat per saber quanta gent porta vostre cognom, o simplement on és més abundant, podeu consultar la pàgina web de l'Institut Nacional d'Estadística i investigar-pel vostre compte: https://goo.gl/wx5\nELS PERAIRES EN CATÍ:\nEl sobrenom de peraires per als catinencs és ben antic. Es ben coneguda la importància ramadera que adquireix la vila de Catí durant l'Edat Mitjana i principis de l'edat Renacentista (segles XIII, XIV, XV i XVI).\nRamat d'ovelles prop a la barraca del Gatellà\nEls primers documents de ramaderia catinenca es remunten a la mateixa època de la concessió de la Carta Pobla (1239). Així l'11 de gener de 1241 la reina Na Violant d'Hongria va donar la devesa de Vallivana i Salvassòria a Morella i les seues aldees, entre les que figurava la vila de Catí. L'any 1271 es crea el Tribunal del Lligallo que es reunia dos vegades a l'any (el tercer dia de Pentecosta i en Sant Miquel) i al que estaven obligats a presentar-se tots els propietaris de ramats i pastor amb els animals extraviats. Més endavant el 28 d'abril de 1274 el rei En Jaume I va concedir al castell de Morella i les seues aldees el privilegi de l'herbatge que les permetia de pasturar els seus animals en tot el regne de València i algunes terres de Terol sense necessitat de pagar l'imposta de l'herbatge. També l'any 1420 es va atorgar a Morella i les seues viles el privil·legi de poder pasturar els seus ramats en les terres del terme de Cantavella.\nEl creixement de la cabana lanar correrà parell amb l'estabilització de les fronteres i amb l'augment de la demanda de llana dels mercats italians fenomen que va ser degut als impostos que cap a l'any 1300 van començar a gravar les llanes angleses. L'augment dels preus de les llanes angleses van obligar als teixidors italians a buscar la matèria prima en altres regions.\nA l'Edat Mitjana el comerç de les llanes catinenques i de la comarca dels Ports dirigia el seu tràfec per la Mar Mediterrània cap a Itàlia des dels ports de Tortosa, Peníscola, Vinaròs i Castelló. Les expedicions s'embarcaven cap els ports de Gènova, Pisa, Piamonte, Venècia, etc... amb destinació als centres tèxtils de la Toscana, Floréncia, Lombardia o tanmateix altres comarques europees. La producció llanera d'aquesta zona serà reconeguda com de primera qualitat estant englobada sota la denominació de "Llana dels Ports" o del Maestrat.\nAl llarg del darrer terç del segle XIII i fins finals del segle XV la llana del nord de les comarques castellonenques serà la base de la prosperitat econòmica en entrar a formar part de les xarxes comercials internacionals en particular de les italianes. Un document de 1524 anota que Catí posseïa en este any 9.068 caps de ramat lanar i cabrum. Aquesta prosperitat es mantindrà fins els segles XVII i XVIII quan els centres tèxtils entren en crisi i el preu de la llana cau de forma espectacular. De totes formes Cavanilles comenta que en l'any 1795 al terme de Catí pasturaven encara 6.000 caps de ramats d'altres poblacions i que al menys 50 homes es dedicaven a la indústria telera i del tint.\nAlguns exemples de mercaders catinencs es documenten en les famílies Montserrat, Santjoan, Spígol, Geroni, Figuera, Nissagues, familiars que han deixat testimoniatge de la seua importància econòmica en el paisatge urbà de la localitat.\nAixí en 1377 es construirà la capella de Sant Miquel i de Sant Pere Apòstol (capella dels Montserrat) per ordre de Pere Montserrat, mercader de llana i de teixits. Entre el 19 i 20 de gener de 1446, Ramon de Santjoan realitzarà tres vendes de llana a mercaders venecians i llombards que suposaran aproximadament uns 65.364 kg.. El 1447 costejarà la construcció de la capella dels Sants Joans i en 1452 l'alberg del carrer major, el Palau de Sant Joan, la avui en dia coneguda com Casa Miralles.\nRetaule Jacomart (màrtirs San Llorenç i Sant Pere de Verona)-Capella Montserrat (Sant Miquel i Sant Pere, apòstol).\nLa casa Miralles i Casa la Vila després de la darrera restauració (2014)\nPolsar para ampliar\nAntiga capella dels Sant Joan (1447), dedicada actualment a Sant Martí de Tours (patró de Catí)\nSituació: Entrada biblioteca\n- Emblema i inscripció en la casa del mercader de llanes Geroni Martí.\nLa prosperitat econòmica del poble es manifesta en la decisió del Consell de construir un nou ajuntament per substituir al vell ubicat en la Torre, més endavant Casa del Delme. El va construir entre 1417 i 1437 el mestre traiguerí Bernat Turó. Es tracta de la Sala o Casa de la Vila. Se situa en un cantó del Carrer Major i consta de dos plantes. La planta baixa és una Llotja oberta que se sustenta mitjançant arcs apuntats i on s'instal·lava el pes, la mesura i la carnisseria. Darrere en habitacions tancades hi havia la presó i l'almodí (graner). En la planta superior estava l'àmplia Sala que donava nom a l'edifici. Esta sala s'obre al carrer mitjançant finestres coronelles, amb festejadors a l'interior. La sostrada és teginada i parcialment policromada i se sustenta per mitjà de dos esveltíssimes columnes octogonals. Conserva el paviment de còdol i curiosos grafits en els murs, encara que va perdre el treballat ràfol de la coberta que ha tingut que ser renovat. Darrere de la Sala estava la capella.\nCasa la Vila després de la darrera reforma de la Llum de les Imatges\nPer la seua banda, Joan Spígol constituirà en València una companyia mercantil amb els catinencs Pere Santjoan i Tomàs Figuera per a comerciar amb llana, cuir i mules. El mercader Joan Spígol va construir una casa en la Plaça de Dalt l'any 1448 i va comprar l'any 1451 al Consell de Catí la primera capella de la passió (avui en dia coneguda com capella de Sant Pere Màrtir o dels Spígol). Per a aquesta Spígol va encarregar en 1460 una de les joies més importants de Catí, el Retaule de Sant Llorenç o de Sant Pere Màrtir, atribuït al famós Jacomart, pintor de càmera del rei Alfons el Magnànim.\nCapella Espígol, accès a la Capella de la Comunió. A la dreta el Prigó del Cementeri, ara en exposició a la Casa la Vila. Actualment a la dreta de la capella s'ha habilitat una capelleta per a l'advocació de Sant Pere de Castellfort, on va estar també molts anys Sant Vicent Ferrer. La capella conté l'escut de Catí en pedra, el més antic.\nCasa de Johan Espígol (Spigol)\nLes fibres i els fils:\nLes fibres són unes primeres matèries que s'utilitzen per fabricar qualsevol tipus de teixit. Les fibres són uns elements sòlids, flexibles, amb forma de filament, d'una llargada determinada i poc gruix.\nLes aplicacions més importants del fil són les següents:\n1.- Fils per a la indústria del vestit, tant per a peces de vestir com per a complements.\n2.- Fils per a la roba de la llar\n3.- Fils per a la indústria\nLes fibres poden ser, segons la seva procedència, naturals o químiques.\nSón les que proporciona la natura es poden classificar en tres grups:\n- Vegetals: s'obtenen a partir dels fruits, les llavors, les tiges o les fulles de determinades plantes.\n- Animals: procedeixen de matèries animals, com els pèls d'alguns animals i les secrecions d'alguns cucs.\n- Minerals: s'obtenen a partir de materials inorgànics.\n- Fibres químiques\nLes fibres químiques s'obtenen a partir de polímers naturals i sintètics mitjançant procediments químics. Es divideixen en dos grups:\n- Artificials: s'obtenen per tractament químic d'un polímer natural que sol ser una cel·lulosa de determinades plantes.\n- Sintètiques: s'obtenen a partir de polímers sintètics que poden ser derivats del petroli. En podem dir fibres de laboratori.\nLes fibres naturals més importants\nEs considera la més important de les fibres vegetals. S'obté de la llavor de les diferents espècies d'aquesta planta, que es conrea en les regions càlides de la Terra. La seva llargada es mesura en polzades. Contra més llargues, més fines. El gruix és igual a micronaire més un nombre. La fibra sol ser de color blanc.\nL'elaboració de la seda és un procés molt artesanal. Un cop seleccionats i rentats els capolls, s'escalfen i es desfilen fins a obtenir d'un sol capoll una fibra de 1500 metres. La seda ha estat sempre la fibra més valuosa. El Japó és el primer productor mundial de seda artificial.\nLa llana- Característiques:\nLa llana és una fibra natural que prové de les ovelles i que des d’antic és apreciada per les seves propietats, especialment pel seu aïllament tèrmic que la fa molt indicada per a la roba d’abric: mantes, abrics, mitjons, americanes, pantalons, jerseis, bufandes, ..\nA Catí i en la comarca dels Ports/Maestrat, a l’època preindustrial, la llana fou la fibra més emprada per a l’elaboració de teixits. Les ovelles han estat presents als nostres camps i masies, cosa que n’ha facilitat l’obtenció de la llana\nEls teixits de llana sempre han estat molt apreciats per la seva qualitat i característiques. L’aparició de les fibres sintètiques amb característiques similars, com les acríliques, no han deixat de banda l’ús de la llana que segueix formant part dels teixits de qualitat.\nEl treball amb la llana va donar lloc a moltes frases fetes algunes de les quals encara poden sentir-se:\nUns s’enduen la fama i d’altres carden la llana.\nLa llana ben cardada és mig filada.\nLa llana ben rentada és mig acabada.\nLes característiques de la llana varien segons la raça de l’ovella i de la part de l’animal d’on provingui.\nLa llana d’ovella forma una fibra arrissada amb un diàmetre de 16 a 40 micròmetres i una llargària d’entre 35 i 350 mil·límetres. Un pèl de llana està conformat per tres capes, la medul·la, la cortical i la cuticular o superficial. Aquesta presenta unes escames.\nLa llana s'obté de la xolla o esquilada de les ovelles i també dels animal sacrificats a l'escorxador.\nEl procés tèxtil llaner\nLa mecanització del tèxtil llaner comporta un conjunt de fases i operacions per transformar la llana de l’ovella en teixits a punt per a la confecció.\nCada una de les parts d’aquest procés amaga un conjunt d’operacions complexes realitzades per màquines i conduïdes per treballadors i treballadores.\nLa filatura és un procés complex que parteix de la llana prèviament netejada per obtenir un fil apte per a ser emprat en els telers.\nEl tissatge es du a terme amb els telers que amb el moviment incansable dels seus mecanismes va teixint la tela. Abans, però, cal preparar l’ordit, les bitlles, els lliços... tot un conjunt d’operacions prèvies.\nEls acabats són els tractaments finals que s’apliquen als teixits, com pot ser el tenyit o l’aplicació de tractaments per modificar la textura, com el batanat.\nFinalment la tela és emmagatzemada i portada al magatzem per als grans compradors i a les botigues per a la seva venda al públic en general o a les modistes i els sastres.\nEls teixits han d’anar correctament etiquetats amb els símbols coneguts internacionalment. Els teixits que contenen llana, segons la seva puresa, es classifiquen en dos blocs: els que tota la fibra és llana, aleshores reben la denominació de “Pura llana verge”, i els que contenen un mínim del 85% de llana, reben la denominació de “Ric en llana”.\nCaracterístiques dels teixits de llana:\nLes peces de roba són elàstiques, suaus i confortables. S’adapten al cos i recuperen la seva forma original.\nSón aïllants tèrmics que conserven el calor del cos i el protegeixen de l’exterior.\nNo acumulen electricitat estàtica. Això és important per al confort i per a la neteja del teixit ja que no atrau les partícules de brutícia.\nAbsorbeixen molta aigua però no donen sensació d’humitat.\nNomés cremen en presència de la flama, si aquesta desapareix, s’apaga.\nAbsorbeixen fàcilment els tints i els reté mantenint el color amb els rentats, la llum i la intempèrie.\nSón molt sensibles a les temperatures elevades i cal planxar-les amb molta cura.\nAmb el rentat amb aigua encongeixen provocant reduccions molt importants de les mides, motiu pel qual es recomanable rentar-les en sec.\nLa llana a Catí i a la comarca dels Ports\nPreparació de la llana:\nAbans d’iniciar el procés de la filatura cal preparar la llana en diverses fases: selecció, batuda, neteja, esponjament.\nNo tota la llana té les mateixes característiques de color, llargària de les fibres, tacte, etc. motiu pel qual es procedia primer a una separació per a uniformitzar les partides. La neteja era imprescindible per eliminar restes de terra, residus vegetals i excrements.\nLa llana s’extreu de les ovelles a través del procés anomenat esquilada, el qual consisteix a tallar els pèls arran de pell, formant una sola peça o velló. El velló obtingut pot pesar entre 1 i 3 kg i en algun cas pot arribar als 4 kg. L’esquilada es du a terme a final de primavera, durant els mesos de maig i juny.\nEl velló es manté unit per l’encreuament de les fibres i per la presència de greixos, el qual arrossega també terra, excrements i residus vegetals. A continuació la llana s’ensaca per transportar-la a les filatures.\nVÍDEO ESQUILADA: https://www.mnactec.cat/educa/media/videos/esquilada.flv\nObrir amb Windows Media Player o un editor de video o pulsar directament davall\nOvella preparada per a ser esquilada\nEsquilada d'ovelles (El dia de la TV- 2015)\nEsquilada tradicional amb tisores\nMaquineta- Tisores-Bos- Marcadors\nEsquilada moderna amb màquina automàtica\nAmb els fils obtinguts amb la filatura es procedeix a la fabricació dels teixits, procés conegut amb els noms de teixidura o tissatge. Abans o després del tissatge, els fils o els teixits s’acoloreixen en el procés de tintura. Si les teles no s’han teixit formant dibuixos, se n’hi poden imprimir, procés que anomenen estampació. Després cal tallar les peces de roba i cosir-les per formar les peces de vestir en el procés de confecció\n3.- Neteja, assecat i verguejat de la llana\nAbans de rentar la llana es neteja de brosses\nProcès de neteja de la llana\nProcès de rentat i escaldat de la llana per eliminar els greixos\nPer escaldar la llana s'utilitza el cossi i per escórrer-la els canastrons\nS'esbandeix o aclareix la llana amb aigua en una bassa amb l'ajuda de canastrons\nAcabat el procés de rentat cal eixugar la llana a l'aire lliure per la qual cosa s'escampa en les parets.\nEls vellons de llana obtinguda de l'esquilada de les ovelles requerien d'una acurada neteja i classificació segons les parts de l'ovella de que procedia (esquena, costats, ventre, cap, cuixes). Cadascuna d'estes parts donava unes fibres diferents. També es classificaven pel color i la raça de l'ovella i pel seu tipus i qualitat. Calia rentar cuidadosament la llana amb aigua, procés en que s'utilitzaven els canastrons, i verguejar-los, una vegada la llana seca, al damunt d'un canyís per tal d'obtindre fibres fines, esponjoses. Si la llana es necessitava per a elaborar matalassos i coixins no requeria més tractament però la llana utilitzada per a l'elaboració de teixits requeria, una vegada neta, d'un nou procés: el cardat.\nUna vegada la llana està seca es vergueja (amb una verga) damunt de canyissos per tal d'eliminar brutícies i obtindre vellons de llana més esponjosos i fins.\nLlana verguejada. Entre el procès de neteja i batuda de la llana bruta es perdia una important quantitat. De 100 kg de llana bruta s'obtenia una quantitat inferior al 50% de llana neta.\n4.- El cardat:\nEls vellons de llana obtinguda de l'esquilada de les ovelles requerien d'una acurada neteja. Calia rentar-los amb aigua, procés en que s'utilitzaven els canastrons, i verguejar-los, una vegada la llana seca, al damunt d'un canyís per tal d'obtindre fibres fines, esponjoses. Si la llana es necessitava per a elaborar matalassos i coixins no requeria més tractament però la llana utilitzada per a l'elaboració de teixits requeria, una vegada neta, d'un nou procés: el cardat.\nEs carda la llana per a obtenir fibres estirades disposades paral·lelament. La llana que s'havia de cardar era pentinada antigament amb les flors punxoses dels cardots i posteriorment amb estris de ferro, cardes o peinetes. Així s'obtenien les fibres desenredades i estirades disposades paral·lelament abans de procedir al procès de filar. Es classificaven les fibres segons la seua llargària. Esta separació és important ja que el seu tractament a la filatura és diferent. Al mateix temps s'eliminaven si quedaven alguna brutícia per què la llana quedés perfectament neta. Era un procés molt pesat però fonamental per a l’obtenció d’un bon fil. D’aquí ve la dita “Uns s’enduen la fama i d’altres carden la llana”. Ve a dir que els teixidors obtenen la tela final i gràcies a la seva feina obtenen el reconeixement, però qui ha fet la feina imprescindible i dura són els cardaires.\nCardadors per estirar la llana\nAmb els flocs de llana ben nets s'inicia el procès de la filatura u obtenció del fil. Aconseguir un fil de qualitat resistent i apte per als telers no resultava una tasca fàcil. En l'antiguitat, els fils s'obtenien amb dos estris molt senzills: el fus de mà i la filosa. El fus de mà, instrument que servia per cargolar el fil que s'anava formant, consistia en una vareta de fusta de doble con, que tenia a la part més gruixuda un anell de fusta, cuir, pedra o metall que actuava com a volant.\nLes fibres de llana es posaven a l'extrem d'un pal, que s'anomenava filosa, que la filadora recolzava per un extrem a la cintura quan filava dreta o caminant, o recolzava a terra al seu costat quan estava asseguda.\nAmb els dits de la mà esquerra la filadora anava estirant les fibres de la filosa i les ordenava fins a formar-ne un fil uniforme, que torçava quan començava a filar, mentre subjectava l'extrem a la part més llarga del fus.\nAmb el fus de mà només es podia filar d'una vegada una longitud màxima d'1,30 metres.\nAquest sistema de filatura era intermitent; a la primera etapa es feia l'estirat i la torsió, i a la segona part s'hi enrotllava el fil.\nLes fibres es cargolaven al voltant de la filosa ("rueca"). La filadora estirava amb els dits les fibres de la filosa directament d'un cistell i les torçava amb un fus (" huso") que també feia girar amb els dits. Un cop ben torçat, el fil obtingut s'enrotllava a l'eix del mateix fus fins que quedava ple. Després, del fil es feien troques, es tenyien amb productes naturals i posteriorment es feien els cabdells, que servien per a teixir amb telers o a mà fent punt de mitja.\nEl fus es torça i s'enrotlla a un cantó enfilat al mateix torn\nA l'Edat Mitjana va aparèixer la roda de filar o torn. Una roda muntada en un pla vertical sosté un pes que feia girar el fus a gran velocitat. El fil es torçava i s'enrotllava en un cantó enfilat al mateix fus facilitant la tasca de la filatura i fent-la molt més ràpida i operativa.\nEs confeccionen madeixes utilitzant els aspes o aspis. Per a tenyir la llana es confeccionaven madeixes utilitzant les aspes o aspis, pals de fusta travessats en ambdós extrems per un orifici en els quals es creuaven altres pals de menor grossària, un de dreta a esquerra i l'altre enfront.\nEl fus de mà és un instrument que serveix per cargolar el fil que es va formant. Consisteix en una vareta de fusta de doble con. Les fibres de llana es posaven a l'extrem del pal que es recolzava per un extrem a la cintura o a terra. Amb els dits, la filadora anava estirant les fibres de la filosa i les ordenava fins a fornar-ne un fil uniforme que torçava quan començava a filar.\nFus de mà (esquerra) i aspis (dreta)\nEs debanen les madeixes de la llana ja tenyida per tal de convertir-les en un nou cabdell emprant per això les debanadores.\nPer a tenyir la llana es confeccionaven madeixes utilitzant les aspes o aspis (pals de fusta travessats en ambdós extrems per un orifici) en els quals es creuen altres pals de menor grossària un de dreta a esquerra i l'altre enfront. Una vegada tenyida es debanaven les madeixes per tal de convertir-les en un nou cabdell, emprant per a això un aparell anomenat debanadora.\nConfeccionant amb dos agulles peces confeccionades amb llana verge.\nAmb el moixell es pessiga la llana i s'estira\nPeces confeccionades amb llana verge: calcetins o mitjons, gorro, etc...\nPeces confeccionades amb llana verge: calcetins o mitjons, gorro, etc... de diferents colors (negre, blanc, tenyit)\nProcès complet (Ordre de dreta a esquerra i de la part superior a la inferior)\nL'OBTENCIÓ DEL TEIXIT- TEIXIR LA LLANA\nLa base del teixit: l'ordit i la trama\nEl tissatge és el conjunt d'operacions que tenen com a finalitat entrellaçar els fils, de manera regular, permanent i durable, per fer-ne teles. En el tissatge el fil es converteix en teixit. Els telers són les màquines que fan aquesta funció. Les màquines que es fan servir per teixir gèneres de punt s'anomenen tricotoses.\nPer elaborar els teixits a partir del fils es fa servir un teler: una sèrie de fils paral·lels, anomenats ordit, són travessats perpendicularment, per sobre i per sota, alternativament, per un altre fil anomenat trama.\nCaracterístiques dels teixits\nEn una tela hi podem distingir:\n- Fils de trama: són els fils que s'entrellacen en sentit transversal amb els fils d'ordit. Cada un dels fils que constitueixen la trama s'anomena passada. El nombre de fils de trama que hi ha en un cm. determina la densitat de trama.\nTipus de teixits segons el lligament\nSegons el lligament els teixits poden ser de tafetà, de sarja o de setí.\n- Sarja: Els fils d'ordit i els de trama s'entrellacen formant un lligament que dona com a resultat una tela amb bordons en diagonal. Els punts de lligament es desplacen un espai cap el costat en cada passada. Es necessita un teler amb tres lliços com a mínim. Les teles tenen dret i revés com els teixits de gavardina.\nLa manera de combinar ordit i trama, la gran diversitat de fibres i fils, i el tractament posterior de les teles, donen lloc a una gran varietat de teixits per a usos domèstics i industrials.\nLa teixidura primitiva consistia en un bastidor on se subjectaven els fils en sentit longitudinal (ordit) amb una certa tensió, s'hi entrecreuaven perpendicularment uns altres fils (trama) amb l'ajuda d'una agulla o punxó (passada) i s'ajustaven unes passades amb les altres amb una pinta rudimentària.\nA l'Edat Mitjana ja es filava amb l'ajuda d'un torn, i els telers tenien un plegador per enrotllar els fils de l'ordit i un altre plegador per el teixit. La trama s'entrecreuava manualment i se separava l'ordit en dues sèries de fils.\nPer tal d'obtenir un teixit de llana s'empraven tota una sèrie de tècniques simples com el ganxet, el punt de mitja, el macramé, les xarxes, ..etc.\nEls primers telers es van inventar en el neolític. Sembla que eren verticals i l'ordit anava en un bastiment dret.\nL'ordit es va posar horitzontal a Europa a l'edat mitjana. Tot i ser telers manuals permetien fabricar teixit continu.\nEl teixits obtinguts d'aquesta manera s'anomenaven teixits de calada.\nUna altra manera de teixir\nEl teixit de punt, normalment anomenat gènere de punt, no es fa amb el procediment habitual de teixir fent passar la trama de manera rectilínia entre els fils d'ordit, sinó a partir de nusos fets regularment que van formant malles, que són cadascuna de les ondes dels fils que formen el punt. Alguns teixits de punt es poden elaborar a partir d'un sol fil fent servir unes agulles especials. Es pot fer a partir d'un sol fil amb agulles especials. Es un sistema molt antic que no es mecanitza fins a finals del segle XVIII.\nUna característica particular del punt és la seva resistència i elasticitat, que fan que s'adapte bé a la forma del cos. S'aplica especialment a la confecció de roba interior i de tot tipus de jerseis i samarretes.\nHi ha dos tipus bàsics de gèneres de punt, segons el punt amb què s'elaboren:\nEl fil forma uns bucles que s'entrellacen de manera successiva, regular i transversal. Teixit molt flexible, però les malles es poden desfer si es trenca un fil i es formen carreres. Es pot fer a mà amb agulles de fer mitja o amb màquines.\n- Teler circular: la producció de la peça es fa verticalment. Les agulles que fan el poden tenen disposició circular. Les peces surten amb forma tubular. Els telers poden portar agulles de bec o de llengüeta.\nEls telers poden fer les peces proporcionades, amb la forma definitiva de la peça de vestir (mitges, mitjons, calçotets, samarretes, guants) o tallades, peces de tela planes que s'han de tallar i confeccionar.\nL'acabament és el conjunt d'operacions a què se sotmet un teixit perquè presenti l'estat necessari per vendre'l o fer-lo servir.\nSe sotmet a una sèrie de tractaments químics que depenen de la fibra i de l'acabament que es vol donar i que fan que els teixits adquireixin vistositat i qualitat:\n- Neteja: treure el greix i l'eliminació d'impureses i sobrants.\n- Tint: donar color uniforme a tota la peça submergint-lo dintre d'un líquid amb substàncies colorants que els impregnen totalment. Després cal esperar a que el colorant es fixe a les fibres i finalment assecar-les. Antigament els teixits es descolorien amb molta facilitat i el número de colors que es podien obtenir era molt limitat. Actualment estes dificultats s'han solucionat amb la moderna indústria química.\n- Estampat: aplicació de dibuixos amb diversos colors sobre la tela llisa. Les màquines tenen uns cilindres de coure incorporats amb el dibuix gravat a la superfície. El teixit passa entre una cinta transportadora i els cilindres que estan en contacte amb el líquid colorant i per mitjà de la rotació conjunta van imprimint el dibuix en el teixit.\nA alguns teixits per modificar la textura cal fer-hi tractaments mecànics:\n- Batanatge: per aconseguir que la superfície de la peça quedi igualada.\n- Perxatge: s'aplica a la llana perquè perdi el borrissol característic.\nMantes de pastor\nMantes de quints\nMantes confeccionades amb llana\nEls telers tradicionals emprats a les nostres comarques eren els denominats telers horitzontals o de baix lliç. Es caracteritzaven per una estructura formada per quatre columnes verticals unides horitzontalment per quatre travessers que es disposaven en la part superior, mitjà (bancades) i inferior. En l'espai delimitat per aquesta estructura es situaven en la part posterior el plegador de l'ordit, on hi havia enrotllats els fils de l'ordit. En la part anterior, on hi era el teixidor hi havia una peça semblant, el cilindre plegador, que enrotllava la peça ja teixida.\nFaldetes (Vions) ("Refajo")\nEls fils de l'ordit passaven pels llistons dels guiafils i d'ací es situaven els lliços que permetien la separació dels fils de l'ordit, de tal forma que es disposaven en dues capes de fils deixant una obertura entre ells denominada calada per on, a través del moviment dels pedals, passava la llançadora, peça de disseny especial en forma de barca formant d'aquesta manera els distints tipus de lligament dels fils que donaven lloc al teixit.\nCapa de pelegrí\nAmb l'aparició dels grans telers mecànics es va incrementar considerablement la producció de fil, sobretot des del moment en què es van fer funcionar automàticament amb energia hidràulica. Els telers van ser un dels símbols de la revolució industrial al segle XVIII, en substituir el seu accionament manual pel de l’energia del vapor.\nLA CREACIÓ DE LES PRIMERES FÀBRIQUES TÈXTILS\nEl 1764 James Hargreaves, va inventar una màquina que va anomenar spinning-jenny, que permetia que un sol operari accionara 16 fusos a la vegada. S'havia aconseguit un progrés important, encara que era necessari preparar el material en forma de metxa per substituir l'antiga filosa.\nLa millora d'aquesta màquina va anar a càrrec de Samuel Crompton, que hi va afegir un tren d'estiratge i un carro mòbil, i va anomenar la nova màquina mulu-jenny.\nEl 1733 John Kay va inventar la “llançadora volant”, un artefacte que permetia passar el fil de la trama d'una banda a l'altra del teler amb la intervenció d'un operari.\nLa llançadora, actualment en desús, ha estat el símbol de la teixidura i la seva invenció va significar un gran avenç en la producció.\nAmb aquestes innovacions es van crear les primeres fàbriques, que van sorgir de l'agrupació de les màquines en un mateix local.\nGràcies als avenços tecnològics de final del segle XVIII la indústria tèxtil experimentà una demanda de productes cada vegada més gran, per la qual cosa necessitava solucions pràctiques per incrementar la producció.\nL'aplicació de la màquina de vapor de James Watt va oferir la primera solució pràctica al problema de la força motriu. S'iniciava una de les etapes més importants de l'època actual.\nLes indústries tèxtils es van muntar en edificis construïts expressament amb aquesta finalitat, amb una especialització del treball que va originar una concentració de treballadors que formaven la classe dels obrers assalariats.\nEls suburbis de les ciutats es van transformar en sòrdides aglomeracions industrials i van obrir excepcionals perspectives de creixement, impensables per a l'economia artesanal del passat.\nINTRODUCCIÓ A CATÍ DE LA INDÚSTRIA DE LA SEDA\nAl segle XVIII s'amplia la informació sobre la indústria tèxtil de Catí a partir de les observacions del botànic Antonio José Cavanilles.Durant aquest segle (1727), s'introduirà el conreu del cuc de seda, amb la plantació de moreres produint-se així una diversificació de la indústria tèxtil introduint-se els treballs de teixits de seda.\nVeiem que ens diu Cavanilles sobre els teixits de Catí:\n"No llegaban a 200 los vecinos de Catí al principio del siglo XVIII y hoy pasan de 400. La industria y las fábricas mucho más que la agricultura han sido la causa de este aumento... Compran los capullos de seda, los limpian, lavan y maceran con lejía hasta poner-los como un algodón. A esta materia llaman filadis y después de hiladas la reducen a cintas. De éstas hay sobre 200 telares en que trabajan otras tantas mujeres. Cincuenta hombres se ocupan en tejer telillas y otros en cardar y preparar lanas para paños.."\nLA FILATURA A L'EDAT CONTEMPORÀNIA:\nAl segle XIX va aparèixer un altre tipus de filadora, la continua, que filava directament la fibra amb un sistema de cilindres que estiraven el fil i amb uns anells que, en girar, el torçaven i el cargolaven. Aquestes filadores tan complexes realitzaven el mateix procés tradicional de filar, però automàticament i amb molta més efectivitat i rapidesa.\nEs va posar en marxa la primera fàbrica tèxtil moguda amb màquines de vapor. Al port de Barcelona arribava el carbó necessari per fer funcionar les maquines de vapor. Igualment es van crear nombroses colònies industrials que aprofitaven l'energia de l'aigua per fer funcionar les màquines.\nLa llana va perdre importància davant d'altres fibres naturals com el cotó, la seda, , el lli, el cànem, l'amiant, el vidre i sobre tot les fibres artificials i sintètiques (niló, acrílics, tergal, polièster, acetats..) obtinguts a partir del petroli o productes químics i que no requereixen del procés de la filatura i que van representar una autèntica revolució en el camp tèxtil per la seua durabilitat i elasticitat.\nLa filatura en l'actualitat:\nDes de finals del segle XIX fins a mitjan segle XX, els canvis tecnològics experimentats per la indústria tèxtil no van ser gaire espectaculars: les fàbriques que treballaven amb màquines de vapor es van transformar quan es va començar a utilitzar l'energia elèctrica. Però a partir dels anys 50 les innovacions tecnològiques van avançar considerablement, mentre irrompien en el mercat les noves fibres sintètiques, que no requereixen el procés de filatura.\nLes màquines dedicades a la preparació i la filatura de les fibres naturals, construïdes amb tecnologia mecànica avançada, permetien grans produccions amb poc personal.\nA les modernes factories de teixidura s'ha passat dels antics telers de llançadores, la velocitat dels quals no superava les 200 passades per minut, a les modernes màquines per teixir amb inserció de la trama amb pinza, projectil, llança o aire, a velocitats que superen les 450 passades per minut. Sofisticats sistemes de control impedeixen l'aparició de defectes en els fils i teixits i asseguren una correcta manipulació del producte.\nLa indústria tèxtil, que es basava primerament en l'ocupació de molt personal, depèn actualment de tècnics en constant reciclatge per atendre les constants innovacions.\nActualment, el conjunt d'operacions que feien diferents màquines, està molt automatitzat. Les fibres passen d'una fase a una altre arrossegades per corrents d'aire. Es netegen, s'espongen i es barregen adequadament. A continuació es carden i es fan les madeixes, que serveixen per alimentar les filadores, segons la qualitat i la varietat del fil que es vol obtenir. El procés es du a terme sense la intervenció humana. Un operari es limita a controlar les diferents fases amb procediments electrònics i informàtics controlats per ordinadors.\nEl sector tèxtil ha sofert un retrocés important pel que fa als llocs de treballs i l’estructura productiva. Moltes són les empreses han tancat –les dedicades específicament al procés tèxtil i d’altres auxiliars com les de construcció de maquinària-. Els tancaments han comportat una gran destrucció de llocs de treball que ha estat importantíssima i segueix amenaçant actualment. La tecnologia i les estratègies empresarials d’aquest sector estan canviat contínuament per anar-se adaptant a la nova situació que representa la globalització.\nAquesta situació canviant ve motivada per molts factors, un dels més importants és el del cost de la mà d’obra. El cost mitjà de l’hora de manufactura, segons dades de l’any 2006, està al nostre país sobre els 12 €, al Marroc a 6 € i a la Xina, 0,5 €.\nEXPOSICIÓ: "A CATÍ.... PERAIRES" (ASSOCIACIÓ DE DONES DE CATÍ)- Agost 2006\nExposició Casa la Vila - Estiu de 2016\nDiccionari valencià (Bromera)\nDiccionari de la Llengua Española- Real Acadèmia Española\nDiccionari català- valencià- balear\nLa filatura- https://www.xtec.es/~mvillal3/filatura.htm\nPer Joaquim Carbó Miralles, 2018


Salvem l'Aqüífer del Molinar: Jornades "La Canal: conéixer per a protegir"\nDel 4 al 13 de maig\nC/Vistabella, 8 - Alcoi\nHorari de visita: de 18 a 21 h\nExposició elaborada fa uns anys per la Colla Ecologista La Carrasca-Ecologistes en Acció, que mostra els principals valors naturals i culturals de la vall de la Canal i dels seus voltants i explica la necessitat de fer front als projectes que amenacen aquest espai.\nLA CANAL D'ALCOI:\na càrrec d'Ignasi Grau, professor titular d'arqueologia en la Universitat d'Alacant; coordinador del llibre "La Canal: arqueologia, història i paisatge".\nA més de la importància vital de la Canal per al subministrament d'aigua potable d'Alcoi, en aquesta vall també conflueixen valors naturals, patrimonials i històrics que li atorguen una vàlua excepcional. Tots els períodes de la nostra història tenen la seua representació en aquest petit racó entre muntanyes, amb algunes manifestacions molt destacades, com són l'art rupestre de la Sarga o el poblat ibèric del Puig.\nLa Canal és, en definitiva, un espai que mai no ha estat prou valorat en la seua importància paisatgística i cultural i que es troba amenaçat per interessos especulatius i urbanístics.\nEnric Moltó, doctor en geografia per la Universitat d'Alacant, ens guiarà per aquesta senda que transcorre per la solana del Carrascal de la Font Roja, des d'on es pot contemplar el paisatge de la Canal, explicar-nos les seues característiques i comprendre el funcionament hidrològic d'aquesta vall.\nEixida a les 9 h des dels paellers de Sant Antoni (Parc Natural de la Font Roja, Alcoi).\nCal portar aigua, esmorzar, protecció solar i calçat adequat.\nDurada total aproximada de l'excursió: 3 hores\nPublicat per Salvem l'Aqüífer del Molinar a 0:20


REALITZACIÓ D'AUDIOVISUALS I ESPECTACLES - CIFOG Girona REALITZACIÓ D'AUDIOVISUALS I ESPECTACLES - CIFOG Girona\nSI T’HAS DE MUNTAR PEL·LÍCULES, FES-HO AQUÍ!\nAquest cicle permet als alumnes endinsar-se al món dels audiovisuals i els espectacles.\n132h – 01 Planificació de la realització en cinema i vídeo\n132h – 02 Processos de realització en cinema i vídeo.\n99h – 03 Planificació de la realització en televisió.\n165h – 04 Processos de realització en televisió.\n132h – 05 Planificació del muntatge i postproducció d’audiovisuals.\n132h – 06 Realització del muntatge i postproducció d’audiovisuals.\n99h – 07 Planificació de la regidoria d’espectacles i esdeveniments.\n132h – 08 Processos de regidoria d’espectacles i esdeveniments.\n165h – 09 Mitjans tècnics audiovisuals i escènics.\n66h – 10 Formació i orientació laboral.\n66h – 11 Empresa i iniciativa emprenedora.\n264h – 12 Projecte de realització de projectes d’audiovisuals i espectacles.\n416h – 13 Formació en centres de treball.


Ester Quintana demana nou anys de presó i d'inhabilitació per dos mossos per la lesió ocular | NacióDigital\nEster Quintana demana nou anys de presó i d'inhabilitació per dos mossos per la lesió ocular\nL'escrit d'acusació assegura que l'escopeter va disparar una "arma de guerra" que en una zona on no hi havia aldarulls ni risc per a cap persona o propietat\nper Redacció, 2 de desembre de 2015 a les 16:09 |\nLes advocades d'Ester Quintana demanen nou anys de presó i nou d'inhabilitació per als dos mossos d'esquadra acusats d'haver-li disparat una pilota de goma a l'ull esquerre durant la vaga general del novembre del 2012.\nL'escrit d'acusació assegura que l'escopeter va disparar una "arma de guerra" que aquell dia estava prohibida i, a més, ho va fer en un moment i una zona on no hi havia aldarulls ni risc per a cap persona o propietat.\nLa fiscalia demana dos anys de presó i quatre d'inhabilitació pel mateix escopeter i el sotsinspector que comandava la seva unitat d'antiavalots per un delicte de lesions per imprudència greu.\nEl passat mes de setembre el Departament d'Interior va acordar amb l'afectada pagar una indemnització de més de 260.000 euros. És una quantitat que ha de respondre a les lesions, les seqüeles funcionals i el perjudici estètic, l'afectació emocional, les despeses mèdiques i els costos judicials fins a primera instància.\nLa Fiscalia demana dos anys de presó pels mossos implicats en el cas Quintana\nSocietat, judicis, lesions, Mossos d'Esquadra, Ester Quintana\nno era el lloc adient\nPer Anònim el 11 d'abril de 2016 a les 19:01\nsi estàs al ball a lo millor la parella et trapitja, però si no t'agrada la música i giras cua segur que no et pasa res.\nPer Anònim el 3 de desembre de 2015 a les 17:03\ni els que van perdre ulls a l'epoca d'en Saura, quan han cobrat?\nQue vols fer-hi ?\nPer Anònim el 2 de desembre de 2015 a les 21:40\nem sap greu per ella però era en el lloc equivocat en el moment equivocat.\nPer demanar que no se n'estigui\nPer Anònim el 2 de desembre de 2015 a les 21:39\nNou anys no es demanen ni per homicidi involuntari.\nElla i els seus advocats estan aprofitan-se de una situacio anomala.Potser tenen rao,pero en fan un gra massa\nQuintana, discapacitat falsa, per quina raó?\nPer Anònim el 2 de desembre de 2015 a les 19:11\nQuintana, discapacitat falsa, per quina raó? Aquesta senyora cal que sigui investigada perquè li han donat un grau de deficiència molt superior al que realment té. Jo, pare d'una nena discapacitada, no té aquest nivell que li han donat sense cap raó. Demano que la Generalitat intervingui i expulsi el senyor que li ha donat un grau de discapacitat absolutament fals, indigne i corrupte.\nHa perdut l'ull o la raó?\nPer Anònim el 2 de desembre de 2015 a les 19:07\nAmb tots els respectes per Quintana però, ha perdut l'ull o la raó? Les pilotes han estat un error del passat i ja no s'usaran més. Ha estat indemnitzada i se li ha demanat perdò públic. Què mes vol? Voldria veurel's cremar a la Plaça Catalunya, potser...si, però qui? els policies, el cap dels Mosos, els consellers d'Interior o el Parlament que ha aprovat les lleis de seguretat?\nPer Anònim el 2 de desembre de 2015 a les 18:45\nPosats a demanar jo vull la lluna en un cove.


El projecte s’ha desenvolupat en col•laboració amb la Universitat Politècnica de Catalunya (UPC) i amb el suport d’investigadors i pedagogs. Amb aquest videojoc, els escolars es diverteixen mentre juguen on-line i també aprenen aspectes sobre l’època d’en Joan de Peratallada. En aquest sentit, a la col•lecció Personatges en Joc també poden trobar un joc sobre el científic Narcís Monturiol. El contingut del joc ha estat supervisat i dirigit per professors d’educació primària. També s’ha elaborat una guia didàctica que acompanya el multimèdia perquè els professors i professores la puguin fer servir a l’aula.


Ràdio Falset - 107.6 FM - La cooperativa Agrícola Falset- Marçà celebra el centenari de l'edifici del celler\nLa cooperativa Agrícola Falset- Marçà celebra el centenari de l'edifici del celler\nLa cooperativa agrícola Falset- Marçà enceta aquest dissabte els actes de celebració del centenari de l’edifici del celler modernista. L’acte principal consistirà en un sopar de gala al celler, en el que hi participaran entre d’altres personalitats el conseller de Territori i Sostenibilitat Damià Calvet, el nebot de l’arquitecte del celler, César Ramírez Martinell i el nét d’Erasme d’Imbert, el que va ser primer enòleg de la cooperativa, Ignacio Seembold.\nEl president de la cooperativa, Ricard Rull, explicava que l’acte de demà “vol ser un reconeixement a les figures de Martinell i d’Imbert”.\nL’acte continuarà amb els maridatges musicals del pianista falsetà Lluís Capdevila amb l’Ètim Syrah, mentre que a continuació actuarà Dj Mami, la música de la qual maridarà amb el mojito de vermut, un dels nous productes que elabora la cooperativa de Falset- Marçà.\nAquest és el primer dels molts actes que ha organitzat la cooperativa Falset- Marçà per aquest estiu. Sota el títol “Les nits al Celler”, s’han programat diverses actuacions musicals tots els divendres i dissabtes dels mesos de juliol i agost. Així mateix, diversos restaurants de Falset i Marçà oferiran els seus productes als assistents.\nVisites: Avui 30 - Ahir 51 - Setmanals 135 - Mensuals 874 - Totals 214122


El Suprem rebutja l'últim recurs plantejat pels assaltants de Blanquerna\nEl Tribunal Suprem ha rebutjat l'incident d'execució que van plantejar els condemnats per l'atac al centre cultural Blanquerna durant la celebració de la Diada del 2013, amb una resolució que tanca definitivament el procés, tret que el TC decidís el contrari. La resolució del Suprem és ferma i contra ella només es pot interposar recurs d'empara davant del Tribunal Constitucional.\nEl Suprem va elevar el mes de gener passat les penes imposades per l'Audiència de Madrid als assaltants de Blanquerna i va imposar condemnes properes als quatre anys, en aplicar la circumstància agreujant de motius de discriminació ideològica.\nEn el seu incident d'ara, els reus negaven diferents elements configuradors de la seva condemna, com l'esmentada intenció de discriminació ideològica o l'ús de violència, entre d'altres.\nL'alt tribunal els respon que per apreciar l'existència de violència "només cal llegir amb deteniment" els fets provats, que relaten com van accedir al local "de forma violenta (ruptura del pany de la Sala)", "empenyent i fent caure algun dels assistents", com van colpejar el micròfon i van llançar "a terra el faristol" i "van tirar a terra la senyera".\nA més, es "van dirigir a Josep Maria Bosch i, encarant-se amb ell, li van dirigir insults per la seva condició de català", "amenaçant-lo de mort i obligant-lo a retrocedir, intimidat per la proximitat corporal i per les seves paraules". Juntament amb això, "van escopir a un assistent" i van clavar a un altre "una bufetada i una puntada de peu a la cuixa esquerra" "tot això fent crits contraris al que els acusats entenien va ser l'objectiu de l'acte".\nIntolerància cap a Catalunya\nAquesta violència es va utilitzar per impedir el dret de reunió de les víctimes, tot això mogut pel desig d'imposar la seva ideologia, assumpte aquest últim sobre el qual es remet a la sentència en la qual va agreujar les penes dels assaltants.\nAquella sentència va corregir l'Audiència de Madrid, que havia castigat els acusats amb penes que no implicaven en principi l'ingrés a la presó, i els va imposar una pena de quatre anys de presó perquè van actuar amb intolerància envers la ideologia catalanista.\n"El propòsit comú dels assaltants" era d'intolerància "amb un acte de celebració del dia de Catalunya, commemoració existent en totes les comunitats autònomes espanyoles". Aquesta intolerància envers la ideologia catalanista els va portar a impedir la celebració de l'acte convocat per les víctimes, va assenyalar el Suprem llavors i insisteix ara.\nMEMÒRIA HISTÒRICA Per què l'exaltació del franquisme encara surt de franc Nicolas Tomás\nProcés VÍDEO: Un grup d'ultres escridassa Mas a l'entrada d'un acte a Madrid El Nacional


Compra aquest producte i guanya 156 CoINNs / $ 1.71\nSalewa Vultur Gore Tex és una botiga d’ entrenament de muntanya flexible, còmoda, de senderisme i d’alta intensitat pensada per a tots els que són alpinistes al nucli. Aquesta sabatilla versàtil proporciona el màxim confort, estabilitat i tracció en condicions meteorològiques variades i terreny accidentat.\nLa sola sola de seguretat VibramReg wtc que permet que les botes penetrin a terra i que generi una bona tracció contra les roques humides mentre circules en pista. El revestiment Exa Shell amb revestiment Gore tex Performance Comfort proporciona transpirabilitat i impermeabilització optimitzada, fins i tot en superfícies humides i relliscoses. Funciona excepcionalment bé en tot tipus de rutes.\nA més, la sola mitja Bilight TPU proporciona una absorció i rebot de xocs millorats i duradors. El sistema 3F proporciona una transpirabilitat i una estabilitat optimitzades, fins i tot en superfícies humides i relliscoses, i l'ajustament Alpine de Salewa garanteix el 100% de blister. Els tiradors de trams mantenen les restes de rastre, com el gra i les fulles, i el Multi Fit Footbed + (MFF +) amb capes intercanviables ofereix una millor personalització per als peus.\nEs tracta de les últimes botes d'alpinisme dissenyades especialment per a totes les escombraries d'esports d'aventura . Salewa Vultur Gore Tex és la resposta si busqueu botes perfectes que proporcionin protecció, tracció i confort .\nSalewa Vultur Goretex està disponible en vàries talles i colors. Si estàs interessat en comprar l’article Salewa Vultur Goretex de la botiga de muntanya trekkinn, no esperis més i rep-lo a casa en molts pocs dies. A trekkinn aconseguiràs el preu més baix en productes de muntanya de la marca Salewa.\nSostenibilitat Salewa Vultur Goretex\nAntonio lopez - 04/10/2019\nExcel·lent adherència i molta comoditat per al seu ús per moltes hores\nExcelente agarre y mucha comodidad para su uso por muchas horas\nBones notes, es poden portar fins a l'estiu\nBuenas notas, se pueden llevar hasta en verano\nGianluca - 16/08/2019\nGran producte a un preu més que convenient, venedor recomanat i fiable\nOttimo prodotto ad un prezzo più che conveniente, venditore consigliato e affidabile\n$ 200.26 $148.49\n$ 172.99 $111.49\n$ 145.79 $93.99


Invertir amb Andorra - CEA - Confederació Empresarial Andorrana\nAndorra, estratègicament ubicada entre Espanya i França, històricament ha basat la seva gran prosperitat econòmica en un model fonamentat en la competitivitat del turisme i del comerç, en la construcció i en els serveis financers. Però l’aparició d’una forta competència a nivell turístic, la crisi global i dels sectors financer i de la construcció del 2007, i la pressió internacional per eliminar l’opacitat financera i imposar i generalitzar la transparència i l’intercanvi automàtic d’informació, han obligat a Andorra a reaccionar adaptant-se amb solvència a les noves circumstàncies en el context internacional.\nAixí doncs, Andorra va optar a partir del 2009 per l’homologació amb Europa, generalitzant un model de fiscalitat directa i indirecta semblant al de la majoria de països del seu entorn però, així sí, establint uns tipus fiscals prou competitius i que units a la resta de virtuts incomparables del país, el converteixen en una de les més atractives jurisdiccions d’Europa per a simplement residir-hi o pel desenvolupament de projectes d’inversió i iniciatives empresarials a nivell internacional.\nEl nostre nou model econòmic es va completar al 2012 amb la liberalització de les inversions exteriors al 100 % i en tots els sectors, com instrument clau per a la reactivació i diversificació econòmica. En aquest sentit, aquest model posa a disposició de l’inversor internacional una multiplicitat d’oportunitats estratègiques, tant a nivell empresarial com individual, que complementades amb un competitiu marc fiscal i unes condicions de vida excepcionals, satisfaran, sens dubte, totes les seves expectatives.\nEn aquest context, també els canvis suposen una gran oportunitat per als empresaris andorrans que desitgen ampliar horitzons, atès que el nou marc fiscal, que ens ha permès abandonar definitivament la consideració de paradís fiscal i la subscripció de convenis per evitar la doble imposició, alguns dels quals ja han entrat fa temps en vigor i d’altres s’estan negociant, ens obre el camí per rebre un millor tracte per part de les jurisdiccions on fixem els nostres objectius de futur.\nCategoria: Publicacions d'interèsPer Confederació empresarial andorrana 1 Gener, 2009


Optimisme prudent sobre la vacuna de Moderna\nEls primers resultats són prometedors però la tecnologia és nova i el camí per confirmar-la és llarg\n4 min. Barcelona 20/05/2020 09:12\n651x366 Optimisme prudent sobre la vacuna de Moderna Optimisme prudent sobre la vacuna de Moderna\nEl món demanava a crits bones notícies i la farmacèutica nord-americana Moderna n'ha proporcionat. El seu prototip de vacuna contra la Covid-19 ha donat resultats positius als primers pacients amb els quals s’ha assajat. Són només vuit dels 45 voluntaris sans d’entre 18 i 55 anys que participen en l’estudi però els resultats són prometedors. Segons la farmacèutica, la vacuna sembla segura i en principi genera una quantitat d’anticossos igual o superior a la que tenen les persones que han superat la malaltia.\nSón bones notícies? Sens dubte que sí. Malgrat això, el camí cap a una vacuna segura, eficaç i disponible en grans quantitats encara és llarg. En primer lloc, cal determinar que el prototip és segur i que genera anticossos en un percentatge significatiu en els 45 voluntaris que han participat en l’estudi, i no només en els vuit primers. De fet, des d’un punt de vista estrictament científic sorprèn que la companyia hagi fet l’anunci tan aviat, abans de verificar els resultats de l’assaig en més pacients. Des del punt de vista de l’estratègia empresarial, en canvi, el comunicat té sentit. Ho confirma la pujada instantània de les seves accions en un 25%. Unes setmanes enrere era la vacuna d’Oxford la que encapçalava la cursa, però la combinació dels últims resultats de l’equip britànic, no tan positius com s’esperava, i els resultats parcials de Moderna han capgirat la situació.\nEsperança en una vacuna, dubtes en una altra\nSi aquests primers resultats es confirmen, començarà aviat un assaig amb 600 voluntaris que ja compta amb el vistiplau de la FDA (Food and Drug Administration) dels Estats Units. I, si tot va bé, al juliol s’emprendria un nou assaig amb milers de persones per comprovar definitivament la seguretat i l’eficàcia de la vacuna. Els responsables de Moderna preveuen que, en el millor dels casos, es podria disposar de dosis per administrar a la població al final d’aquest 2020 o al principi del 2021.\nUna vacuna de tecnologia punta\nEl prototip dissenyat per Moderna forma part de l’última tecnologia en vacunes. Es tracta d’una tecnologia tan nova que, de fet, encara no n'hi ha cap d’aquest estil aprovada per a ús humà. Això s’hauria de llegir com una crida a la prudència. Els resultats fins ara són esperançadors i la tecnologia té un gran potencial, però ens estem endinsant en un territori desconegut. I en territori desconegut es poden produir situacions imprevistes que o bé dificultin el desenvolupament de la vacuna i l’endarrereixin o bé, en el pitjor dels casos, la facin fracassar.\nLes vacunes clàssiques es basen en la inoculació del patogen que causa la malaltia, atenuat o desactivat. Un cop dins el cos, el microbi és incapaç de produir la malaltia, però el sistema immunitari hi reacciona amb la generació d’anticossos i altres mecanismes de defensa que protegeixen el cos de futures infeccions. La vacuna de Moderna es basa en un principi diferent. Consisteix en injectar un fragment del material genètic del coronavirus que s’ha sintetitzat prèviament al laboratori, de manera que les cèl·lules del cos l’utilitzin per construir còpies de la famosa proteïna S mitjançant la qual el virus infecta les cèl·lules. El sistema immunitari reacciona, llavors, a la presència d’aquestes proteïnes S amb els mecanismes de defensa corresponents, que seran capaços d’anul·lar-la en cas d’una futura presència de coronavirus i evitar així la infecció.\nCom es fa una vacuna per a tot el món?\nLes vacunes clàssiques són cares i lentes de fer i el procés de producció de grans quantitats de dosis és complicat. El desenvolupament d’una d’aquestes vacunes pot comportar perfectament deu anys, pot costar més de 450 milions d’euros i difícilment es pot produir per a un gruix significatiu de la població mundial en el temps que requereix una situació de pandèmia com l’actual. En canvi, les vacunes basades en ARN són més fàcils de produir: la síntesi d’ARN és un procés força més ràpid i senzill que la inactivació d’un virus, cosa que accelera l’execució dels assajos. També són més barates: a banda de la senzillesa del procés, requereixen menys matèria primera perquè el fragment d’ARN utilitzat és molt més petit que un virus sencer. A més, s’obté amb reactius de laboratori i no a partir de virus "vius". En principi, doncs, una vacuna d’aquesta mena es podria produir a gran escala amb menys costos i menys temps que una vacuna tradicional.\nAra per ara, tot són bones notícies i les expectatives són altes, però ens trobem al principi d’un camí encara llarg i desconegut, per la qual cosa seria més adequat mantenir un optimisme prudent i no pas una eufòria descontrolada que, per més desitjada que sigui, encara no està prou avalada pels fets.\nLa farmacèutica Moderna obté resultats "positius" en l'assaig d'una vacuna contra la Covid-19\nEspanya proposa un màxim de 6 persones i toc de queda a la una per a les nits de Nadal i Cap d'Any


Aragonès reclama a la UE que impulsi «una solució democràtica» al conflicte català\nEl cap de llista d'ERC a les eleccions al Parlament, Pere Aragonès\nEl candidat ha fet un reconeixement a l'anterior mesa del Parlament després del discurs de Borràs\nActualitzada 13/03/2021 a les 17:45\nEl vicepresident en funcions de president, Pere Aragonès, s'ha mostrat confiat que es podrà formar govern «el més aviat possible» i ha afegit que té la confiança dipositada en les tres formacions independentistes per tirar-lo endavant. Així doncs, el candidat a presidir la Generalitat confia que les negociacions entre les tres formacions independentistes al Parlament, ERC, Junts i la CUP, arribaran a bon port. Aragonès ha destacat la recuperació econòmica com a principal repte del futur govern. L'endemà de la investidura de Laura Borràs com a presidenta del Parlament, Aragonès li ha expressat «els millors desitjos» i ha aprofitat per fer un reconeixement a l'anterior mesa i, en especial, a l'expresident Roger Torrent.\nDurant la posterior atenció als mitjans de comunicació, Aragonès s'ha compromès a seguir «lluitant» perquè els béns lliurats aquesta setmana a Barbastre puguin retornar al Museu de Lleida i ha qualificat la decisió jurídica «d'injusta» i «d'autèntica aberració des de la lògica museística».\nSobre la pròxima campanya de la fruita, Aragonès ha assegurat que «es posaran tots els recursos perquè sigui una bona campanya des del punt de vista econòmic i sanitari».\nComenta el contingut : Aragonès confia en els tres partits independentistes per tenir un govern «el més aviat possible»


Maria Ubach i Judith Pallarés se sumen al Govern d'Espot\nMaria Ubach i Judith Pallarés s'incorporen al Govern Espot\nLa demòcrata repeteix a Exteriors i la liberal ocuparà Funció Pública\nXavier Espot va jurar dimecres el càrrec de cap de Govern.\nActualitzada 20/05/2019 a les 12:40\nLa consellera general de Liberals d’Andorra la passada legislatura, Judith Pallarés, serà la nova ministra de Funció Pública del Govern tripartit. Aquesta cartera és una de les quatre que corresponen als liberals, que encara han de decidir qui assumirà Afers Socials i Turisme. Des de fa dies se sap que Jordi Gallardo ocuparà el càrrec de ministre de Presidència. Un fet que comportarà que hagi de deixar el seu lloc com a conseller general. Serà la tercera de la llista nacional de Liberals d’Andorra, Eva López, qui ocupi el càrrec deixat per Gallardo. De retruc Ferran Costa passarà a ser el president del grup parlamentari liberal i en conseqüència deixarà vacant la plaça de secretari de Sindicatura que ocupa des de fa dues setmanes.\nRespecte als ministeris que falten per assumir per part dels demòcrates –els en toca set del Govern tripartit– Maria Ubach repetirà al capdavant de la cartera d’Afers Exteriors, càrrec que va exercir en la segona legislatura demòcrata un cop el va abandonar Gilbert Saboya. Els demòcrates estarien ultimant els ocupants de les carteres d’Educació i de Cultura i Esports. Ja estan decidides Finances, amb Eric Jover; Salut, amb Joan Martínez Benazet; Medi Ambient i Agricultura, amb Sílvia Calvó; i Ordenament Territorial, amb Jordi Torres. També està decidit el ministre de Ciutadans Compromesos: Josep Maria Rossell a Justícia i Interior.\nLa intenció de Xavier Espot era tancar tots els ministeris ahir al llarg de la nit o com a molt tard durant el dia d’avui. En cas de tenir-ho tancat al matí, els juraments serien demà. Si no, es passarien a dimecres.\nI perque fan eleccions, per acabar col.locant als mateixos, gent mateixa que han perdut ?\nOstres es proposen fer un pitjor govern i no ho aconsegueixen. Mira que son dolents !!!\n#16 Comencem malament\nAlguns ministres ....\nNo entenc quand és diu que "volem escoltar la veu del poble.?) i Veus que fiquen de ministres gent que han perdut les Eleccions a la seva parròquia? .. Hi ha bastanta contradicció. Si el poble no els vol..no els vol.\nTot plegat una estafa!\nNomés per puntualitzar un secretari de sindicatura cobra casi el mateix que un conseller general en canvi el president d un grup parlamentari cobra bastant més\nEl que fa por no es un nom o bé un altre. El que\nprocura pànic es saber que un pais com Liechtenstein\ndisposa de un equip de 80 persones per analitzar\nl'encaix amb Europa i Andorra sols son quatre !\n#12 Si però...\nRICARD FARRERO va dir..Hauria d'estar prohibit que una persona que perdió unes elecciones tingui un càrrec polític. Si han perdut, cap a casa!!! El poble no els vol!\nPallarés a CASA, Calvó a CASA, Pons a casa Etc.\nHaurien de tenir una mica de respecte als ciutadans! Genial ho han probat no ha funcionat doncs que torni a la seva feina, i si no en tenen que en busquin una!\nA mi el que em fa més por (en relació a la Sra. Calvó) és que tornin a repetir alguns dels seus directorets a dit. Quina pooooorrrr. Vaja quatre anys que ens esperen. Hi ha molta gent preparada i millor. Però alguns semble que són una mica cecs.....\nEl govern dels millors dona pas al govern dels perdedors\nA La Massana, o votavés DA o votavés DA. Tan d'Acord com CC eren les marques blanques de DA. Ens van ben enganyar els uns i els altres.\nla Ubach a Europa no s'entera, i a sobre del poc que s'entera no ho explica, tot es porta d'amagatotis


Ecomusèu Çò de Joanchiquet de Vilamòs · Visitmuseum · Catalonia museums\nVista de la façana principal de l’Ecomuseu çò de Joanchiquet de Vilamòs.\nL’Ecomusèu Çò de Joanchiquet de Vilamòs (Can Joanchiquet) obre les portes el 1996. Es tracta d’una casa tradicional aranesa, coneguda com a auviatge o còto, on un pati tancat articula els diferents espais: casa familiar, estables, verger, hort, etc.\nEl primer amo conegut va ser Joan Aunòs, que hi visqué a la segona meitat del segle XVI. Els Aunòs habitaren la casa sense interrupció durant deu generacions, fins als anys seixanta del segle XX. Eren una família de pagesos benestants que gaudiren d’una posició social i política preeminent dins la comunitat aranesa. Alguns dels seus membres arribaren a ser síndics i consellers del Conselh Generau d’Aran, als segles XVII i XVIII.\nAl segle XVIII, l’antiga residència familiar s’amplia amb un nou edifici de dues plantes i teulada, i un segle després, al XIX, s’hi fan reformes parcials.\nEntre els segles XVIII i XIX es basteixen els estables.\nMàquina de trinxar carn\n25551 Vilamòs (Val d’Aran)\nDe dimarts a dissabte, d’11 a 14 h i de 16 a 18 h\nDiumenge, d’11 a 14 h\nTancat: els dilluns i els dies 1 i 6 de gener, 17 de juny, 25 de desembre i 29 de setembre\nFestius i 24 i 31 de desembre, obert d’11 a 14 h\nPeríode d’estiu, obert també els dilluns i els diumenges a la tarda\nConsulteu els horaris d’hivern i el tancament per vacances


Puigdemont demana l'oficina i els recursos que li pertoquen com a expresident del Govern - Diari Jornada\nEl líder de JxCat declina la retribució econòmica perquè ja té sou de diputat\nPuigdemont demana l'oficina i els recursos que li pertoquen com a expresident del Govern\n| 02 de jul, 2018 - 09:54\nEl líder de JxCat, Carles Puigdemont, ha iniciat els tràmits per demanar l'oficina i els recursos de personal i seguretat associats que li pertoquen com a expresident de la Generalitat, tal com ha avançat Rac1 i ha pogut confirmar l'ACN. Així, Puigdemont té dret a un despatx amb tres treballadors, el lloguer d'un despatx, un cotxe oficial amb xofer i serveis de seguretat. El procediment va activar-se el 22 de juny, i el Govern està estudiant com pot aplicar aquest dret tenint en compte que Puigdemont és a Hamburg, amb la intenció de tornar a Bèlgica si la justícia alemanya no l'extradeix. El cap de files de JxCat no ha demanat cobrar la retribució econòmica que tenen els expresidents, ja que ja té sou de diputat.\nSegons la llei -aprovada el 2003-, Puigdemont pot rebre el 80% del sou que tenia quan era en el càrrec durant, com a mínim, 4 anys. El líder de JxCat també té dret a una pensió de jubilació vitalícia del 60% del sou, però encara no hi pot recórrer perquè continua sent diputat al Parlament. Puigdemont va renunciar a l'oficina de l'expresident al novembre, ja que es reivindicava com a president «legítim» del Govern, durant l'aplicació del 155. El 130è cap de l'executiu ja va subratllat que sí que reclamaria aquests drets un cop tingués relleu a Sant Jaume.


Torres ataca Urdangarin a cop de correu - Diari de Girona\nTorres ataca Urdangarin a cop de correu\nLa corona, que fa un any el va apartar de l'activat oficial, desvincula la decisió dels correus fets públics per Torres\nLa Casa Reial elimina la secció del Duc de Palma del seu web. Espanya Internacional\nDiego Torres, l'exnúmero dos del conglomerat Nóos, fa molts mesos que està a l'atur per la seva imputació en la peça separada 25 del cas Palma Arena. Té tot el temps del món per estudiar-se a fons el sumari (24 toms i desenes d'annexos) i combatre el que anomena "epidèmia d'amnèsia" d'altres encausats: el seu antic amic i soci Iñaki Urdangarin i els principals peons d'aquest. Torres es va guardar milers de correus electrònics que van circular per i des de Nóos. De tant en tant treu a la llum missatges que danyen la imatge d'Urdangarin, esquitxen altres membres de la Família Reial i acrediten que el duc va mentir quan li va dir al jutge que s'havia apartat de Nóos la primavera del 2006.\nTorres ataca Urdangarin perquè aquest va implicar la seva dona i perquè vol responsabilitzar-lo de tot.\nDiego Torres, representat per Manuel González Peteers, revela els correus electrònics contra Urdangarin perquè aquest, el 27 de març de l'any passat, es va oposar a la petició d'exculpació d'Ana María Tejeiro, la seva dona. El gendre del Rei ha acusat Tejeiro de robar-li gai?rebé 150.000 euros i de gestionar les empreses del grup Nóos. El duc de Palma, a més, limita el seu paper a Nóos al de president institucional, sense contingut econòmic, de gestió financera i dedicat als alts contactes. El seu antic amic i soci Torres rebutja aquest perfil: sosté que el cap a Nóos va ser Urdangarin. La no imputació de la infanta Cristina, vocal de l'Institut Nóos i copropietària, al costat del seu marit, de la consultoria-immobiliària Aizóon, també irrita Torres.\nDiego Torres ha divulgat quatre tongades de missatges.\nL'exnúmero dos del grup Nóos ha lliurat ja al jutjat que instrueix el cas quatre remeses de correus compromesos per a Urdangarin. L'abril del 2012 va treure'n 8. L'octubre va fer aflorar altres 15 missatges. El 10 de gener va divulgar-ne altres cinc. La tacada més gran va ser la de dimecres passat, quan va deixar anar una traca de gairebé 30 documents.\nen té més?\nSegurament emmagatzema centenars de missatges.\nTorres, gairebé amb total seguretat, manté ben guardats centenars o milers de correus interns i externs de Nóos.\nd'on els treu?\nDe les còpies de seguretat del sistema informàtic.\nEl també expresident de Nóos es va quedar, presumiblement, les còpies de seguretat del sistema informàtic del grup empresarial. La Policia va confiscar, durant els escorcolls de novembre del 2011, centenars de correus en els ordinadors de Nóos. Curiosament no en va aparèixer cap dirigit o enviat per Torres.\nEls documents tenen la condició de proves i ratifiquen algunes sospites dels investigadors.\nEls correus electrònics han estat units al sumari com a noves proves. Cap de les parts en discuteix l'autenticitat. Els escrits ratifiquen algunes de les sospites dels investigadors, però també ajuden a formar un perfil processal de testimonis i imputats.\nDanyen el duc\nCap correu és demolidor, però tots en el seu conjunt demostren que Urdangarin va faltar a la veritat.\nCap dels correus electrònics revelats és una bomba per a Iñaki Urdangarin. No obstant això, els documents, en el seu conjunt, demostren que el gendre del Rei va mentir al jutge Castro i al fiscal Pedro Horrach sobre els seus rols en el grup Nóos. També els missatges acreditarien que, malgrat les recomanacions i instruccions del seu sogre, el rei Joan Carles, el duc de Palma no va deixar de fer negocis amb Diego Torres el 2006, sinó que va ser el seu company de projectes fins que es van barallar el 2008.\nquè era FDCIS?\nIñaki Urdangarin va crear a l'ombra una nova fundació amb Torres.\nEls correus electrònics revelen un protagonisme especial d'Iñaki Urdangarin en la Fundació Esport, Cultura a Integració Social (FDCIS). Aquesta entitat es va constituir a finals del 2006 i se li va donar forma legal el 2007. En un principi, Urdangarin no apareix per a res en aquesta fundació, cridada a succeir Nóos com a mètode per captar fons de patrocinadors privats i públics. Els missatges expliquen com el gendre del Rei sí que va prendre part activa en la constitució de FDCIS, però no va voler figurar-hi com a impulsor. El duc es va unir al projecte mesos després i va acabar sent el president de la junta de patrons. Mario Sorribas, el seu assistent personal, i imputat, li proposa manipular la pàgina web de FDCIS per aparentar una vinculació anterior amb la fundació. Sorribas també va aconsellar a Diego Torres que no tingui cap càrrec amb FDCIS per aparentar que es compleixen les admonicions del Rei d'apartar-se d'Urdangarin. El dolent per al duc de Palma és que la Fundació Esport i Cultura va comprar una empresa, De Goes Center, amb la qual, presumptament, es van evadir capitals a paradisos fiscals.\nEl Rei, la seva germana Pilar i la infanta Cristina hi apareixen.\nDiego Torres està seleccionant, gairebé amb delit, els escrits que dóna a conèixer al jutge i a l'opinió pública. En els correus s'esmenta el rei Joan Carles, la seva germana Pilar, i la infanta Cristina, dona d'Iñaki Urdangarin. Cap dels tres surt relacionat amb res il·legal. Simplement, són esmentats entorn de gestions per donar suport a projectes esportius auspiciats pel duc de Palma, com la creació d'un segon equip espanyol per a la Copa Amèrica: el que es va anomenar projecte Ayre.\nDos alts càrrecs de la Casa Reial van assessorar el duc.\nLes proves facilitades per Diego Torres revelen que, entre 2003 i 2007, Carlos García Revenga, secretari de les infantes a la Casa Reial, i José Manuel Romero Moreno, comte de Fontao i assessor extern del Rei, van ajudar el duc de Palma en els seus projectes.\ncorinna i la firma\nL'amiga del Rei i el duc "em...Palma...t" causen sorpresa.\nTorres ha aconseguit sorprendre l'opinió pública amb correus on surt la princesa Corinna Sayn Wittgenstein, amiga del Rei, i amb la firma d'Urdangarin com a duc "em...Palma...t".


XAREL·10: Enigma Visual 027\nI l'etiqueta de "difícil"? :-)\nEl 3 vermell!!!\n- Primera fila: Entre sis vermells i cinc blaus, guanyen els vermells per un, per això el tercer quadret és un 1 vermell.\n- Segona fila: Entre dos blaus i quatre vermells, quanyen els vermells per dos. Per això el tercer quadret és el 2 vermell.\n- Tercera fila: Entre quatre vermells i un blau... què? doncs que guanyen els vermells per tres. Per tant, el tercer quadret serà el 3 vermell :-DD\nÉs la lògica dels partits de futbol... l'equip A ha fet un total de 6 gols, l'equip B n'ha fet 5... Doncs guanya l'equip A per 1 gol de diferència :-))\nQue sí, Assumpta, que ho has explicat molt bé ... Caram, així no hi ha qui suqui. ;P\nAssumpta, tu que menges???? Jo és que no ho veig ni explicat per tu!!! :(\nI si el fem per columnes es corrobora el resultat de l'Assumpta:\nel vermell és 1 i el blau -1.\nI per files,\n6*1 + 5+(-1) = 1*1 (1 vermell)\n2*(-1) + 4*1 = 2*1 (2 vermells)\n4*1 + 1*(-1) = 3*1 (3 vermells)\ni per columnes:\n6*1 + 2*(-1) = 4*1 (4 vermells)\n5*(-1) + 4*1 = 1*(-1) (1 blau)\n1*1 + 2*1 = 3*1 (3 vermells)\nJo encara n'he d'aprendre, a veure si amb la pràctica... aconsegueixo lluir-m'hi algun dia.\nPORQUET... en aquests moments estic menjant un xupa-xup de Coca-cola... però menjo de tot ;-)) M'agraden molt els entrepans, amanides i patates fregides del VIENA :-DD\nEl Josep B. i el Quim Soler donen molt bones explicacions, però el que jo he fet és absolutament rudimentari :-)\nTenim 9 quadrets, posats en tres files i tres columnes, cada quadret té un número de puntets blau o grana menys l'últim.\nTu imagina que les tres files són els marcadors de tres partits de futbol.\nGols 1r. equip -- Gols 2n equip -- Diferència.\nQuadret 1r: Equip grana, 6 gols\nQuadret 2n: Equip blau 5 gols.\nQuadret 3r RESULTAT: La diferència és d'1 gol a favor dels granes.\nQuadret 1r: Equip blau, 2 gols\nQuadret 2n: Equip grana, 4 gols\nQuadret 3r: Diferència de 2 gols a favor dels granes.\nQuadret 1r: Equip grana, 4 gols\nQuadret 2n: Equip blau, 1 gol\nQuadret 3r: Tenim l'interrogant. Qui ha guanyat? Doncs els granes han fet tres gols més, així doncs, omplirem el quadret amb la figura que té els 3 puntets granes.\nSempre guanyen els granes... hehe\nJa m'he acabat el xupa-xup, sempre els acabo mossegant :-DD\nuna vegada que la veig: 3 vermell arribo tardíssim. Ja ho han explicat més que molt bé, no cal que hi torni\nAquest no té l'etiqueta "dificil" que em reclama l'ASSUMPTA per dues raons. Primer perquè no ho és gaire i segon, i potser més important, perquè als enigmes dels divendres no la poso mai l'etiqueta "fàcil" / "difícil". :-DD\nCom he dit, aquest enigma no és molt difícil però, com tots, s'ha de veure per on va la cosa. Resumint podria dir que la solució surt quan veiem que els punts vermells sumen i els blaus resten però l'explicació futbolera de l'ASSUMPTA és molt millor. :-))\nÉs el goal average hihi :-DD\nPer cert, zero puntets blaus i quatre puntets granes avui :-DD\nA veure si després els blancs tampoc fan massa puntets :-DD