La princesa i el pèsol. Quan l'Anna, la Teresa i l'Helena es porten malament, la Bruixa Avorrida les castiga enviant-les a un conte i no les deixa tornar a casa fins que tot acabi com ha d'acabar.\nInclou Desperta't, marmota i Mosquits i libèl·lules\nInclou Us presento els avis, Anem al niu dels avis, El tren solar i Observem ocells\nInclou L'Òliba invisible, Gastronòliba, Terminolibator, Malson olibesc i Odissea olibaespacial\nEl fantasma de la llotja. Geronimo Stilton és periodista. És una mica maldestre i no gaire valent, però és molt llest, i sovint arriba a fer grans reportatges i obté importants exclusives. Juntament amb la seva germana petita, Tea Stilton, una gran esportista i pilot; el seu cosí Martin Gala, un ratolí molt de la broma, i el seu nebot, el Benjamin, un as de les noves tecnologies, viu un munt d'aventures, sempre a la recerca de la notícia i la veritat.\nInclou El velló blanc i El bufador de núvols\nInclou Mirallet, mirallet, La sort de l'os, En Grizzy, el mag, L'os magnètic, L'os que camina a la lluna, L'encís de l'os, Os polar, El millor amic de l'os i Estampat d'os\nInclou L'osset de peluix malvat, La problemàtica, El gegantitan i La resposta\nInclou Qui té la nostra poma?, Muuu, muuu, et busco a tu i Llaminadures per pensar\nInclou Les Tres Bessones i la gasela Zeila, Amadeus i El gat amb botes\nInclou Una reina i un poeta i La muntanya de Montserrat\nInclou El meu amic és un porc, Cervell contra ocell, MasterJeff, El cotxe maligne i Un entrenament per la Newt\nInclou Els buscadors de mel, A la recerca de la perca i Cuques de llum\nInclou El rac-rac de la granota, El permís de residència, El líder de la manada i Un grapat de farcellets\nInclou Ninaflekta i Horrificator\nRepàs de la programació de la dissetena edició de l'In-Edit, el Festival Internacional de Cinema Documental Musical, que té lloc del 24 d'octubre al 3 de novembre a Barcelona i del 30 d'octubre al 3 de novembre a Madrid.\nTxema Salvans, un dels fotògrafs documentals més reconeguts del país i autor de Nice to Meet You, The Waiting Game o My Kingdom, conversa amb Marta Mas, fotògrafa 100% digital, amant de les distàncies curtes. En aquest capítol, el debat generacional pel que fa a la tecnologia i les XXSS queda totalment explícit en els hàbits formals i conceptuals de tots dos fotògrafs. Tots dos contraposen les seves metodologies de treball, la importància del context i la subjectivitat a l'hora de valorar la qualitat d'una fotografia o el valor de les XXSS en la seva feina i vida.\nHi ha qui s'inspira mirant a través d'una finestra, hi ha qui s'inspira en un paisatge o en un color; d'altres, en la llum, com els impressionistes. N'hi ha, però, que s'inspiren en el rostre de la persona estimada. La inspiració sempre et pot arribar en el moment més inesperat i de la manera més insospitada. Sempre ha estat una font de problemes per als artistes, però també la més gran de les satisfaccions. I, per descomptat, la base de tota creació artística.\nMarcel Jamet, supervivent de la Primera Guerra Mundial, està decidit a obrir un prostíbul de luxe a la capítal francesa i ho farà gràcies als crèdits al consum, un nou producte financer arribat dels Estats Units.\nEl llac Carrera està situat com una pedra preciosa entre els cims més alts de la serra andina. Però només els més valents tenen accés a les glaceres blaves i a la bellesa mineral dels seus paisatges.\nEl Ricardo rep la visita del nou advocat. La situació a la presó empitjora i es viuen moments de tensió i violència. El Gaspar, per la seva banda, ven algunes de les seves propietats per poder fer front a l'herència en vida als seus fills. Les dones del Faro l'acullen perquè no hagi d'anar a viure en una pensió. Paral·lelament, les constants visites del Víctor a la Patri desperten en el Feng un sentiment de profunda tristesa.


Parlant de sirenes: 10_08\nLa llum de l'estiu\nTenia un espill ubicat a l'entrada de casa, un lloc amb poca llum. L'objectiu d'aquest objecte era fer una última comprovació del meu estat abans d'eixir al carrer. Però, la manca de llum de natural en aquest espai em provocava moltes dificultats per aconseguir el propòsit marcat. Quan em posava al davant em mirava i remirava però només veia ombres i amb molta dificultat podia distingir el meu semblant. Aquest fet em despertava dubtes i desassossecs: podria oferir així el millor de mi? podria jo així mostrar-me ferm i convençut?.... ara, amb el pas del temps he descobert que era impossible traure profit.\nPerò, un bon dia l'espill va canviar de lloc, i va abandonar el rebedor. No era el seu lloc. I el vaig ubicar en un altre espai de la casa amb més llum.. i com podeu imaginar el canvi va ser brutal. L'espill es va enlluernar per mostrar-me un reflex ple de detalls, de colors, de matisos ... en definitiva, ara fa goig mirar-se a cada moment en ell ja que em regala una imatge confiada i engrescadora que m'ajuda cada dia a eixir al carrer amb la suficient fermesa per creure que la vida és un repte ple de coses bones per fer.\nMalauradament, en massa ocasions ens obstinem en quedar-nos en les parts grises de la vida i allò que aconseguim és enfosquir-ho tot, i renunciar a les llums que hi ha en altres espais al nostre abast.\na divendres, d’agost 20, 2010 Cap comentari: Vincles a aquesta entrada\nAcabe d'entrar al bloc i he vist que alguna cosa ha canviat.. tu també ho has notat? He vist que hi ha una nova imatge de capçalera, que hi ha nous colors, i per un moment m'he sentit desconcertat. No tenia clar si aquest era el meu bloc o tal vegada havia escrit malament l'adreça i estava visitant un altra pàgina web.\nLa darrera entrada era la que jo vaig escriure, i sembla que els enllaços estan també tal i com jo els vaig deixar ( per cert, caldria actualitzar-los, no creus?) Però, he de confessar-vos que aquests constatacions inicials no m'han deixat tranquil, així que per comprovar que realment aquest era el bloc Parlant de Sirenes he decidit fer un repàs aleatori pels escrits dels anys anteriors: del 2005, 2006, 2007... i aquesta nova comprovació m'ha aprofitat per dues coses: la primera ha sigut confirmar que efectivament és el meu bloc, i la segona és que rellegir el passat de vegades et fa sentir-te estrany. Confesse que de vegades m'ha costat reconèixer alguns dels testimonis que han quedat escrits en la memòria d'aquest inconstant diari d'anotacions personals.\nI després de totes aquestes comprovacions (necessàries desprès de l'ensurt inicial de pensar que hi havia un altre Ricard que també parlava de sirenes, ja seria casualitat!) he analitzat el nou aspecte del bloc, i crec que m'agrada... els colors taronges donen pas als blaus i al blanc. El desassossec de la gran ciutat s'ha enfonsat en un mitigant mar mediterrani... i el banc que em donava seient és ara la cova on es pot canviar el rumb de les històries.... i sembla que aquesta història ha canviat!\na dimecres, d’agost 18, 2010 Cap comentari: Vincles a aquesta entrada


Adéu a la veu d'Amèrica\nUNA LLEGENDA AMB FINAL TRÀGIC\nLa diva pop supervendes, Whitney Houston, mor als 48 anys\nLa cantant nord-americana Whitney Houston va morir dissabte als 48 anys per causes que es desconeixen. Deixa una carrera de 25 anys d'èxits amb temes tan famosos com I will always love you.\nLAURA SERRA BARCELONA 13/02/2012 00:00\n260x366 Una actuació de Whitney Houston el 2004 a Las Vegas. / GETTY Una actuació de Whitney Houston el 2004 a Las Vegas. / GETTY\nEls fans de Whitney Houston tenen a punt les pancartes amb la seva frase més cèlebre: I will always love you . És el single que la va consolidar en el firmament d'estrelles del pop i que, després de conèixer la prematura mort de la cantant, sona com una lletania de funeral. Es va certificar el decés de la intèrpret nord-americana dissabte cinc minuts abans de les quatre de la tarda en un hotel de Califòrnia, on s'allotjava per participar en la gala dels premis Grammy que es van celebrar ahir a la nit a Los Angeles. Tenia 48 anys.\nEs desconeixen les causes de la mort. Whitney Houston va ser trobada a la banyera de la suite del Beverly Hilton per membres del seu staff , que van avisar els serveis d'emergència però no la van poder reanimar. Els seu historial d'abús de les drogues ha fet sospitar que aquesta podria ser la causa de la mort, però ha transcendit que a l'habitació no hi havia ni drogues ni alcohol, tot i que sí receptes mèdiques. La policia va traslladar el seu cadàver a la morgue per fer-li l'autòpsia i va assenyalar que al cos no hi havia signes de violència.\nLa vida de Whitney Houston (Newark, 1963 - Beverly Hills, 2012), que va començar cantant gospel al cor d'una església de Nova Jersey i va acabar venent més de 170 milions de còpies dels seus discos, seria digna d'una pel·lícula d'autosuperació èpica made in Hollywood si no fos perquè la cara fosca del món de les celebritats, que tantes carreres brillants ha estroncat, ha acabat eclipsant la seva veu prodigiosa i el seu talent.\nUna llista de 'hits' inigualable\nLa Veu, com la va van arribar a batejar els crítics nord-americans, era cosina de Dionne Warwick, fillola d'Aretha Franklyn i filla d'una cantant de soul. Va foguejar-se d'adolescent als anys 70 i principis dels 80 en concerts i gravacions fent de veu de suport. El seu mentor, el productor d'Arista Records i responsable de tots els seus discos, Clive Davis, la va caçar en un club i va passar-se dos anys supervisant la producció del seu primer àlbum, Whitney Houston (1985), en què donava cos a temes pop i R&B entre els quals ja hi havia Saving all my love for you , tema que li valdria el primer Grammy per la millor interpretació femenina.\nLa següent dècada seria gloriosa per a Houston. Whitney (1987) va catapultar-la de nou al número 1 de les llistes d'èxits amb el single I wanna dance with somebody i, amb Michael Jackson, va ser la primera artista negra a triomfar a la MTV. En aquella època va donar suport a Nelson Mandela i al moviment antiapartheid, una de les poques causes socials per les quals es va posicionar políticament. En el tercer disc, I'll be your baby tonight (1990), es va acostar més cap al R&B i va tornar a vendre milions de còpies.\nD'estrella musical a icona\nL'èxit en el món de la música li va obrir les portes del cinema. A El guardaespatlles va interpretar el paper d'una diva de la música assetjada i protegida per Kevin Costner. La banda sonora del film és, sens dubte, el seu gran èxit i, en concret, la versió del tema de Dolly Parton I will always love you marca la seva fita musical més gran. Però també I'm every woman i I have nothing . Encara ara el disc de la banda sonora de la pel·lícula és rècord, amb més de 90 milions de còpies venudes al món. El 1992 també va ser l'any que es va casar amb Bobby Brown, la cara i la creu de la seva vida: amb ell va tenir la seva única filla el 1993 (Bobbi Kristina) i amb ell va començar l'escalada d'addiccions i maltractaments. La fórmula de pel·lícula amb banda sonora supervendes es va repetir a Esperant un respir (1995) i La dona del predicador (1996). Però ni els següents discos -a Just Withney (2000) insistia en la defensa del marit- ni les pel·lícules van reeditar l'èxit de públic i crítica.\nL'últim llançament va ser I look to you (2009), el setè àlbum d'estudi, en què reapareixia després de set anys de silenci. Tot i que va ser número 1 als Estats Units, la seva veu ja no era la mateixa, tenia problemes respiratoris i va aturar la gira europea diversos cops. Als concerts de Londres, on no actuava des de feia una dècada, no podia cantar al nivell de la seva llegenda i a París va ser hospitalitzada. Els diaris anglesos deien: "Houston, tenim un problema".\nHomenatge als Grammy\nAhir una de les grans reines pop havia d'actuar als Grammy per celebrar un quart de segle de carrera, des del Saving all my love , i en canvi va posar fi de manera dràstica i inesperada a una trajectòria brillant. Passa a la història com l'artista més guardonada de tots els temps, amb 415 premis musicals entre els quals 6 Grammy. "Whitney voldria que la música continués", deia ahir Clive Davis per justificar que no s'anul·lés la gala, que es convertirà en el primer homenatge. Houston també té un film pòstum que s'estrenarà el 2012: Sparkle . Brillantor.


Nova sessió de la Mesa de la Gent Gran, aquest matí a l'Ajuntament de VNG\nHi han assistit una quinzena de persones\nEls nous contractes de serveis, la plaça del Port o la platja del Far, temes tractats dins l'ordre del dia.\nAquest matí s'ha celebrat a l'Ajuntament de Vilanova i la Geltrú una nova sessió de la Mesa de la Gent Gran. Un espai d'informació i participació de la gent gran de la ciutat on, mitjançant trobades periòdiques, els assistents gaudeixen d'un marc de reflexió i debat amb l'administració.\nA les sessions de La Mesa, creada l'any 2008, es tracten temes de ciutat que afecten i/o interessen al col·lectiu de la gent gran de Vilanova i la Geltrú.\nDurant la sessió d'aquest matí s'han explicat els nous contractes de serveis (enllumenat, neteja ...) el pla de manteniment de ciutat, projectes com el disseny de la nova plaça del Port i l'adequació i millora de la platja del Far, així com el pla de Xoc de l'ordenança de convivència.\nPer donar a conèixer els detalls dels diferents temes exposats i atendre a les preguntes dels assistents, han estat a la mesa la regidora de Joventut, Gent Gran, Infància, Adolescència i Esports, Blanca Albà, el regidor de Mobilitat, Serveis Viaris, Projectes i Obres, Joan Giribet, la regidora de Serveis Socials i Salut, Gisela Vargas, la regidora de Cultura, Convivència i Equitat, Teresa Llorens, i el regidor d'Urbanisme, Habitatge i Medi Ambient, Gerard Llobet


Poblat Prehistòric de Cala Morell | Ciutadella de Menorca\nAldea prehistòrica sobre un promontori davant el mar\nAssentament pre-talaiòtic de Cala Morell\nPoblat prehistòric d’època pretalaiòtica situat sobre uns penya-segats al nord de Ciutadella de Menorca.\nL’assentament està constituït per una dotzena de cases naviformes protegides dels perills provinents de l’interior de l’illa pel que va ser una petita muralla.\nEs tracta de construccions típiques de l’Edat de Bronze de les Illes Balears.\nPeríode històric: Pretalaiòtic\nHorari de visita: Visitable Sempre\nDurada de la visita: 45 min.\nEntrada gratuïta: Sempre\nImportant: Preus, horaris i condicions poden variar en funció de les decisions preses per la institució o empresa que gestiona aquest lloc.\nDetalls històrics: Les datacions de carboni confirmen que aquest poblat va estar habitat entre el 1600 i el 1200 aC. S’han trobat restes de bestiar (cabra, ovella, porc i vaca), però no d’animals marins, la qual cosa crida l’atenció donada la proximitat de l’assentament a la mar.\nDetalls geològics: Aquest poblat pretalaiòtic menorquí es troba sobre el promontori més occidental de la plataforma geològica del Mesozoic, és a dir, de la Menorca Gris, fet de roques que es van formar entre fa 250 milions d’anys i 67 milions d’anys. El cap rocós i pelat té penya-segats ont es troba supera els 40 metres d’alçada.\nCaminet amb escala de pedra que porta de l’aparcament fins al que queda de l’assentament.\nQueda poc de l’assentament. Només algunes de les cases són clarament distingibles de l’entorn rocós.\nLloc d’intensa bellesa paisatgística.\nAquest és un dels assentaments prehistòrics més antics dels quals es té notícia a Menorca.\nNo visitar al mig dia en els mesos de juliol o agost.\nVal la pena visitar-lo com a part de l’experiència conjunta de Cala Morell. Si bé el poblat és petit, és evocador arribar al cim del promontori i pensar que famílies amb nens, gent de carn i ossos vivia allà, en aquell cim rocós i pelada assotada pel vent de nord, més preocupats dels perills de l’interior de l’illa que de quants pogués portar el mar.\nCala Morell ha de ser gaudida en el seu conjunt: la urbanització mediterrània, la meravella geològica dels seus penya-segats, la seva platgeta amb zona de bany, la seva necròpolis i, tal veu , un refrigeri en algun dels establiments de la zona.\nCatedral de Ciutadella - Lloc històric-religiós - 8 km\nCala Morell - Platja familiar - 0.6 km\nTorretrencada - Lloc prehistòric - 9.3 km\nCala Macarelleta - Platja verge - 15.7 km\nSon Piris - Granja-Formatgeria Tradicional - 12 km\nAlgaiarens - Platja verge - 4 km\nCala Pilar - Platja verge - 9 km\nSon Saura - Platja verge - 15.9 km\nCala Santandria - Platja familiar - 10.6 km\nSon Catlar - Lloc prehistòric - 12.6 km\nCastell de Sant Nicolau - Lloc històric - 9.3 km\n6 Rincones en Santandria - Llocs per banyar-se - 10.5 km\n9 Rincones en Son Xoriguer - Llocs per banyar-se - 16.6 km\nCiutadella - Ciutat - 8.2 km


Matern Infantil | Salesians Sant Jordi\nAquest servei té la finalitat de donar suport a noies que tenen dificultats d’assumir la funció maternal de forma adequada. Aquestes noies accedeixen al servei derivades dels Serveis Socials, però han d’assumir voluntàriament la participació en aquest.\nAl servei participen amb els seus infants de 0 a 3 anys que no estan en cap llar d’infants. En la pràctica, es tracta d’oferir-los la descoberta d’actituds adequades i recursos concrets que els permetin fer una tasca adequada en el creixement i maduració dels seus fills i viure la maternitat des d’una perspectiva positiva. A més, se’ls dona la possibilitat de fer elles mateixes processos de maduració personal, segons les necessitats de cadascuna.


Barça i Espanyol juguen el tercer derbi en la final de la Copa Catalunya - Esport3 - TV3 i Catalunya Ràdio\nBarça i Espanyol juguen el tercer derbi en la final de la Copa Catalunya\nAmb uns quants mesos de retard, la final de la Copa Catalunya es disputarà aquest vespre a Girona. El Barça i l'Espanyol jugaran a les deu a Montilivi i el partit el transmetrà en directe TV3. Rijkaard farà una alineació amb alguns jugadors del filial, ja que té els internacionals amb les seleccions. El "pibito" Saviola podria ser la gran atracció blaugrana. L'Espanyol té ganes de revenja després de la Supercopa d'Espanya. Tot i això, Ernesto Valverde reservarà els cracs blanc-i-blaus.\n05/09/2006 - 16.14\nEn la convocatòria de Rijkaard per al partit d'avui hi ha vuit jugadors del filial. Suposadament, tindran força protagonisme. Com Saviola, que podria tornar a tenir uns minuts. El tècnic holandès va mesurar molt les paraules, en la roda de premsa prèvia al partit, a l'hora de parlar de l'argentí.\nAvui, poc moviment a can Barça. Al camp de la Masia només s'entrenava un Víctor Valdés que aquest vespre s'asseurà a la banqueta. Mentrestant, a Sant Adrià, molta més activitat. Tota la plantilla s'entrenava a les ordres de Valverde, encara que en grups. Zabaleta, sol. Ni ell, ni De la Peña, Tamudo, Pandiani, Eduardo Costa, Jarque, Moha, i David Garcia seran a Girona aquesta nit. Tampoc l'últim fitxatge, Peixoto, ni Kameni, que encara no ha arribat de jugar amb la seva selecció. Tot i aquestes baixes, l'objectiu dels blanc-i-blaus és clar.\nTots dos equips tenen avui el mateix pla de viatge. A les set del vespre, sortiran cap a Girona. L'Espanyol, des de Montjuïc, i el Barça, des del Camp Nou.


Europa: Noves disposicions per l´ús de telèfons mòbils, tauletes i llibres electrònics als avions. - Esguard de Dona\nEuropa: Noves disposicions per l´ús de telèfons mòbils, tauletes i llibres electrònics als avions.\nBy Esguard de Dona - dilluns, de desembre 09, 2013\nLa UE amplia l'ús de dispositius electrònics en els avions\nLa Agència Europea de Seguretat Aèria (AESA) actualitza avui la seva guia sobre l'ús en els avions de dispositius electrònics portàtils, inclosos telèfons intel·ligents, tauletes i lectors de llibres electrònics. L'Agència confirma que aquesta mena de dispositius es podran deixar encesos en mode avió durant tota la durada del vol, fins i tot en les fases de rodada, enlairament i aterratge. El vicepresident de la Comissió Europea i comissari de transport, Siim Kallas, ha demanat a l'Agència que acceleri les tasques per revisar les normes sobre l'ús de dispositius electrònics en mode avió en els avions i permetre expressament aquest ús a la guia que publicarà a començaments d'any.\nLa nova guia\nLa nova guia sobre seguretat aèria que avui publiquem inclou una referència als dispositius electrònics portàtils i permet el seu ús en mode avió durant tota la durada del vol. Fins ara calia apagar-los del tot durant les fases de rodada, enlairament i aterratge.\nPropers passos: bluetooth, wi-fi i telèfons mòbils\nEl comissari europeu de transport, Siim Kallas, ha demanat a l'Agencia Europea de Seguretat Aèria (AESA) que acceleri la revisió de l'ús de dispositius electrònics en els avions i que l'autoritzi a la nova edició de la guia sobre seguretat aèria que es publicarà els propers mesos.\nEn general, les companyies aèries no permeten actualment l'ús de connexions telefòniques o de wi-fi en els avions. Avui dia, la connexió a la xarxa mòbil només és possible en avions especialment equipats i sempre en altitud de creuer (3 000 m). En aquests casos, els passatgers no es connecten directament a la xarxa terrestre, sinó a través de l'antena de l'avió. Ara per ara, hi ha molts pocs avions equipats amb aquest sistema, però és d'esperar que el seu nombre vagi creixent els propers anys. La Comissió Europea ha pres un seguit de decisions en matèria de telecomunicacions perquè en el futur els avions puguin oferir connexions en 3G i en 4G.\nQuè podrem fer dalt d'un avió?\nAra correspon a cada companyia aèria actualitzar les seves normes de funcionament. S'espera que moltes ho facin les properes setmanes. En qualsevol cas, els passatgers sempre hauran de respectar les normes de seguretat de la tripulació i fer servir els seus dispositius electrònics només quan els ho permetin.\nDe moment, quan podrem fer servir el telèfon intel·ligent, la tauleta, el lector de llibres electrònics o el reproductor de música?\nMode vol activat\nMode vol desactivat\nA terra (fase de rodada)\nSí, però caldrà sempre prestar atenció a les instruccions de seguretat de la tripulació i haver desat els objectes pesants en el portaequipatges.\nEnlairament Sí No\nVelocitat de creuer Sí\nSí, però només en els avions especialment equipats i quan ho permeti la tripulació.\nAterratge Sí No\nEn paraules del comissari, «tots voldríem estar connectats durant el vol, però aquí el que mana és la seguretat. He demanat que es revisi la normativa tenint en compte un principi ben clar: si no és segur, no ho autoritzarem; però si és segur, en permetrem l'ús sempre que es respectin les normes. Avui fem, doncs, un primer pas per ampliar l'ús d'aquesta mena de dispositius electrònics durant la fase de rodada, enlairament i aterratge. El pas següent serà estudiar com mantenir-se connectat a la xarxa mòbil durant tot el vol. Això demanarà temps i moltes proves tècniques. L'any que ve esperem poder publicar una nova guia sobre l'ús de dispositius de transmissió de veu i de dades en els avions comercials europeus».


Com utilitzar endolls de Xile a Zàmbia\nConnectors, preses de corrent, adaptadors i altra informació necessària per viatjar des de Xile a Zàmbia en aquesta pàgina. Si voleu un informe per a altres països, torneu a iniciar l’ assistent per trobar a adaptadors elèctrics per al vostre viatge aquí .\nTipus de taps: C, L. C, D, G.\nLa tensió no és exacta, però la diferència sol ser tolerable pels dispositius elèctrics. És molt segur connectar el vostre aparell elèctric de Xile a Zàmbia sense un adaptador de tensió. Si teniu algun problema amb un dispositiu especial, és a dir, un dispositiu mèdic, probablement voldreu demanar més ajuda professional.


Durant tot el dissabte hi haurà un punt informatiu de repartiment de contenidors al davant de l’Ajuntament\nLa població de Sils implanta el nou sistema de recollida porta a porta el pròxim dilluns dia 8 de febrer. Per aquest motiu, des de fa quatre setmanes, s’ha dut a terme el repartiment de contenidors en cadascun dels nuclis de població (les Comes, Vallcanera, King Park, Mallorquines i nucli de Sils) i la campanya es rematarà aquest dissabte,dia 6, amb el darrer punt de repartiment, que s’allargarà durant tot el dia davant de l’Ajuntament.\nDe fet, el consistori silenc, conjuntament amb el Consell Comarcal de la Selva –que és qui té delegat aquest servei i l’executa a través de l’empresa NORA, SA, - han dut a terme una campanya de comunicació a la població, que s’ha desenvolupat en diverses fases durant els darrers sis mesos. En aquest sentit, cal recordar que s’han organitzat diverses accions tant al nucli urbà com als diversos veïnats amb l’objectiu de donar a conèixer el funcionament i els avantatges que suposarà la incorporació d’aquest nou sistema de recollida de residus. Així mateix, s’han fet reunions amb tots els col·lectius del municipi. Aquestes accions han anat acompanyades de punts informatius de repartiment de cubells a l’exterior, i complementats amb altres mesures que s’han adaptat a la situació de la Covid-19.\nDurant el pròxim cap de setmana (dies 6 i 7 de febrer), el Consell Comarcal de la Selva –a través de l’empresa NORA, SA- retirarà tots els contenidors del carrer. Està previst que dissabte retiri els contenidors de les urbanitzacions i disseminats i el diumenge els del nucli urbà.\nFoto: Imatge d'un dels punts informatius que s'ha organitzat a la població de Sils durant la campanya de comunicació del nou servei de recollida de residus porta a porta a càrrec de l'empresa de Serveis Mediambientals NORA.


A l’interior dels ulls es troba una lent transparent denominada cristal·lí (Fig. 2.12). S’entén per cataracta qualsevol opacitat d’alguna de les seves parts.\nEn disminuir la transparència del cristal·lí, les imatges del món exterior arriben alterades a l’interior de l’ull i provoquen una major o menor pèrdua de visió, enlluernament o alteració de la visió dels colors. Les cataractes poden afectar un o tots dos ulls i poden arribar a produir una ceguesa gairebé total. Hi ha moltes maneres de classificar-les, però potser la més pràctica, en aquest cas, és la que es refereix a les diferents estructures del cristal·lí a les quals afecta (subcapsular, cortical, nuclear).\nLes cataractes que es poden observar amb més freqüència en els pacients amb síndrome de Down varien en funció de l’edat. En el nounat solen ser cataractes de la totalitat del cristal·lí. En la infància, les cataractes acostumen a ser de la zona central (sutures del cristal·lí) i de la perifèria (arquejades perifèriques). En l’adolescent, les cataractes solen ser de l’escorça del cristal·lí, en forma de múltiples opacitats puntiformes. En l’adult, es pot observar l’evolució de qualsevol de les anteriors.\n[Fig. 2.12. Funció òptica de l’ull normal. Els raigs de llum queden enfocats a la retina.]\nCal sospitar la presència d’una cataracta sempre que s’observi un emblanquiment a la pupil·la, que en condicions normals és completament negra independentment del color dels ulls. És el que es denomina leucocòria. En altres ocasions, el que es pot observar no és la cataracta en ella mateixa, sinó les seves conseqüències, com ara una visió deficient o la desviació d’un dels dos ulls. Qualsevol d’aquests signes o símptomes és suficient per consultar l’oftalmòleg com abans millor.\nL’únic tractament de la cataracta és la cirurgia. Avui dia, les intervencions de cataracta han avançat molt, la qual cosa permet assolir molt bons resultats en la gran majoria dels casos. Es tracta d’una cirurgia ambulatòria (sense ingrés hospitalari) que es fa sota anestèsia local i sedació, tot i que en algun cas concret pot requerir anestèsia general. Durant la intervenció s’implanta una lent intraocular definitiva, que en moltes ocasions permet una bona visió de lluny espontània, però que sempre implica la necessitat d’ulleres per a la visió de prop. L’objectiu final, tanmateix, és la millora de l’agudesa visual, independentment de la necessitat o no de portar ulleres.


Yamaha indemnitza els treballadors per endur-se la producció a França\nLa fàbrica de Palau-solità i Plegamans passarà a mans del grup logístic Sesé, que es compromet a salvar els 370 llocs de treball\nLAURA MONTANER Barcelona Actualitzada el 10/02/2012 17:20\nYamaha indemnitzarà els seus treballadors i traspassarà les instal·lacions i els actius de l'empresa de Palau-solità i Plegamans al Grup Sesé. Amb aquest acord, el fabricant japonès obté llum verda per endur-se la seva producció a França, tal com va anunciar fa més d'un any.\nEl sindicat ha aconseguit que Yamaha indemnitzi els treballadors abans de fer efectiu el traspàs. Per a les persones que passin al nou projecte de Sesé, l'acord estableix una indemnització de 55 dies nets per any, amb un màxim de 42 mensualitats i una quantitat màxima neta de 80.000 euros, més una suma lineal de 4.000 euros.\nPer a la gent que causi baixa voluntària, es garanteix una indemnització de 80 dies nets per any treballat, amb un màxim de 42 mensualitats i una quantitat màxima neta de 90.000 euros, més la suma lineal de 8.000 euros.\nA excepció de les persones que causin baixa voluntària, el grup Sesé s'ha compromès a assumir la totalitat de la plantilla actual de Yamaha, 370 treballadors, i garanteix que no presentarà cap expedient en el decurs dels dos propers anys.\nEl comitè d'empresa i les direccions de Yamaha i el Grup Sesé es van reunir ahir a la nit i, amb la mediació del departament d'Empresa i Ocupació de la Generalitat, van arribar a l'acord que avui han comunitat a la plantilla de l'empresa i que aquesta ha ratificat per unanimitat.\nCCOO ha fet una valoració molt positiva d'aquest acord, ja que garanteix el manteniment de l'ocupació i la reindustrialització d'una planta que l'empresa pretenia tancar sense cap causa objectiva que ho justifiqués.


Juan Ayuso guanya la IV Volta Ciclista a Vilafranca | DiaDia\nHome Maestrat Ares del Maestrat Juan Ayuso guanya la IV Volta Ciclista a Vilafranca\nJuan Ayuso guanya la IV Volta Ciclista a Vilafranca\nEl passat cap de setmana del 16 i 17 de juny, Vilafranca ha acollit la 4a edició de la seua Volta Ciclista, VIé Memorial Jofre Grau Biosca.\nDissabte de vesprada, els corredors cadets van correr la primera etapa entre Vilafranca i Castellfort, amb un recorregut de 55 kms.\nLa victòria d’etapa era per a Juan Ayuso que s’imposava a l’sprint a Marc Terrassa. El corredor amb arrels vilafranquines Andreu Murla Prades acabava l’etapa a la vuitena posició.\nDiumenge pel matí es disputava la segona etapa entre Castellfort i Vilafranca, a l’igual que a la jornada anterior Juan Ayuso guanyava l’etapa a l’sprint a Marc Terrassa i Arnau Gilabert. Andreu Murla Prades va quedar vuité a 11 segons.\nAixí, Juan Ayuso de l’equip Ginestar-ULB Sports s’adjudicava aquesta IV Volta Ciclista a Vilafranca. segon era Marc Terra del Club Ciclista Petra amb el mateix temps i tercer Guillem Fuentes del GD Llopis.\nJuan Ayuso també guanyava el mallot de la montanya i la general regional. La general de metes volants va ser per a Francesc Bennassar, la de cadets de primer any per a Marc Terrassa, la provincial per a Marc Cabedo i la d’equips per al Ginestar ULB Spots.\nAndreu Murla Prades va acabar la volta al lloc 10 de la general i va ser el segon provincial.\nUn total de 70 ciclistes van aconseguir acabar la Volta, que enguany ha passat per localitats com Portell, Castellfort, Ares i Benassal amb bona climatologia.\nIV Volta Ciclista a Vilafranca


4potes: de setembre 2011\nPublicat per bitxo a 21:02 2 comentaris:\nAquest diumenge 11 de setembre ens coincidia la caminada de les Guilles de Tagamanet i la Makissada de Sils. Tot i que les caminades de les guilles ens agraden molt perquè sempre varien el recorregut i el fan molt xulo i els avituallaments estan molt bé, vam optar per la makissada perquè no l'havíem fet mai.\nfoto dels MAKIS en la que hi surt en Lluís i el meu pare\nfoto dels MAKIS en la que hi surt el Bitxo, jo i en Genís\nTenint present, tal i com van dir els organitzadors abans de donar el tret de sortida, que a Sils no hi ha muntanyes (cosa que vam trobar a faltar una mica), el recorregut va estar bé: s'ho van currar perquè només passéssim per pistes i corriols, vam fer 0% d'asfalt, una cosa sorprenent i molt d'agrair. Hi havia avituallaments amb només aigua per suportar la calorada que va fer, i a l'arribada hi havia entrepà, refresc i fruita.\nPodíem escollir entre fer una ruta de 10 km i una de 26 km. El meu pare, en Lluís, en Genís, el Bitxo i jo vam optar per la llarga. I... de seguida vam flipar amb la velocitat de la marxa! En principi es podia fer caminant o corrent però de seguida vam adonar-nos que corredors i caminadors anaven fiuuu! tope ràpid! Vist això, al 1r avituallament en Genís va decidir continuar per la ruta de 10 km. La resta vam acabar els 26 km amb només 5 hores, és a dir, vam anar a 5 km i pico per hora i, tot i anar a aquesta velocitat, vam arribar últims, flipaaant! Vam caminar rapídissim, parant-nos lo mínim als avituallaments de l'aigua, jo em vaig menjar una barreta caminant per no perdre temps (el meu pare i en Lluís ni això), no vaig parar ni un moment a fer pipí, només parava "per força" quant havia de netejar el Bitxo d'arbusts que tenia enganxats al pèl perquè pogués caminar bé i després a córrer per atrapar al meu pare i en Lluís, sort que no hi havia gaire desnivell, bufff! què menja la gent de Sils per portar aquest ritme???\nEl Bitxo, entre que feia dies que no feia rutes llargues, la calor, la velocitat que vam portar i l'absència de parades, va anar tota l'estona esbufegant i va acabar esgotat. A l'arribada, després d'una remullada en una font, d'un extra de 2 botifarres, i d'uns 30 minuts descansant a la gespa, va tornar en sí.\nEn Lluís va anar amb la senyera tota l'estona per celebrar la diada. D'això se'n diu ser bon català, jejeje\nPublicat per bitxo a 13:47 Cap comentari:\nUbicació: 17410 Sils, Espanya


Dinamarca presentacion by JUANITACUELLAR 2985 views\nDinamarca by Roberto Velazquez B 14327 views\nDinamarca by Maria Eduarda San... 5837 views\nDinamarca by GMorato 14632 views\nDinamarca by Carlos Torres 2330 views\nDinamarca by Margarida Lachica 7355 views\n2. LA SITUACIÓ DE DINAMARCA VIST DES DEL MAPA\n3. CARACTERÍSTIQUES Continents: Europa Capital: Copenhague Habitants: 5.529.279 Idioma: Danés\n5. FAUNA DE DINAMARCA A part de cérvols i cérvols no s'han conservat animals en els boscos de Dinamarca. No obstant això hi ha una fauna important i variada d'aus. La contaminació ambiental és la principal amenaça per a la fauna danesa a les zones aquàtiquesprop de les costes i en els llacs i rius de l'interior.\n6. FESTES POPULARS <ul>La noche de San Juan: El 23 de juny vam celebrar la Nit de Sant Joan. Celebrem el naixement de Sant Joan Baptista i també el dia més llarg de l'any </ul> Festelavn : A principis de primavera celebrem "Fastelavn", que és una versió danesa de la festa de carnestoltes. Navidad: En realitat és una tradició que hem adoptat dels suecs, i consisteix en fer una petita processó portant espelmes enceses.\n7. CLIMA Dinamarca té un clima temperat pel fet que el país està pràcticament envoltat per Aigua. Hi ha poca variació entre les temperatures del dia i la nit.\n8. GRÀFICA DE LES TEMPERATURES


▷ ⭐Definició de coratgia⭐ - Significat, Exemples i Sinònims\nelcorrector.cat » Definició de coratgia\nDefinició de coratgia\nara pots descobrir La definició i diversos exemples de com utilitzar la paraula coratgia, en aquesta selecció de correccions ortogràfiques pots trobar com es pot utilitzar en un context real aquesta paraula i utilitzar un dels sinònims que et proposem de la llista completa que veuràs aquí a més pots veure la seva Definició perquè et sigui molt més fàcil entendre què significa coratgia.\nQualitat de coratjós.\n¿Cóm es diu coratgia en castellà? / ¿Cómo se escribre y se dice coratgia en catalán?\nSi vols aprendre com es diu en castellà coratgia has de saber que la seva traducció és coratgia pots trobar en la nostra pàgina web més exemples en català perquè et sigui més simple contextualitzar-la en castellà.\nExemples de com utilitzar coratgia\nLes dosis d’autoestima, d’orgull i de sa patriotisme que això s’encomana no li poden venir malament al país en aquests moments d’incertesa.\nLa infecció no es contagia d’una persona a una altra.\nLa Oruila, que […] amb els seus ritmes contagia al públic d’esperit […] llatinoamericanista i caribeny, ha realitzat gires per Benín, França, Gàmbia i Senegal.\nEl sentit de […] responsabilitat mediambiental dels alumnes es contagia ràpidament a altres joves de la seva mateixa edat.\nEs contagia per intercanvi de […] saliva d’un nen a un altre i per això també se la coneix com a ‘malaltia del petó’.\nLes conseqüències d’un atac biològic reeixit, especialment si la […] infecció es contagia fàcilment, poden […] ser molt més importants que les de […] un atac químic o fins i tot nuclear.\nA causa de que hi ha la portació asimptomàtica d’aquest bacteri (bacteri que habita el les vies respiratòries sense […] causar malaltia), no és possible saber […] si una persona contagia Pneumococ, de […] aquí la importància en la prevenció a través de la vacunació.\nNingú es contagia per menjar o conversar […] amb algú que estigui infectat «.\nMentrestant, els detalls pintorescs del […] principi de la pel·lícula es enrareixen i una profunda morositat existencial inunda […] la pantalla i contagia a l’espectador.\nLa rubèola es contagia d’una persona a una altra a través de petites gotes de secrecions contaminades […] procedents del nas i la gola.\nEncomana el seu enfocament professional a molts dels nois «.\nUna vegada que s’inicia el tractament el pacient ja no s’encomana, sempre que compleixi amb el tractament fins al final i tal com ho ha receptat el metge.\nLa infecció poques vegades es contagia d’una persona a una altra.\nQuan el […] líder es compromet i abandera aquesta filosofia, contagia i impulsa a tota la seva organització.\nEL SARS-CoV es contagia d’una persona […] a una altra principalment a través del contacte íntim amb un infectat.\nTot i […] que la sinusitis no és contagiosa, sol anar precedida d’un refredat, que es contagia molt fàcilment entre familiars i amics.\nQuan es contagia als éssers humans, pot mutar […] de nou.\nL’hepatitis C, que es contagia per contacte amb la sang d’una persona infectada, […] afecta el fetge.\nAvui en dia, un […] pacient acudeix a l’hospital per ser tractat d’una malaltia i resulta que s’encomana amb un germen hospitalari, en ocasions de manera molt, molt greu.\nÉs possible […] saber si una persona contagia Pneumococ?\nO Europa […] calla i es contagia per la mateixa […] malaltia.\nGeneralment es contagia per sang infectada, […] amb més freqüència per l’ús d’una agulla contaminada.\nSi un integrant de la família es contagia, designi una persona que l’atengui.\nI cada 15 segons […] una persona jove s’encomana.\nNo és de fàcil transmissió entre éssers humans, […] sinó que només es contagia d’aus infectades […] a humans.\nQuan una persona es contagia de VIH la càrrega viral […] augmenta a un nivell elevat abans que el sistema immunològic el […] redueixi a un nivell estable, que s’anomena punt fix.\nEs contagia de persona a persona […] per contacte amb les gotetes que s’expulsen de la boca o el nas en tossir o esternudar, […] i que poden quedar-se a les mans.


Puigdemont: «L'inici del judici serà un moment de màxima tensió» - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nPuigdemont: «L'inici del judici serà un moment de màxima tensió»\nagències 25.10.2018 | 23:53\nL'expresident Carles Puigdemont va assegurar durant el seu discurs a Ginebra que l'inici del judici contra els líders independentistes serà «un moment d'extrema tensió».\nEn el marc d'unes conferències sobre seguretat a la Unió Europea (UE) en el Fòrum Crans Montana, Puigdemont va indicar que amb el judici es veurà si «al final» hi ha «sentència condemnatòria» contra els líders empresonats i va reclamar a l'auditori que hi pari atenció. Puigdemont va recordar que els independentistes catalans estan «disposats a parlar» amb l'Estat espanyol però «més enllà d'anuncis, no hi ha res sobre la taula». Coincidint amb el dia en què el Tribunal Suprem va tancar la instrucció del procés i ha obert judici oral a 18 dels processats, Puigdemont va insistir que «el més intel·ligent en els conflictes és saber-los prevenir». I va apuntar l'autodeterminació com un dels elements que contribueix a la prevenció.\nPer la seva banda, el president de la Generalitat de Catalunya, Quim Torra, va qualificar d'«infàmia» la decisió del Tribunal Suprem d'enviar a judici els líders sobiranistes processats i va advertir que no es jutjarà només aquests polítics, sinó més de 2,3 milions de catalans.\nEl portaveu adjunt de Junts per Catalunya al Parlament, Eduard Pujol, va criticar el Tribunal Suprem per enviar a judici els líders sobiranistes processats, perquè «no hi ha delicte, no pot haver-hi condemnes».\nEl president d'ERC al Parlament, Sergi Sabrià, va considerar ahir una «vergonya de l'Estat» que s'enviï a judici els encausats pel procés independentista de l'1-O, en tancar la instrucció.\n«Un pas més que confirma que en cap cas hi ha separació de poders a l'Estat, perquè ja ens van avisar que això seria el dia 2 (de novembre) i per tant les dates quadren perfectament», va explicar als periodistes en referència a les declaracions de la vicepresidenta del Govern espanyol, Carmen Calvo. Precissament ahir, Calvo va explicar que els escrits de qualificació estaran a punt el proper 2 de novembre.\nEl Suprem obre judici contra 18 líders independentistes i tanca la investigació. Arreu


Carta de benvinguda - Universitat Autònoma de Barcelona - UAB Barcelona\nM’adreço a vosaltres per presentar la meva candidatura a rector a les eleccions del proper dia 19 de maig. M’ha mogut a prendre aquesta decisió la voluntat i la il·lusió de servir, amb una gestió compromesa, rigorosa i transparent, aquesta institució a la qual he dedicat bona part de la meva vida. És un moment on calen accions de renovació i expansió per tal que els estudiants, el professorat i el personal d’administració i serveis se sentin part d’un col·lectiu amb objectius engrescadors.\nUna universitat de les dimensions de la UAB comporta la convivència d’interessos, necessitats i objectius molt variats, tant en el camp de la formació que oferim com en la recerca. Cal tenir present aquesta diversitat i, per això, el consens i la coresponsabilitat de tots els sectors és fonamental per conservar i fer créixer el prestigi aconseguit fins avui. La qualitat de la nostra recerca i docència, ben reconeguda per diferents rànquings internacionals, necessita una gestió decidida i eficient dels recursos si volem garantir les infraestructures i el personal adequats. Això requereix fermesa davant els poders públics i, alhora, capacitat per negociar a favor dels nostres interessos.\nUs demano el vot per la meva candidatura. Vull posar al servei de la universitat la meva experiència en la gestió universitària, com a vicerector i degà, i el compromís i la diversitat d’experteses dels membres del meu equip per complir els objectius que proposem en el nostre programa. El futur de la nostra universitat necessita la col·laboració de tothom i, per això us demano la vostra participació a les eleccions del dia 19 de maig.\nVisitarem tots els centres per explicar-vos de primera mà el nostre projecte i escoltar les vostres propostes i inquietuds.\nLa nostra universitat farà 50 anys el 2018 i aquest aniversari és una oportunitat per impulsar el creixement de la nostra institució, per demostrar la seva solidesa i, alhora, és el moment de construir el seu futur amb diàleg amb la societat a la qual ha de servir.\nEl futur de la nostra universitat necessita la col·laboració de tothom i, per això, us demano la vostra participació a les eleccions del dia 19 de maig.\nL’Autònoma que es mou


Pastisseria a Santa Margarida de Montbui amb Pastisseria Altarriba\nPastisseria a Santa Margarida de Montbui\nPastisseria Altarriba és una exitosa pastisseria amb una llarga trajectòria en la preparació de pastissos i pastes de tot tipus.\nSom un equip de pastissers artesanals compromesos amb la qualitat dels nostres productes. Elaborem les nostres pastes amb receptes i mètodes tradicionals, aconseguint un sabor insuperable.\nA Pastisseria Altarriba tenim gran experiència preparant productes de pastisseria i confiteria per a tot tipus de clients. A més, som especialistes en productes de pastisseria personalitzada i artesanal.\nSi desitja tastar els nostres productes no dubti en contactar amb nosaltres. Ens trobarà a Santa Margarida de Montbui.


PUIGCERDÀ RESTAURARÀ L’EXTERIOR DE L’ESGLÉSIA ST DOMÈNEC – Pirineus TV\nDesprés de fer la reforma integral de l'interior de l'església parroquial de Sant Domènec, l'ajuntament de Puigcerdà preveu iniciar enguany els treballs de millora a l'exterior. Aquesta nova fase es centrarà en la façana sud del temple, que es troba força deteriorada degut al pas del temps.\nA més, fa ben poc s'ha fet una nova obertura amb vidre de la façana nord, que comunica visualment l'església amb l'antic claustre del convent dels dominics, on hi ha la biblioteca.\nRecordem que fins ara l'actuació a l'interior del temple ha consistit en remodelar les capelles laterals, instal·lar un nou sistema de calefacció, posar un nou terra de fusta, millorar la il·luminació i recuperar les pintures gòtiques, les més recents a la zona del cor. Tot plegat ha suposat una inversió d'uns 600.000 euros, que principalment ha aportat el bisbat d'Urgell a través de la parròquia de Santa Maria de Puigcerdà, la Diputació, l'Ajuntament i la Generalitat.


Guia d'Atractividad Comercial de Xirivella\nÒbriga el seu comerç a xirivella y descubra todas las ventajas que le puede ofrecer\nXirivella Todo lo necesario para la\nAjuntament de Xirivella en aplicació de la normativa vigent en matèria de Protecció de Dades de Caràcter Personal, informa que les dades personals que s'arrepleguen a través dels formularis d'este lloc web, s'inclouen en els fitxers automatitzats específics d'usuaris de Ajuntament de Xirivella\nLa recollida i tractament automatitzat de les dades de caràcter personal té com a finalitat oferir-li servicis d'informació, assessorament, formació i altres activitats pròpies del servici públic oferit per Ajuntament de Xirivella, relacionat amb el sector comercial i especialment amb el comerç detallista, l'emprenedoria comercial i l'associacionisme comercial\nAjuntament de Xirivella adopta les mesures necessàries per a garantir la seguretat, integritat i confidencialitat de les dades d'acord amb el que disposa el Reglament (UE) 2016/679 del Parlament Europeu i del Consell, de 27 d'abril de 2016, relatiu a la protecció de les persones físiques pel que fa al tractament de dades personals i a la lliure circulació dels mateixos.\nEl usuari podrà en qualsevol moment exercitar els drets d'accés, oposició, rectificació i cancel·lació reconeguts en l'esmentat Reglament (UE). L'exercici d'estos drets pot realitzar-ho el propi usuari a través d'adreça electrònica a: afic@xirivella.es o en la adreça: MONTEALEGRE, 6 - CENTRE CÍVIC ERNEST LLUCH CP: 46950, Xirivella (VALENCIA).\nEl usuari manifesta que totes les dades facilitats per ell són certs i correctes, i es compromet a mantindre actualitzats, comunicant els canvis a Ajuntament de Xirivella\nAjuntament de Xirivella tractarà els seus personals demanats a través d'este lloc web, amb la finalitat de prestar-li i oferir-li servicis públics d'utilitat, relacionats amb informació i assessorament sobre el sector comercial i especialment sobre el comerç detallista, l'emprenedoria comercial i l'associacionisme comercial.\nLa oferta per part de Ajuntament de Xirivella d'un servici d'interés públic, que perseguix, entre altres objectius, la generació d'activitat comercial i la creació d'ocupació.\nLes dades no es comunicaran a cap tercer alié a Ajuntament de Xirivella excepte obligació legal.\nEn aplicació de la LSSI. Ajuntament de Xirivella no enviarà comunicacions per correu electrònic o un altre mitjà de comunicació electrònica equivalent que prèviament no hagueren sigut sol·licitades o expressament autoritzades pels destinataris de les mateixes.\nEn el cas d'usuaris amb què existisca una relació prèvia, Ajuntament de Xirivella, sí que està autoritzat a l'enviament de comunicacions que siguen semblants a què inicialment van ser objecte de relació amb l'usuari. En tot cas, l'usuari, després d'acreditar la seua identitat, podrà sol·licitar que no se li faça arribar més informació a través dels canals anteriorment indicats.\n© Generalitat Valenciana. Conselleria d'Economia, Indústria, Turisme i Ocupació\nc/ Colon ,32 - 46004 Valencia · comercio@gva.es


Les dades que se’ns ofereixen de persones emigrants i refugiades són cada vegada més preocupants. L’ONU informa que al món hi ha uns 224 milions d’emigrants; que el país amb més sortida de població és l’Índia, amb 16 milions que se n’han anat, mentre que la nació que acull més immigrants és els Estats Units, amb uns 47 milions. Distingir entre immigrants i refugiats no sempre és fàcil. En els últims anys n’han sortit de Síria, fugint de la guerra, cinc milions, acollits en la seva major part a Turquia, el Líban, Jordània i alguns països europeus, com Alemanya.\nAixò són xifres, però no podem oblidar que al darrere hi ha persones. El papa Francesc ho repeteix amb paraules i gestos des de l’inici del seu pontificat, quan va escollir l’illa de Lampedusa per al seu primer desplaçament. Va voler denunciar amb això les quantioses morts en l’intent de molts africans d’arribar a les costes europees, situació que ha convertit la Mediterrània en un gran cementiri.\nTambé el sentit de solidaritat cap als emigrants i refugiats ha motivat altres viatges del Papa, com els realitzats a Grècia (Lesbos), Jordània, Turquia, Birmània, Bangladesh… En tot ells ha posat en relleu la necessitat d’una acollida solidària i fraternal a persones que arriben de lluny a la recerca de millors condicions de vida o per salvar-se de la violència que assola els seus països.\nEn un missatge escrit en ocasió de la Jornada Mundial de l’Emigrant i el Refugiat, que se celebra aquest diumenge 14 de gener, el Papa apel·la a la sol·licitud de l’Església envers els emigrants, desplaçats, refugiats i víctimes del tràfic de persones. Diu: «Cada foraster que truca a la nostra porta és una ocasió d’encontre amb Jesucrist, que s’identifica amb l’estranger acollit o rebutjat en qualsevol època de la història. A cada ésser humà que es veu obligat a deixar la seva pàtria a la recerca d’un futur millor, el Senyor el confia a l’amor maternal de l’Església. Aquesta sol·licitud ha de concretar-se en cada etapa de l’experiència migratòria: des de la sortida i al llarg del viatge, des de l’arribada fins a la tornada. És una gran responsabilitat que l’Església vol compartir amb tots els creients i amb tots els homes i dones de bona voluntat.»\nI afirma que «la nostra resposta comuna es podria articular al voltant de quatre verbs: acollir, protegir, promoure i integrar». Són termes fàcils de comprendre, però la nostra responsabilitat no és només entendre-ho, sinó sentir-nos implicats en cada persona que truca a casa nostra.


Analitza CM - IM Projects\nDetecta quins clients t'està captant la competència\nANALITZA utilitza l'anàlisi predictiu i la intel·ligència artificial per ajudar a conèixer millor als seus clients, predir el seu comportament de compra i fer més efectiva la presa decisions.\nRedueixi les fuites: ANALITZA identifica els clients que han començat a comprar productes de la competència i els que haurien d'haver tornat recentment.\nFidelitzi als seus clients: ANALITZA mostra l'estat real de cada client i si està sent fidel als seus productes. Conegui dia a dia el seu estat, evolució i fidelitat amb l'empresa.\nAugmenti els ingressos: Reaccioni abans que els clients deixin de comprar-li certs productes. Doni més informació i eines al seu equip de vendes.\nAnalitza els teus clients\nDetecti quan un client deixa de comprar un producte.\nDetecti quan baixa la facturació d'un producte o família.\nDetecti quan un client hauria d'haver tornat a comprar i no ho ha fet.\nDetecti quan un client t'està a punt d'abandonar amb models predictius.\nAnalitza la cartera\nAgilitzi i optimitzi els processos per conèixer l'estat real de tots els clients.\nIdentifiqui possibles amenaces i oportunitats de creixement amb les prediccions generades per ANALITZA.\nSegmenti l'estat de la cartera a partir dels criteris estàndard (agent comercial, zona geogràfica, ...) i els criteris que utilitzi l'empresa.\nUtilitzi les dades que ofereix ANALITZA per planificar campanyes comercials, de comunicació i de màrqueting més efectives.\nAmb la informació generada per la solució facilita l'anàlisi al departament de Màrqueting i Vendes per a planificar les promocions futures basant-se en necessitats de venda d'articles amb baixa rotació o reforçant productes en dates assenyalades que certs clients que probablement estan comprant a la competència.\nIntegración con Microsoft Dynamics NAV\nANALITZA extrae los datos de Microsoft Dynamics NAV cada noche y realiza un análisis diario.\nANALITZA se puede integrar a través de ANALITZA API o utilizar la plataforma ANALITZA WEBAPP desarrollada especificamente para su visualización.


Les perles: El record de l'últim programa de 'L'orquestra' a Catalunya Ràdio i l'agror entre Rahola i Domènech pel suport a l'1-O\nLes perles: El record de l’últim programa de ‘L’orquestra’ a Catalunya Ràdio i l’agror entre Rahola i Domènech pel suport a l’1-O\nCatalunya Ràdio recorda l’últim programa de ‘L’orquestra’. Avui Catalunya Ràdio ha recordat el programa ‘L’orquestra’, dirigit per Jordi Vendrell, del 10 de juliol del 1992. En aquell programa hi van participar Josep Maria Terricabras, Modest Prats i Josep Murgades. Només quedaven dues setmanes per a l’inici dels Jocs Olímpics de Barcelona i els tertulians van denunciar les detencions d’independentistes de l’operació Garzón.\nAvui Catalunya Ràdio ha emès una tertúlia amb dos d’aquells protagonistes, Terricabras i Murgades. Precisament, Terricabras assegurava en una entrevista a VilaWeb que Catalunya Ràdio havia d’haver demanat perdó en el seu moment per aquest assumpte. Ahir el ‘Catalunya Migdia’ va fer, en certa manera, un homenatge a ‘L’orquestra’.\nXoc entre Rahola i Domènech pel posicionament dels comuns davant del referèndum. La decisió dels comuns de no cridar a participar en el referèndum de l’1 d’octubre ha encès els ànims del sobiranisme, que lamenten que la confluència liderada per Xavier Domènech i Ada Colau no hi tanqui files quan mesos enrere havien cridat a la desobediència per a poder exercir el dret de decidir. Una mostra d’aquesta tensió s’ha escoltat avui al matí a RAC-1, en l’entrevista a Domènech, i concretament en el moment de la intervenció de la periodista Pilar Rahola, que acusat els comuns de ‘reinventar la puta i la Ramoneta’ i de ‘fer de trilers’. Ho podeu veure ací.\nLa predisposició dels comuns a votar en el referèndum de l’1-0. La batllessa de Barcelona, Ada Colau, ha expressat la seva predisposició a votar el primer d’octubre, tot i que ha manifestat que tenia dubtes que aquesta convocatòria fos un referèndum efectiu. Durant la presentació de l’Observatori Metropolità de l’Habitatge, Colau ha declarat que Barcelona posaria totes les facilitats per participar en l’esdeveniment de l’1-O, tant si només arribava a ser una mbilització a favor del dret a decidir com si s’aconseguia de fer un referèndum real. Ho podeu veure ací.\nFachin anuncia que votarà no a la independència l’1-O i reitera la crida a participar-hi. El dirigent de Podem Catalunya, Albano-Dante Fachin, ha tornat a fer una crida a participar ‘multitudinàriament’ al referèndum de l’1 d’octubre, i ha anunciat que ell votaria ‘no’ a la independència. Ho ha dit avui en una entrevista a TV3, en què ha explicat que optaria per aquesta opció de vot perquè pensava que una altra construcció de l’estat espanyol era possible. ‘He defensat l’1-O com una mobilització necessària per a reivindicar el dret de vot davant de l’immobilisme del govern espanyol’, ha dit. Ho podeu veure ací.\nFrancina Armengol i Antoni Noguera es reuneixen per primer cop. La presidenta del govern, Francina Armengol, i el batlle de Palma, Antoni Noguera, s’han reunit avui en la primera trobada oficial d’ençà que Noguera va prendre possessió de la batllia. Han acordat que el govern i l’ajuntament desenvoluparan les inversions previstes en la Llei de Capitalitat i que treballaran conjuntament per a preparar el pressupost. Ho podeu veure ací.\nDimiteix el regidor de CiU de L’Escala que va organitzar maniobres militars. Martí Guillem, el regidor de CiU que divendres va organitzar maniobres militars de l’exèrcit i de la Guàrdia Civil espanyols a l’Escala, ha presentat avui la dimissió. Ho ha explicat a Facebook i a Twitter el dirigent del PDECat a la localitat, Robert Bosch. Segons Bosch, ha acceptat la renúncia ‘a contracor’ i ‘pel bé comú del país, del projecte i del partit’. Ho podeu veure ací.\nBCN World finalment es dirà Hard Rock Entertainment World. El Centre Recreatiu i Turístic (CRT) de Vila-seca i Salou (Tarragona) —conegut originalment com a BCN World— es dirà Hard Rock Entertainment World, segons ha anunciat avui Hard Rock International, l’únic inversor que finalment ha presentat la seva proposta per a desenvolupar el complex turístic. Ho podeu veure ací.\nAvui, a Vilaweb, us recomanem l’entrevista a la portaveu nacional de la CUP Núria Gibert. Gibert s’hi mostra decebuda amb l’actitud dels comuns en relació amb el referèndum de l’1-0 i no descarta la possibilitat que la CUP entri al govern. Ho podeu veure ací.\nTambé us recomanem aquesta anàlisi en profunditat sobre la derrota d’Estat Islàmic a Mossul i com això pot dificultar el control dels seus membres, ara més dispersos. La caiguda de Mossul és la fi de l’anomenat Estat Islàmic o el fa més perillós?


BLOG de LA PÀGINA MUSICAL: El conte de l'harmonia (continuació)\nEl conte de l'harmonia (continuació)\nTots els petits, a casa seva, són un rei –ja els ho diu la seva mare!-, ells són la Tònica del sistema familiar. Però, a part de la família, aquest Do tan aviciat viu en un país tranquil, generalment reposat, que en diuen Diatonisme i no es caracteritza més que per les tecles blanques del piano. Totes les relacions entre tecles blanques són habituals i d’una gran cordialitat perquè tots els seus intervals, tots els contactes socials entre els sons, són quotidians, no tene gaire tensió: tots ells –excepte els propis de la família (Tònica, Dominant i Subdominant, o intervals de 8a, 5a i 4a), que ja distingim amb el qualificatiu de justos (la Justícia és Trinitària)- són exclusivament Majors i menors, no n’hi ha cap d’augmentat ni disminuït; bé, sí, n’hi ha un, només un, que serà el dolent del nostre conte: el “Diabolus in musica”, l’interval de 4a augmentada (Fa-Si) o 5a disminuïda i que es troba entre el IV i el VII graus.\nBé, com que per parlar de la felicitat del Do, en un món que no passés quasi mai res, ja no hauríem començat aquesta història (les històries al bany maria són sempre fades i ensopides) hem hagut de trobar l’element instigador que li donarà motricitat i argument. Com en tots els contes, també en aquest intervé l’amor. “Romeu i Julieta” és també la història de Si i de Do. ¿Per què us penseu que al VII grau se l’anomena Sensible?... És l’element femení. La presència de Si a l’escala dóna sentit i dinamisme a Do i, en conseqüència, al conjunt de la tonalitat. La tonalitat és aquesta societat posada tota ella en acció, a la recerca d’una cadència, i la cadència, el bes de la Sensible amb la Tònica, l’acompliment de les atraccions naturals. La Sensible crearà, això no obstant, dissonància, en tant que interval augmentat, amb la sogra, la Subdominant, assenyalant ambdues notes, dintre de l’escala, el pas dels dos únics semitons. Així i tot, el context diatònic és un context suau, càlid, sense gaire problemes i representatiu d’un clima alegre i assolellat.\nAixí doncs, mentre durà l’estiu, la joia, en aquell país, fou completa: els cants alegres de les cigales es feren sentir per tot aquell regne del mode Major. Però quan vingué el fred, els cants es feren tristos i l’hivern aportà al nostre Do l’ombra de tres bemolls a l’armadura. Aquests bemolls canviaren la relació amb determinats membres d’aquella societat, encara que no afectà, lògicament, cap integrant de la família, ni tampoc el senyor Re, representant, en la seva equanimitat i simetria, de la justícia i l’ordre social. Fou així com el “Fum, fum, fum”, expressà la gelor d’un 25 de desembre o com “El cant dels ocells” esdevingué el símbol d’una nostàlgia latent catalana, potser substituïdora de la feliç “pastoreta”. Aquells bemolls apagaren la llum de l’exultant primavera i el nostre mode esdevingué menor: menors foren llavors les relacions amb el Mi, amb el La i... ¡ah, no, amb el Si, no! ElSi, malgrat la voluntat de l’hivern, el desig de l’armadura, i en contra de tots els codis, la Sensible restà fidel a Do, sempre present en una afectuosa constant de semitò.\npublicat per RGA el 28.10.07


Ciutat TOTS __BARCELONA__ ARGENTONA BARCELONA CABRERA DE MAR CABRILS CORBERA DE LLOBREGAT HOSPITALET DE LLOBREGAT PALAFOLLS PALLEJA SANTA SUSANNA TORRELLES DE LLOBREGAT __GERONA__ LLANÇÀ\nTOTS __BARCELONA__ ARGENTONA BARCELONA CABRERA DE MAR CABRILS CORBERA DE LLOBREGAT HOSPITALET DE LLOBREGAT PALAFOLLS PALLEJA SANTA SUSANNA TORRELLES DE LLOBREGAT __GERONA__ LLANÇÀ\nPis - Barcelona (Les Roquetes) , Superfície Construïda 65m2, 8m2, 3 Habitacions, 1 Banys.\nLocal comercial - Hospitalet de Llobregat (Centre) , Superfície Construïda 184m2.\nPis - Argentona (Centro) , Superfície Construïda 93m2, 8m2, 3 Habitacions, 1 Banys, Ascensor.\nPis - Barcelona (El Raval) , 2 Habitacions, 1 Banys.\nApartament - Llançà (Llança) , Superfície Construïda 80m2, 80m2, 2 Habitacions, 1 Banys,...\nCasa - Palafolls (MARESME) , Superfície Construïda 157m2, 897m2, 3 Habitacions, 2 Banys, 8 Distància...\nPis - Cabrera de Mar , Superfície Construïda 103m2, 8m2, 4 Habitacions, 2 Banys, Ascensor, piscina.\nCasa - Santa Susanna (Can gelat) , Superfície Construïda 216m2, 812m2, 70m2, 5...\nXalet - Corbera de Llobregat (Can armengol) , Superfície Construïda 323m2, 2358m2, 35m2,...\nPis - Barcelona (La Font de la Guatlla) , Superfície Construïda 115m2, 8m2, 4 Habitacions, 2 Banys,...\nCasa - Palleja (FONTPINEDA) , Superfície Construïda 315m2, 762m2, 20m2, 4 Habitacions, 3...\nCasa - Palleja (FONTPINEDA) , Superfície Construïda 266m2, 1066m2, 40m2, 5 Habitacions, 3...


La Saligarda confinada no deixa de bufar | La Garriga Digital\nLa Saligarda confinada no deixa de bufar\nDesprés de l’èxit del Sant Jordi confinat, la Saligarda, per tercer cap de setmana consecutiu, segueix proposant activitats per passar aquests dies des de casa, però ben acompanyats.\nLa jornada de dissabte començarà amb un taller organitzat per Pedalem la Garriga i tindrà com a objectiu deixar la bici a punt pel desconfinament; a la tarda, es podrà tornar a gaudir d’una taula rodona sobre la COVID-19 que, en aquesta ocasió, estarà dedicada a parlar de garriguencs lluny de casa i conèixer de primera mà com ho viuen a Nova York, Palestina, Itàlia o Chiapas.\nDurant tot el cap de setmana també hi haurà espai pels jocs comunitaris, com els “feminismos reunidos” organitzat per feministes la Garriga, el joc de vermells i negres, o el segon torneig de Catan. Per aquestes activitats, caldrà inscripció prèvia.\nSi voleu música, doncs es podrà gaudir dels concerts de la Martina Massip, de la Laura Garriga o de Mediterrània Band; si es prefereix ballar, podrem gaudir del Dj Set de Flavo; i pels més cuinetes, podrà fer un meravellós pastís de formatge o una paella de carxofa, costella i faves!\nTot plegat, en directe, des del nostre compte d’Instagram. No us ho perdeu!\nArticle anteriorLes activitats que hem preparat per aquest Sant Jordi confinat\nArticle següentNúria Conangla estrena avui la cançó i videoclip “Confinada”


escena de la memòria: ukeNage\nLaura Vilar, Iker Arrue\nSAT Teatre, Impuls [D] 14 de gener de 2011\nM’he passat 18 anys, fins fa pocs dies, explicant el per què del nom del gat de casa: uke. Des de la ignorància, és clar, perquè li va posar nom algú que tampoc ara m’acompanya i perquè mai he estat coneixedor de l’Aikido, on té el seu origen. I ho feia des del relat (això és: meitat el que sabia, meitat el que m’inventava), convençut com estic que el discurs sobre un mateix és la clau de la pròpia identitat. En aquest invent, les forces còsmiques jugaven el paper que les figures d’aquell art reserva als combatents: qui inicia l’atac (donador d’energia), qui el repel (receptor). Representa que el meu enyorat uke absorbia, amb la seva companyia i les seves moixaines, les conseqüències diàries de la vida que em tocava més enllà del nostre cau compartit. I que aquella relació era de mútua dependència, de manera que aquesta energia si no hagués tingut mai oportunitat de ser rebuda per aquell que la necessitava, causava la mort irremeiable d’ambdós combatents.\nNomés cal que imagineu les cares de les persones a qui explicava aquesta història... I la meva estranyesa perquè ningú ho entengués... Fins avui, és clar! El destí ha volgut que veiés aquesta peça just aquests dies.\nPerquè Laura Vilar i Iker Arrue dignifiquen amb ukeNage tot el significat simbòlic d’aquella història: dos ballarins formats en aquella disciplina marcial i que proposen una reinvenció en clau d’identitat: la negociació dels rols. Hi juga a favor (d’entrada, només que apareixen en escena) el vestuari: meitat de tot i part de res, com per significar com serà de pobre la mirada del gènere. No ens enganyem: una roba tan explícita com excessiva... Però tampoc és important, perquè un cop superes aquest primer impacte, comença a fer-se presència el moviment: Íker talment com un felí astut que s’acosta prudent a la seva presa, Laura com un lleó de força colossal disposada a parar qualsevol embranzida.\nTota la peça és un virtuosisme on es barreja la simplicitat i la dignitat; on els dos ballarins interaccionen des de la seguretat i la defensa de l'espai; on cada element (llum, música i moviment) compassen el propi significat de la paraula duo: un privilegiat, curós i estimat ser junts, ple de màgia, amistat, respecte i complicitat.\nPerquè en tots dos ballant s’hi observa l’única veritat que l’home pot viure: la companyia, que és l’energia de vaivé que transcorre entre dos cossos, en l’única batalla que mereix ser lluitada, que no és altra que la d’aquells que es presten a resseguir el so de la vida, plegats.\nEls seus somriures, les mirades que es fan en el moment dels aplaudiments, els delata i són generosa invitació al públic. Semblen dir-nos: viu el teu particular ukeNage!\nukeNageI por ikerarruemauleon\nukeNageII por ikerarruemauleon\nAquesta peça, de la companyia Cobosmika, tanca el programa Impuls [D] d'aquests dies (una sort immensa que el SAT Teatre aposti per les propostes sempre lúcides del seu programador de dansa Thomas Noone) on també podem veure la Iris Heitzinger (en estat de gràcia, brillant) de la companyia Bebeto Cidra amb Breve ensayo sobre la nada, una idea que mereix més extensió per a què la ballarina pugui continuar aprofundint en la idea; i comença amb A Polo 12, de la mà de Reinaldo Ribeiro i Sol Vázquez, de la companyia Trànsit Dansa, una peça interessant, però potser massa explícita per a un llenguatge que precisa de més simbolisme.\nEtiquetes de comentaris: Dansa, Iker Arrue Mauleon, Laura Vilar


Un carret d'anar a comprar motoritzat i solidari\nCatorze persones amb discapacitats del centre Esclatec venen carrets amb motor i construïts per ells mateixos\n2 min. Barcelona 30/04/2014 12:52\nMecar és un carret que permet fer les compres de manera més còmoda i sense esforç gràcies al motor elèctric que du integrat. L'han construït membres de l'associació Esclatec, una entitat que treballa per la inserció laboral de persones amb discapacitat. Per fer el carret, han hagut d'aprendre mecànica i electrònica i, un cop acabat el producte, també han hagut d'aprendre a vendre'l.\n"És un carret molt lleuger i fàcil de manejar. Compta amb 6 velocitats i un sistema que ajuda a pujar les escales i té una capacitat de 50 quilos". D'aquesta manera, l'Iván Sánchez intenta convèncer els usuaris del Mercat de les Corts que el carret Mecar és una gran compra. Segons la Maria Olives, una de les monitores de l'Associació Esclatec, "produir aquest carret serveix per donar feina a persones amb diferents discapacitats i, a més a més, està dissenyat perquè l'utilitzin persones també amb dificultats. D'aquesta manera, cobrim múltiples necessitats socials".\nAl centre de treball especial d'Esclatec, ubicat al barri del Guinardó, hi treballen 14 persones amb diferents discapacitats. El Mercar, tal com es coneix aquest carret tan innovador, és un projecte que rep el suport del Institut Municipal de Mercats de Barcelona. De moment, ja n'han venut 32 unitats en estands instal·lats a mercats, fires o per internet.


RESUM PLE MAIG 2013.pdf\nsaveSave RESUM PLE MAIG 2013.pdf For Later\nPLE GENER 2014 -\nResum Del Ple Municipal Octubre 2013-CUP Blanes\nResum Del Ple Municipal de Setembre de 2013-CUP Blanes\nProcés Constituent Blanes\nRESUM DEL PLE MUNICIPAL DE JULIOL DE 2013.pdf\nAnnex_Fonaments de dret_moció_ROM.pdf\nCUP Blanes-Al·legacions ordenança neteja viaria i residus\nRESUM DEL PLE MUNICIPAL DE JUNY DE 2013.pdf\nRESUM DEL PLE MUNICIPAL DE MAIG DE 2013\nPROPOSTES DE SECRETARIA\nAprovaci de l'acta de la sessi anterior corresponent al dia 25 d'abril de 2013.\n2. Donar compte d'interlocutria judicial. Contencis entre l'empresa Rhodia Iberia, SA com a demandant i com a demandades el Departament de Poltica Territorial i Obres Pbliques de la Generalitat de Catalunya i l'Ajuntament de Blanes. Es declara la caducitat de la petici de suspensi del contencis administratiu realitzat per la part demandada ja que han transcorregut dos anys des de la notificaci d'acceptaci de l'esmentada petici.\nPROPOSTES D'ACORD DE LA COMISSI INFORMATIVA D'HISENDA I PATRIMONI\n3. Modificaci de l'Ordenana fiscal nm. 310.00, reguladora de les taxes per serveis generals, de la 313.02, reguladora de les taxes per ocupacions del subsl, sl i volada de la via pblica i de la 340.02, reguladora del preu pblic pel servei de recollida, transport i tractament dels residus comercials. Les modificacions responen a la necessitat d'adaptar l'ordenana fiscal a la nova ordenana reguladora de la neteja viria i de la gesti dels residus ja que les taxes per ocupacions de la via pblica i del subsl aix com el preu pblic pel servei de recollida, transport i tractament dels residus comercials es veuran modificats amb l'esmentada nova ordenana. CAL RECORDAR QUE PER PRESENTAR RECLAMACIONS O ALLEGACIONS L'EXPEDIENT DE MODIFICACI D'AQUESTES ORDENANCES S'EXPOSAR AL TAULER D'ANUNCIS DE L'AJUNTAMENT DE BLANES I EN EL BUTLLET OFICIAL DE LA PROVNCIA, DURANT EL TERMINI DE 30 DIES HBILS I EN UN DELS DIARIS DE MAJOR DIFUSI DE LA PROVNCIA. S'aprova amb 12 vots a favor (PSC i CiU) i 8 abstencions (EUiA, PP i Lourdes Fbrega)\nPROPOSTES DE LA COMISSI INFORMATIVA GENERAL I D'URBANISME\n4. Aprovaci inicial modificaci del conveni urbanstic nm.: 02/08 del POUM, de data 27/06/2008, Srs. Rocafort. A petici dels propietaris del solar on s'ubica la Cooperativa de Pagesos (a la Plantera) es proposa modificar el POUM per tal de realitzar la permuta del 10% del terreny que li correspon a l'Ajuntament per un 10% del solar ubicat en el cmping la Sardana. D'aquesta manera, els propietaris compleixen la condici que els imposa una gran empresa per a la seva compra. La intenci d'aquesta empresa s construir en aquest terreny un supermercat amb la corresponent zona d'aparcament. CAL RECORDAR QUE AQUESTA PROPOSTA DE MODIFICACI DEL CONVENI URBANSTIC SER SOTMESA A INFORMACI PBLICA PER UN TERMINI DE 30 DIES AL TAULER D'ANUNCIS DE L'AJUNTAMENT DE BLANES I EN EL BUTLLET OFICIAL DE LA PROVNCIA, AL WEB MUNICIPAL (www.blanes.cat) DIARIS DE MAJOR DIFUSI DE LA PROVNCIA. S'aprova amb 15 vots a favor (PSC, CiU i PP) i 5 vots en contra (EUiA i Lourdes Fbrega)\n5. Aprovar definitivament el Text refs del projecte de PMU 1 Parads Av. Europa. En aquest nou text es preveu el desenvolupament d'aquest sector del Pla de Millora Urbana (PMU) en els terrenys situats entre l'Avinguda Europa i la Carretera vella de Malgrat en un termini de sis anys. Tamb que els projectes de nous edificis i construccions que s'hi emplacin incorporin sistemes d'estalvi d'aigua, d'acord amb l'Ordenana tipus sobre estalvi d'aigua de la Diputaci de Barcelona. S'aprova per unanimitat.\n6. Aprovaci provisional del Pla Especial per a la implantaci de la canonada d'abastament d'aigua potable a la urbanitzaci Mas Guelo. A travs de la implantaci d'una canonada s'engega el procs per abastir d'aigua potable a la urbanitzaci de Mas Guelo. Aquesta implantaci correr a crrec de la comunitat de propietaris de l'esmentada urbanitzaci. S'aprova per unanimitat.\n7. Modificaci de l'article 25 i de la Disposici Transitria del Reglament del Cementiri Municipal. S'adapten de forma coherent les ordenances fiscals referents a les tarifes dels serveis funeraris amb el Reglament del Cementiri Municipal. S'estableix tamb la concessi mitjanant arrendament dels nnxols per perodes de 5, 10 i 25 anys i modificant la Disposici Transitria del Reglament del Cementiri Municipal que permetr que l'Ajuntament de Blanes recuperi la titularitat de la totalitat dels nnxols dels blocs 1, 2, 3 i 4 que es troben en bona part destruts interiorment i que per aquest motiu no s'hi permet la inhumaci de difunts. D'aquesta manera l'Ajuntament podr enderrocar-los i obrar-hi de nou, aix permetr ampliar l'oferta de nnxols. CAL RECORDAR QUE AQUESTA PROPOSTA DE MODIFICACI DEL REGLAMENT DEL CEMENTIRI MUNICIPAL SER SOTMESA A INFORMACI PBLICA PER UN TERMINI DE 30 DIES AL TAULER D'ANUNCIS DE L'AJUNTAMENT DE BLANES I EN EL BUTLLET OFICIAL DE LA PROVNCIA, AL WEB MUNICIPAL (www.blanes.cat) I EN UN DELS DIARIS DE MAJOR DIFUSI DE LA PROVNCIA. S'aprova per unanimitat.\n8. Aprovar la nova Ordenana reguladora de la neteja viria i de la gesti dels residus i derogar l'ordenana actual. Aquesta nova ordenana respon a la necessitat d'adaptar l'antiga ordenana de la neteja viria i de la gesti dels residus a la Llei de Residus que va entrar en vigor l'any 2009. La nova ordenana t per objectiu regular la neteja de la via pblica, de les platges, dels residus comercials i industrials i millorar la recollida selectiva. En aquest sentit es t previst imposar sancions als ciutadans que no realitzin una bona recollida selectiva. Aquestes ordenances tamb han de servir per establir altres aspectes com la ubicaci dels contenidors, la neteja de la via pblica o la utilitzaci de l'espai pblic tan pels operadors privats que realitzen la recollida selectiva de les escombraries com pels propis ciutadans. EUiA i la Lourdes Fbrega lamenten que no s'hagi implicat a entitats, comunitats de vens i als ciutadans de Blanes a participar en el procs d'elaboraci d'aquesta nova ordenana. Cal recordar per la nova ordenana no s'aprovar definitivament fins al ple del setembre. PER TANT ES PODEN PRESENTAR ALLEGACIONS I RECLAMACIONS PER UN TERMINI DE 30 DIES DURANT ELS QUALS ES PUBLICAR UN ANUNCI AL TAULER D'ANUNCIS DE L'AJUNTAMENT DE BLANES I EN EL BUTLLET OFICIAL DE LA PROVNCIA, AL WEB MUNICIPAL (www.blanes.cat) I EN UN DELS DIARIS DE MAJOR DIFUSI DE LA PROVNCIA. S'ha de tenir present que el punt 3 d'aquest Ple de l'Ajuntament de Blanes est relacionat amb aquesta nova normativa, ja que adapta fiscalment les modificacions que s'introdueixen. S'aprova amb 16 vots a favor (PSC, CiU i EUiA) i 4 abstencions (PP i Lourdes Fbrega)\n9. Demanar al Govern de la Generalitat que reconegui a favor de l'Ajuntament de Blanes el total de transferncies corrents i de capital compromeses a favor del municipi. L'import estimat d'aquest deute s d'uns 4 milions d'euros. Com ha fet notar la Lourdes Fbrega el document annex que s'aporta com a detall del deute de la Generalitat envers l'Ajuntament de Blanes sembla ser molt poc rigors ja que el total suma 4 milions d'euros exactes i amb uns conceptes ambigus i poc desenvolupats. S'aprova per 15 vots a favor (PSC, EUiA i PP) i 4 abstencions (CiU i Lourdes Fbrega)\n10. Moci que presenta el grup municipal de CiU de Blanes en defensa del model d'immersi lingstica de Catalunya i en contra de la nova ofensiva dels tribunals. A travs d'aquesta moci es pretn donar suport al Govern de la Generalitat, en especial al Departament d'Ensenyament, en totes les accions jurdiques pertinents per tal de defensar i preservar el model catal d'immersi lingstica. I mostrar el rebuig a la interlocutria dictada pel TSJC que obliga a canviar la llengua d'una classe si una famlia ho demana. Es proposa enviar aquesta moci al TSJC, al Parlament de Catalunya, al Departament d'Ensenyament de Catalunya i al Consell Escolar Municipal. S'aprova amb 17 vots a favor (PSC, CiU, EUiA i Lourdes Fbrega) i 3 vots en contra (PP).\n11. Moci que presenten, conjuntament, tots els grups municipals i la regidora no adscrita de l'Ajuntament de Blanes, en nom de l'Associaci Ciutadana Pinya de Rosa, per instar al govern de la Generalitat a convocar el Consell Rector del PNIN de Pinya de Rosa. Es demana al Govern de la Generalitat que el Consell redacti, en la major brevetat possible, el Pla d'Usos del PNIN (Paratge Natural d'Inters Nacional) de Pinya de Rosa per tal de poder atendre la gesti necessria del paratge, ja que durant els ltims deu anys Pinya de Rosa ha canviat de propietaris (actualment un grup d'inversors de l'Europa de l'Est) i aquests gestionen el paratge segons els seus propis interessos obviant la gesti especfica que requereix els PNIN. Tot aix ve donat per la manca d'un Pla d'Usos que determini amb exactitud la seva gesti. S'aprova per unanimitat.\n12. Moci que presenta el grup municipal d'EUiA-ICV de Blanes per recuperar els serveis sanitaris de la Selva Martima. Es demana a la Generalitat de Catalunya recuperar i mantenir la prestaci de serveis de gurdia presencial de cirurgia, traumatologia i obstetrcia de l'Hospital Comarcal de Blanes, aix com recuperar el nombre d'hores diries d'ambulncies en servei a Blanes i recuperar el servei nocturn dels CAP de Blanes, Lloret de Mar i Tossa de Mar. S'aprova per 16 vots a favor (PSC, EUiA, PP i Lourdes Fbrega) i 4 vots en contra (CiU)\n13. Moci que presenta el grup municipal d'EUiA-ICV de Blanes en nom de l'associaci de famlies acollidores de nens/es sahraus de Blanes, per demanar al Marroc la llibertat de tots els presos poltics sahraus i protecci dels drets fonamentals del poble sahrau. L'acord s'enviar a tot un seguit de crrecs diplomtics catalans, espanyols, marroquins i europeus. S'aprova per unanimitat.\n14. Moci que presenta el grup municipal d'EUiA-ICV de Blanes amb motiu de la commemoraci del 28 de juny, Dia de l'Orgull Gai, i de suport a la proposici de llei anti homofbia. Es proposa tamb que en compliment de l'acord aprovat en el plenari de juny de 2010, s'exhibeixi la bandera de l'Arc de Sant Mart al balc de l'Ajuntament coincidint amb el Dia de l'Orgull Gai, Lesbi, Transsexual i Bisexual. S'aprova amb 9 vots a favor (CiU, EUiA i Lourdes Fbrega) i 11 abstencions (PSC i PP)\n15. Moci que presenta el grup municipal d'EUiA-ICV de Blanes per a la redacci d'un protocol de manteniment i pla d'usos de les platges de Blanes i Delta de la Tordera. S'aprova per unanimitat.\n16. Precs i preguntes. Els principals temes de debat van ser les queixes d'un propietari d'un local a la plaa Mare de Du del Vilar, als Pins. Sembla ser que la terrassa del local del costat envaeix part de la zona que t assignada. La contractaci per part de l'Ajuntament de Blanes de dues persones en places de funcionariat ha aixecat els recels d'EUiA que han demanat tota la documentaci existent sobre aquesta contractaci. Un altre tema polmic va ser les obres que s'estan realitzant al Club de Vela de Blanes que estan generant soroll i trnsit pesat en plena poca i zona turstica.\nADRECES D'INTERS: https://www.facebook.com/pages/CUP-de-Blanes/305332218667 https://www.blanes.cup.cat https://twitter.com/cupblanes https://www.blanes.cat\nMore From cupblanes


Itching like grass: Suport a en Prenafeta i a n'Alavedra\nPublicat per Dessmond a 10:48 p. m.\nTambé estic recollint signatures per a Camps, Alvarito el Bigotes, Fabra i el pinxo de Costa, a vore si t'animes i els dixes també la teua senyal. No sigues regionaliste,\nN'hi ha que esteu ben avorrits. Ets ben lliure de donar a suport a qui vulguis. Però no siguis tros de corni.


Nosaltres – AGAL Fruits\nAGRÍCOLA DE ALBATÀRREC fou fundada l’any 1953 i consta d’una central hortofrutícola amb una superfície total de 14.549 m2\nActualment la cooperativa és una OPFH (Organització de Productors de Fruites i Hortalisses), està formada per 40 socis productors i té una superfíce de cultiu de 520 hectàrees.\nMagatzem de recepció de fruita de 893 m2.\nMagatzem de 1.260 m2 destinat al calibrat i manipulat de la fruita\n31 càmeres frigorífiques, amb volums entre 670 i 1.389 m3\nVolum de frigoconservació total de 5 Tm\nEl primer registre de la formació de la cooperativa data de l’any 1953, va ser la tercera cooperativa en la provincia de Lleida i la formaven 128 socis. L’any 1966 després d’un període d’inactivitat es va refundar i van passar a ser un total de 21 socis. És en aquesta escriptura on es va adquirir l’edifici de la plaça Ramon Felip per un milió de les antigues pessetes.\nL’any 1976, per motius d’espai es varen veure obligats a fer noves ampliacions i es van adquirir part dels terrenys actuals. L’any 1979 es van construir les primeres càmeres frigorífiques i la cooperativa va anar ampliant les instal.lacions i maquinària existents.\nJa cap a l’any 1992 es va produir la fusió entre les dues cooperatives que hi havia, La Germanor i l’Agrícola d’Albatàrrec, fusió que es va debatre a la sessió extraordinària que es va celebrar el dia 2 d’abril de l’any 1992, i aprovada el dia 22 de maig del mateix any. Els socis que en aquell moment hi havia a la Germanor, un total de 63 van passar a formar part de la cooperativa passant a ser un total de 179 socis.\nAl llarg dels anys la cooperativa ha anat ampliant les instal.lacions així com també renovat la maquinària per a millorar la competitivitat i oferir sempre la millor qualitat.\nEntre els anys 2007 i 2009 es va portar a terme el projecte de redistribició logística en el que es varen construir les noves oficines, el magatzem de productes fitosanitaris, renovació de màquines classificadores, així com la millora de la benzinera per autoabastir als socis.


Títol: Grandes autores Superman: Alan Moore\nDibuix: Curt Swan, Dave Gibbons, George Perez, Rick Veitch\nGuió: Jan / Efepé\nOBERTURA: Parlar de Superman és parlar del mite, del principi de totes les coses, de la referència universal, del personatge que és de tots i de ningú, de l’origen de la cultura de massa, de l’evolució de la nostra història. Superman és tot això i més. Però Superman és també un còmic. És possiblement el personatge més universal de la història dels còmics però no és, ni de bon tros, el còmic més llegit de la història. Sembla impossible imaginar algú que no conegui Superman –potser a Pyonyang?-, però de vegades costa trobar algú que hagi llegit Superman. No ja amb regularitat, sinó algú que l’hagi llegit algun cop. Perquè aquesta és la grandesa i la desmesura del personatge; més enllà de la seva història editorial, és el mite, la creació polimòrfica i polifònica, obra de tots i de ningú, patrimoni de la comunitat, ni dels autors ni dels editors, quelcom que transcendeix qualsevol limitació.\nDe tots és sabut que Superman va veure la llum l’any 1938 a les pàgines del comic book Action Comics i que va ser creació de Jerry Siegel i Joe Shuster; com en tota història americana que es vulgui exemplar, cal recordar que els creadors van arrossegar el projecte al llarg de sis anys fins que finalment va veure la llum per esdevenir un èxit que va desbordar qualsevol expectativa. Al poc de publicar-se va començar la seva expansió a d’altres formats; primer al de tires de premsa, després als serials de ràdio, després a magnífics dibuixos animats de la factoria Fleischer, ja als anys quaranta va fer el primer salt al cinema per després esdevenir sèrie de televisió, musical, superproducció hollywoodenca als anys setanta, novament sèrie d’animació, de televisió –Lois i Clarke i la memorable Smalville– i de nou gran espectacle cinematogràfic en l’actualitat si recordem el Batman vs Superman d’aquest 2016. Aquesta translació a d’altres mitjans va convertir des d’un primer moment l’heroi de paper en quelcom més que un personatge de còmic fins esdevenir, sense cap mena de dubte, una de les icones del segle XX.\nUn dels elements que ens pot ajudar a valorar la magnitud d’un èxit qualsevol és l’aparició de paròdies de gran repercussió popular. El ingenioso hidalgo don Quijote de la Mancha és un gran èxit al segle XVII perquè ho havien estat les novel·les de cavalleries que volia parodiar; de fet, la novel·la neix amb l’objectiu declarat d’exterminar aquest popular gènere que Cervantes detestava però que havia llegit amb fruïció. Superman sempre ha tingut la paròdia com un company de viatge, mai com un enemic destructor sinó més aviat com un mirall deformant que ha estat necessari per poder acceptar la grandesa de l’heroi, una mena de filtre que ens permetia acceptar el seu tarannà totpoderós sense quedar enlluernats o fulminats per la seva magnitud. Des d’un primer moment, de Super-ratón a Superlópez, la paròdia ha estat l’element compensatori que permetia l’existència del superheroi, del superhome que no era home sinó que venia dels cels enviat pel pare i tenia la missió de salvar la humanitat. I que moria i ressuscitava. Mai, però, aquesta paròdia no ha volgut, ni ha pogut, com va fer Cervantes, derrotar el referent original; en tot cas, i en una curiosa paradoxa, encara l’ha fet més gran.\nLa història editorial dels tebeos de Superman a casa nostra ha estat força erràtica, per dir-ho de manera amable, fins als darrers temps. Durant decennis les aventures arribaven des de Mèxic a través dels tebeos de l’Editorial Novaro; l’edició mexicana, bastant caòtica, i la distribució, sovint atzarosa, va provocar que fos digne d’un superheroi poder ser seguidor dels tebeos. A finals del segle passat l’editorial Zinco va fer un esforç meritori per intentar ordenar i dignificar per primer cop l’edició dels comic books de la DC Comics a Espanya, i se’n va sortir prou bé. En l’actualitat fa una bona feina ECC Ediciones. Igualment, la història editorial als Estats Units també ha estat carregada de versions atzaroses i múltiples, versions i reversions que en algun moment es van voler ordenar, especialment a mitjans dels anys vuitanta a partir de Crisis en tierra infinitas, la monumental saga de Wolfmann i George Pérez que va intentar redefinir l’univers DC i posar-hi una mica d’ordre; en aquell context de revisió finisecular, el propi Superman, sobre tot gràcies a les aportacions brillants de John Byrne, va recuperar una certa coherència.\nPerquè parlar de Superman es parlar d’autors excepcionals que han assumit en un moment o altre de la seva carrera aquesta empresa titànica; són dotzenes els artistes que s’han fet càrrec del personatge. Alguns han realitzat treballs memorables –Alan Moore, de qui escollim els seus guions per fer la fitxa tècnica de la nostra ressenya, Grant Morrison, Alex Ross o Curt Swan-, altres han contribuït amb aportacions excepcionals –des de la Fortaleza de la Soledad a un personatge únic com Lex Luthor- o creacions ridícules –el Superperro dels anys cinquanta és imbatible, o els trossets infinits de kryptonita que cíclicament arriben a la Terra-, però res ha fet minvar la grandesa d’un personatge que sembla dotat del més poderós de tos els superpoders: romandre etern en la nostra cultura, més enllà de guerres i cataclismes, de modes i èpoques, de revolucions i reaccions. Superman queda sempre etern, com un far, totpoderós, més enllà de les vinyetes i els autors. Com els mites.\nM’encanten els superherois des que sóc petit. Però avui em trobo amb un gran dilema: lluitar en el ring biblionàutic ni més ni menys que contra el professor Soldevilla i el superheroi Superman. Serà complicat, difícil i emocionalment confús —citant el poeta andalús Alejandro Sanz, “tengo el corasón partío”.\nEll ho va començar tot (Superman, no Alejandro Sanz). La portada del primer número d’Action Comics va generar el mateix efecte al món dels tebeos que el Gènesi a la tradició judeocristiana; que Flash Gordon a les sèries sobre viatges espacials; que Maradona a la combinació de futbol i cocaïna. Superman va engegar el boom del còmic de superherois a finals dels anys 30 i durant els 40, amb una estètica i un logo que es convertirien en una icona pop, al nivell de la foto del Che, l’ampolla de Coca Cola d’Andy Warhol o la samarreta dels Ramones.\nPer aquest combat tenia un comodí amagat a la màniga: com que Superman ha passat per mans de tantíssims dibuixants i guionistes, podria buscar alguna etapa fluixa i criticar-la. Però no ho faré, perquè m’agrada Superman —i perquè m’estimo més ser James Bond que Le Chiffre a la partida de pòquer de Casino Royal.\nNo estic sol per enfrontar-me al professor Soldevilla i al noi de Kripton. Vaig de la maneta del grandíssim Superlópez, Ell, una paròdia del superhome.\nQue per què defenso Superlópez en aquest combat? Per què defenso la còpia de l’original? Em vénen tres motius així, a bote pronto:\n1.-Perquè, depenent del moment, m’ho passo més bé llegint les vinyetes d’en Jan —o d’Efepé i Jan— que amb les aventures contra Doomsday o del Red Superman (per més bones que siguin).\n2.-Perquè Superlópez em fa riure de valent (no estic parlant d’aixecar les comissures labials en un tímid somriure, no. Parlo de llàgrimes i de manca d’aire al cervell).\n3.-Perquè un cop has superat que és una caricatura i comences a pensar en Superlópez com un personatge autònom, les històries es compliquen i t’enganxen.\nEn definitiva, m’encanten els superherois, però també la seva paròdia. Heu llegit Miracleman? Em refereixo a l’etapa dels anys 80 de Miracleman, la guionitzada per l’Alan Moore. Per als que no l’hagiu llegit o per als que tinguin la memòria més atrofiada que Wolverine, us explico el que passa al primer número:\n—Senyoria! Protesto —replica el professor Soldevilla—, aquest combat no és pas de Miracleman. En Casals està parlant de fets irrellevants i aliens per confondre els membres del jurat.\n—Psss, psss —el Biblionauta em diu a cau d’orella— Casals, neng, que t’has confós, que això va de Superman i Superlópez. Empanat.\n— Amb la vènia, o per la vena, o com es digui. Si em permeten, de seguida veuran on vull anar a parar.\nMiracleman, després de divuit anys, recupera els seus poders i la memòria, i com a bon jan enamorat, el primer que fa és anar corrents a explicar-li qui és en realitat a la seva estimada. La Liz es tronxa de riure quan en Mike li explica que, en pronunciar la paraula Kimota (“atòmic” al revés) es transforma en un superheroi. La sra. Moran riu encara més fort quan Miracleman li explica que els seus enemics tenen noms com Dr. Gargunza o Young Nastyman i li fa veure que a l’anomenada família Miracle (formada per MiracleMan, MiracleBoy i MiracleKid) només els falta en Miracle Gos…\nA més sóc xava — “say it loud: I’m xava. I’m proud”—. Si tothom sap que Metropoli és New York, tampoc ningú dubta que Superlópez viu a Barcelona. La ciutat queda retratada de manera esperpèntica, amb detalls intrascendents als marges de les vinyetes (marca Bruguera) i amb canvis de noms amb un humor tan infantil com efectiu. Uns exemples: el barri d’Horta es converteix en Torta, les motos són marca Fonda, o l’autobús fa la línia Madrid- Tokyo.\nLa primera aparició del superpersonatge de Jan va ser a principis dels 70, a l’editorial Euredit. Eren unes tires còmiques, mudes, de quatre vinyetes en les quals es parodiava l’Home d’Acer. Després, ja a Bruguera, arribarien històries més llargues, a color, escrites de vegades per en Jan tot sol o amb la col·laboració d’alguns guionistes com Coti o Efepé.\nEl còmic que ressenyaré per combatre Superman serà el primer volum de Superlópez publicat per Bruguera. El dibuix, evidentment, serà sempre obra d’en Jan, però no tots els guions seran seus: algunes de les històries estan guionitzades per Efepé (AKA de Francisco Gómez Navarro). El volum, el podem dividir en quatre blocs.\nEl primer són 8 aventures de Superlópez, des dels seus orígens, quan ens explica com va venir per accident des del planeta Chitón, fins a grans combats amb perillosos enemics. Lluitarà contra superdolents del nivell de Luz Luminosa, un personatge completament alopècic –com en Lex luthor— que utilitza la brillantor de la seva calba per projectar rajos de llum amb una llanterna i cegar els seus contrincants. També s’enfrontarà amb monstres típics de la ciència ficció, com robots o extraterrestres. I és que aquí ja apareixen totes les senyes d’identitat del personatge de Jan: costumisme barceloní i canvis de noms amb caire còmic del qual en parlàvem unes línies més amunt.\nLa segona part són tretze historietes protagonitzades per l’immens <<Supergrup>>. Si Superlópez parodia sense miraments Superman, el Supergrupo és una paròdia dels Avengers i/o la JLA. Apareixen les versions caricaturitzades de Spider-man, Capità Amèrica, Wonder Woman, Dr. Strange, La Cosa, Thor i un robot que s’assembla molt a Iron-man i que porten noms tan suggerents com Capitán Hispània, Bruto, Thoro o Latas.\nLes desavinences entre els membres del grup, les ridícules batalles pel control de poder i els acudits que ridiculitzen els superpoders dels herois DC/Marvel, fan que siguin, sense cap mena de dubte, les meves aventures preferides de Superlópez.\nA la tercera part anomenada Los invasores, el superheroi reprèn la seva vida “normal” després de deixar els seus superamics. López torna a treballar al diari i continua la seva relació peculiar amb la companya de redacció Luisa Lanas mentre lluita altre cop amb un alienígena que copia —com el Terminator més avançat de T2— la imatge humana dels terrícoles.\nFinalment arribem a una de les etapes més famoses de l’heroi de Jan: El señor de los chupetes. Les històries dels xumets, convertits en armes destructives i el caos que provoquen han quedat ancorades en la retina emocional de tot aquell que les hagi llegit.\nUna lectura divertida, lenta —si volem apreciar el barroquisme detallista de les vinyetes— i reparadora de l’histrionisme que de vegades pateixen els superherois amb superpoders i superresponsabilitats.\nTANCAMENT: Man of Steel?… Accepta-ho, kriptonià: igual que li passa al pobre d’en Mike Moran quan li explica qui era a la seva estimada, la teva història és còmicament inversemblant. Perquè el que colava als 40-50-60… no cola ja des dels anys 80. Cal una mica de paròdia, per tocar de peus de terra, abans de tornar a agafar un còmic de la Lliga de la Justícia o del Detectiu Marcià. Parar per agafar embranzida.\nPer això Alan Moore va desmuntar els superherois de l’edat daurada amb Watchmen o amb Miracleman; Frank Miller va transformar Batman d’heroi a heroi xalat; i Jan va treure ferro… a l’Home de Ferro: de Superman a Superlópez, per poder tornar a Superman.\nRIIIIING! S’acaba el sisè assalt. Es nota que els contrincants s’havien pres un descans més llarg el compte, perquè han tornat amb energies de sobres i els cops han estat demolidors. De moment, Jordi Casals du avantatge per punts, però Soldevilla ha vingut armat aquest cop amb ni més ni menys que l’Home d’Acer, i déu n’hi do la de llenya que li ha donat al simpàtic Superlópez. A la fi, però, com sempre, cal que sigueu vosaltres que decidiu: amb quin dels dos superherois us quedeu? Voteu!