Torrents Sant Martí d'Albars\nA 600 metres per pista asfaltada de la carretera BV-4342, punt quilomètric 2'400\nTot i algunes reformes, sobretot a l'interior, l'edifici conserva l'estructura i la majoria d'elements arquitectònics originals en bon estat.\nRef. cad.: 004AR00011\nTorrents està ubicada a en un punt elevat sobre la vall de la riera Lluçanès, prop de la carena per on passa la carretera BV-4342 i al sud del clot de Torrents.\nÉs una masia de grans dimensions formada per un volum principal de planta rectangular separat en dos habitatges diferents. La part oest de l'edifici principal és coneguda com Torrents Xic i la part est com Torrents Gros. Els murs de càrrega són de maçoneria de pedra irregular amb carreus treballats a les cantonades i envoltant algunes obertures. La teulada és de doble vessant amb aigües a la façana principal i posterior.\nLa façana principal, orientada al sud, presenta una discontinuïtat en el parament que correspon amb la separació dels dos habitatges. En la part esquerra, que correspon a Torrents Xic, s'hi pot observar un portal emmarcat amb maó i fusta a la planta baixa; una finestra emmarcada amb pedra motllurada i ampit motllurat, a més d'una petita finestra moderna al primer pis, i una finestra emmarcada amb pedra treballada a les golfes. La part dreta de la façana correspon a Torrents Gros i conserva a la planta baixa els brancals de pedra d'un portal que s'ha reformat. Al primer pis trobem una finestra amb llinda motllurada i els brancals, reformats, de pedra treballada, i un balcó emmarcat amb pedra bisellada, tot i que només conserva el brancal dret i la llinda, amb la inscripció "16-3 " i una creu. Sobre la llinda hi resta el coronament, d'una antiga finestra d'arc conopial. A les golfes hi ha una finestra emmarcada amb pedra bisellada i ampit motllurat.\nLa façana oest, que correspon únicament a Torrents Xic presenta, a nivell de planta baixa, una finestra apaïsada emmarcada amb monòlits treballats i al seu costat una finestra de petites dimensions emmarcada amb una única pedra. Al primer pis trobem a la dreta una finestra emmarcada amb pedra bisellada i ampit motllurat, i dues finestres de nova obertura al centre. A l'extrem esquerre hi ha dues finestres emmarcades amb pedra bisellada que han estat tapiades i integrades al mur; a la de la dreta li manca mitja llinda i el brancal esquerre i la de l'esquerra compta amb un ampit motllurat. A les golfes hi ha dues finestres emmarcades amb pedra treballada als extrems, una amb ampit motllurat.\nA la façana nord també s'observa la separació entre Torrents Xic i Torrents Gros. El primer, situat a l'oest i en aquest cas a la dreta, presenta un petit eixamplament de mur a la planta baixa a mode de contrafort; una finestra emmarcada amb pedra bisellada i una de nova obertura al primer pis; i una finestra emmarcada amb pedra treballada a les golfes. A la part de l'esquerra, corresponent a Torrents Gros, s'hi observen dues finestres emmarcades amb monòlits de pedra treballada a la planta baixa, dues finestres emmarcades amb pedra bisellada, una de les quals també amb ampit motllurat, al primer pis i dues finestres emmarcades amb pedra treballada a les golfes.\nLa façana est, que correspon únicament a Torrents Gros, es troba parcialment tapada per una de les estructures d'ús agropecuari que hi ha al voltant de l'edifici principal. S'hi pot observar, al primer pis, una porta emmarcada amb pedra treballada que dóna accés a un balcó que comunica amb l'estructura adossada i diverses obertures a les golfes: una a l'esquerra emmarcada amb pedra treballada i amb un pilar interior de pedra, i dos grans obertures a la dreta tapiades amb maó i amb una obertura de nova construcció, cada una a la part inferior.\nL'estructura adossada a la façana est, és de planta baixa i primer pis, teulada de doble vessant i murs de càrrega de maçoneria de pedra i parts de maó: La pallissa, situada uns metres més enllà, és de murs de càrrega de maçoneria de pedra; destaca a la façana nord un portal d'arc rebaixat, una finestra i un òcul emmarcats amb maó. Davant la casa es conforma un pati.\nEn el camí entrant a la masia, hi ha un mur construït amb pedres de mitjanes dimensions ordenades regularment.\nLa masia de Torrents apareix documentada en el fogatge de 1553 com a "lo mas Torrent Cavaller", formant part de la parròquia de Sant Martí d'Albars. La data de la llinda del balcó del primer pis confirma l'existència del mas en aquesta època. Torna a sortir documentada al 1875, quan Ramon Costa i Comas (de Prats de Lluçanès) i Vicente Viñas (de Sant Martí d'Albars) van comprar la casa de Torrents a parts iguals. Més endavant, i a conseqüència de les heretats familiars, la finca va quedar dividida en dues parts.


El Comitè Tècnic del Pla INFOCAT de Protecció Civil ha proposat prorrogar les restriccions vigents al medi natural fins dimecres a les 00 hores i mantenir activada la fase d’Alerta del Pla especial d’emergències per incendis forestals davant de l’elevat risc que hi ha encara. Així, es prorroga la suspensió de les acampades i rutes del lleure juvenil i les activitats esportives al medi natural i les que tinguin condicions equivalents i la restricció de les activitats vinculades als casals de vacances, colònies i estades esportives a l’entorn immediat de les cases on es dorm. Es mantenen restriccions d’accés als massissos de L’Albera, el Montgrí el Montsant i al Parc Natural del Cap de Creus.\nTambé es prorroga la suspensió de l’activitat agrícola que comporti ús de maquinària entre les 10 h i les 20 h, si bé s’exclou la recollida de productes agrícoles; la limitació de la circulació motoritzada pel medi natural exceptuant residents i activitats inajornables i la circulació dins del bosc del transport de productes forestals entre les 10 h i les 20 h, així com la suspensió de les obres i intervencions a les carreteres excepte les autoritzades pel Servei Català de Trànsit. Les mesures, que es van decretar la setmana passada per l’onada de calor, tenien vigència fins aquesta mitjanit. A l’Anoia, son 26 els municipis afectats per aquestes rectriccions. Son Argençola, Bellprat, Cabrera d’Anoia, Capellades, Carme, Castellolí, Copons, el Bruc, els Hostalets de Pierola, els Prats de Rei, Jorba, la Llacuna, la Pobla de Claramunt, la Torre de Claramunt, Masquefa, Òdena, Orpí, Piera, Rubió, Sant Martí de Tous, Sant Pere Sallavinera, Santa Margarida de Montbui, Santa Maria de Miralles, Vallbona d’Anoia, Veciana i Vilanova del Camí.\nTot i que les condicions meteorològiques han millorat respecte de dies anteriors, la vegetació està molt castigada per la calor i la sequera i l’entrada de vent als dos extrems de Catalunya aquest dimarts agreujarà el risc d’incendi forestal. Hi haurà tramuntana al nord i mestral al sud amb vents sostinguts sobre els 30 km/h, però amb ratxes que podran superar els 40 km/h, i també s’espera l’entrada de vent de ponent, més sec, que provocarà que les humitats es mantinguin baixes. El que preocupa és que en cas d’originar-se un incendi, tindria una capacitat de propagació molt més ràpida i podria comprometre la capacitat per extingir-lo.\nArticle anteriorPodi per dos anoiencs al campionat d’Europa de BikeTrial\nPròxim articleL’Igualada Rigat comença la pretemporada


enero 2020 – e-Criminologia, l'espai virtual del grau de Criminologia de la UAB\nEl Col·legi de Criminòlegs de Catalunya organitza la 2ª Nit de la Criminologia.\n20 enero, 2020 /en Notícies /por admin\nCoincidint amb l’aniversari del col·legi, farà dos anys que el Col·legi organitza un acte on poder agrair el suport de les persones col·legiades i per fer-se visible a tota la resta de persones criminòlogues que encara no el coneixen, oferint també un espai de treball en xarxa als assistents per facilitar l’inici de relacions i projectes. Aquest any versarà sobre les mesures alternatives de resolució de conflictes sota el títol «Els programes efectius de resolució de conflictes: una mirada des de la criminologia».\nEl format de la 2ª Nit de la Criminologia serà un debat-col·loqui entre el públic i els ponents convidats sobre les mesures alternatives de resolució de conflictes, s’aprofitarà per fer un reconeixement dels col·legiats i col·legiades d’honor i comptarà amb un sopar a peu dret. Com a novetat, aquest any volem complementar-ho amb una petita exposició de projectes i serveis que estiguin implementant la mediació i altres formes de resolució de conflicte per tal de donar-los a conèixer i establir ponts de contacte entre organismes i persones que s’hi dediquin. Serà el 24 de gener de 2020, a les 18h, al Centre de Cultura Contemporània de Barcelona (CCCB).\nEntre les persones participants del col·loqui hi ha tres persones vinculades a la Universitat Autònoma de Barcelona: Anna Meléndez és professora i sotscoordinadora del Grau en Criminologia; Sandra Sánchez, és professora i coordinadora de les pràctiques professionals del Grau en Criminologia; i Nidhi Nagdev és alumni del grau. Totes tres són criminòlogues expertes en les mesures alternatives de resolució de conflictes que desenvolupen la seva expertesa en diversos àmbits laborals: des dels programes de mediació intercultural i penitenciària a la mediació comunitària en veïnatges urbans, passant per la recerca d’aquests programes de resolució de conflictes.\nLes entrades es poden comprar on-line: bit.ly/entrades-nitcrimicat-2020\nPer més informació: bit.ly/nitcrimicat2020\nhttp://e-criminologia.uab.cat/wp-content/uploads/2020/01/NitCrimi.jpg 170 170 admin http://158.109.137.58/antigona/wp-content/uploads/2016/10/LogoUAB-300x178.png admin2020-01-20 12:33:002020-01-20 12:35:21El Col·legi de Criminòlegs de Catalunya organitza la 2ª Nit de la Criminologia.\n17 enero, 2020 /en Notícies /por admin\nLa primera Jornada “JustaMent: repensem la justícia – Salut Mental” sorgeix de la necessitat de crear espais de sensibilització, reflexió i debat conjunts entre els àmbits de justícia, salut i famílies que conviuen amb joves que presenten problemes de salut mental i que han tingut en algun moment conductes o comportaments delictius.\nEn aquestes jornades abordarem els casos i situacions d’elevada complexitat, aquelles en les que els joves presenten trastorns mentals associats amb altres patologies greus i amb necessitats complexes d’atenció social, sanitària, educativa i especialment en aquestes jornades, amb el focus posat en l’àmbit judicial.\nL’objectiu de fons que marcarà la jornada és iniciar processos de canvi, consensuar possibles línies d’actuació futura, revisar el present per a des d’una mirada compartida per tots els agents implicats, poder establir reptes que ens portin tant a la prevenció com a una justícia mes restaurativa que punitiva.\nSi bé podem afirmar que hi ha un molt baix percentatge de persones que han tingut problemes de salut mental que hagin delinquit (malgrat que l’estigma ens pugui fer pensar el contrari), i que els delictes solen ser majoritàriament multifactorials, sí podem afirmar que la prevalença dels trastorns de salut mental és fins a set vegades major entre la població reclusa i que es calcula que fins un 40% dels presos pateix una patologia mental.\nSon les presons actuals els espais idonis de recuperació? ens imaginem mesures penals alternatives?reben prou assessorament i suport els juristes per a prendre decisions que s’ajustin a les necessitats especifiques d’aquests col∙lectius? Quin paper ha de jugar el món sanitari en el procés judicial? Coneixen les famílies tots els serveis/recursos que els ofereix el sistema judicial? Per què es senten desemparades? Hi ha formes per a prevenir que aquests casos d’elevada complexitat acabin judicialitzats? És viable generar un model d’atenció centrat en la persona que impliqui en la seva intervenció equips interdisciplinars de les diferents administracions?\nSon aquests alguns interrogants a respondre, però sobretot respondre a quins son els reptes i canvis necessaris per a que aquests joves que presenten problemàtiques d’elevada complexitat puguin exercir el seu dret a la salut, a una justícia reeducativa i a la rehabilitació i reinserció en el teixit social i familiar.\nDurant les jornades contarem amb la participació de professionals experts dels diferents àmbits implicats, així com les veus de representants d’entitats i de la primera persona.\nÉs necessària Inscripció (gratuïta fins completar aforament)\nhttp://e-criminologia.uab.cat/wp-content/uploads/2020/01/Justament.jpg 170 170 admin http://158.109.137.58/antigona/wp-content/uploads/2016/10/LogoUAB-300x178.png admin2020-01-17 20:01:582020-01-17 20:01:58Justa-Ment: Repensem la justícia-Salut Mental


Idioma Urdu - L'Enciclopèdia lliure en valencià\nParlat en: Pakistan i Índia\nRegió: Subcontinent indi\nLlengua oficial de: Pakistan, Jammu i Cachemira, Uttar i Pradesh (Índia)\nEl urdu és la llengua que es parla fonamentalment en Pakistan i Índia. En Pakistan està considerada la llengua nacional, mentres que en l'Índia és u dels 24 idiomes oficials en el país.\nA pesar de la seua condició de llengua nacional de Pakistan, tan sols uns deu millons de persones en eixe país (un 8% de la població) el parlen com a llengua materna. Este chicotet percentage el formen els dits "mohajir" ("emigrants" en urdu), l'èlit social i econòmica de Pakistan que procedix dels refugiats musulmans que fugiren del nort de l'Índia despuix de la partició de l'antiga Índia britànica en l'any 1947, quan sorgiren els dos estats independents d'Índia i Pakistan.\nCom a llengua parlada, el urdu és pràcticament indistinguible del hindi, llengua nacional de l'Índia. La diferència entre abdós llengües radica en que el urdu és utilisat com a llengua escrita per parlants musulmans i s'escriu en una forma llaugerament adaptada del alfabet persa, variant al mateix temps del alfabet àrap. L'hindi, pel contrari, s'escriu en el alfabet devànagari, originalment empleat per a l'sànscrit, i és utilisat pels parlants hindus. Encara que el idioma coloquial és pràcticament el mateix, la norma culta del urdu fa us de numerosos térmens d'orige àrap i persa, mentres que l'hindi, recurrix a estils formals, al sànscrit com font de vocabulari cult. A la forma parlada comú de l'urdu i l'hindi se li denomina a sovint hindustaní.\nL'urdu té el seu orige en la ciutat de Delhi. Després de la conquista mongola de l'Índia, el dialecte índic parlat en esta ciutat va rebre numeroses influències perses, turques, pashto i àraps degudes als conquistadors musulmans. Encara que estos utilisaven el persa com a llengua oficial, la llengua popular seguiria sent índica encara que en abundant lèxic d'orige persa. Aixina, el creiximent de la ciutat de Delhi donà lloc a una nova "lingua franca", utilisada en gran part del nort de l'Índia, que en el sigle XVII seria coneguda com zaban-e-urdu-e-mualla. Esta expressió persa que significa "llengua dels campaments i de la cort" acabaria abreviada simplement com "urdu" ("campament").\nLes primeres manifestacions lliteràries de l'urdu escomençaren en el sigle XVII. El urdu, escrit en alfabet persa, es convertiria en el mig d'expressió dels poetes musulmans del nort de l'Índia. A la forma de urdu utilisada en la poesia d'esta época se la denomina rekhti i el seu màxim exponent fon el poeta Vali Dakkani. U dels principals centres de activitat lliterària en urdu ha segut tradicionalment la ciutat de Lucknow, a on encara predomina el us escrit de l'urdu sobre l'hindi.\nEl terme "udu" s'utilisà com a sinònim de "hindustaní" en la época de l'Índia britànica per a referir-se també a la llengua parlà. En tot i això, les sempre complexes relacions entre religió, llengua i societat en l'Índia portarien al us d'una forma escrita en alfabet devanagari, propi del sànscrit, com alternativa a la forma escrita en alfabet persa. Esta divisió en la forma escrita el llenguage, que ha resultat en el desenroll de dos normes cultes, hindi i urdu, s'accentuaria en la partició de l'Índia en l'any 1947, quan sorgiren els estats independents d'Índia i Pakistan. Des de llavors, el terme "urdu" s'utilisa exclusivament pera referir-se a la norma culta del idioma que utilisa el alfabet persa. Des de la partició, l'urdu utilisat en Pakistan ha incrementat considerablement l'us de térmens de orige àrap mentres que en l'Índia molts parlants d'hindi eviten conscientment l'us de paraules d'orige persa i àrap en la llengua escrita, favorint un estil en numerosos neologismes presos del sànscrit. Esta tendència ha accentuat la divisió de les formes escrites de l'urdu i l'hindi, encara que l'idioma parlat seguix sent essencialment el mateix.\nL'urdu es subdividix habitualment en quatre dialectes: l'urdu vernàcul modern, el dakhini, el pinjari i el rekhta. L'urdu vernàcul modern és el llenguage utilisat en els centres urbans com Delhi, Lucknow i Lahore, el dakhini (també conegut com dakani, deccani, desia o mirgan) es parla en el estat indi de Maharashtra i en les rodalies de la ciutat índia de Hyderabad. Esta variant dialectal ampra un número menor de vocables d'orige persa i àrap que l'urud estàndar. En quant al rekhta, esta és la forma d'urdu utilisada com a mig lliterari en la poesia en urdu, i se sol considerar un dialecte a part.\nEst artícul fon creat a partir de la traducció de l'artícul es.wikipedia.org/wiki/Urdu de la Wikipedia en espanyol, baix llicència GFDL.\nObtingut de «http://www.lenciclopedia.org/index.php?title=Idioma_Urdu&oldid=127587»\nEsta pàgina fon modificada l'última volta el 1 nov 2017 a les 12:00.


Universitat Autònoma de Barcelona > Estudiar > Màsters i Postgraus > Màsters i postgraus propis > Economia i Empresa > Màster en Business Management\nEl Departament d’Empresa en particular i la Facultat d'Economia i empresa, es dirigeix a Llicenciats, Diplomats i Graduats Universitaris de qualsevol disciplina amb 3 anys d'experiència professional de tipus directiu, que decideixen realitzar un Màster intensiu de caràcter internacional en un període de un any acadèmic exclusivament en anglès. Aquest Màster Professional te un caràcter internacional tan per la utilització de l'anglès com a llengua vehicular, com per els estudiants que acull son d'arreu del món. També tracta de forma avançada el diferents aspectes de gestió de les empreses i la transmissió de coneixements amb les distintes disciplines d'administració, finances, tecnologia, màrqueting, necessàries pel funcionament dels negocis i les empreses. Aquest màster permet obtenir un coneixement sòlids del funcionament de les empreses amb una clara orientació a resultats sense oblidar el valors humans i socials de l'entorn empresarial en el context econòmic actual.\nEls dos últims mòduls permeten dos itineraris: 1) avançat en la gestió d'empreses i 2) empreses internacionals. La necessitat d'establir dos itineraris es dona per l'adaptació a les demandes dels candidats i també per seu perfil . Tanmateix en les darreres edicions l'origen internacional dels estudiants és una invitació a aquesta diferenciació en la que molts d'ells mostren interès. Igualment, convé recordar l'interès de la Facultat d'Economia i Empresa en aprofundir en el caràcter internacional de la seva oferta, i afavorir la incorporació de matèries en aquest àmbit. Aquest mòdul del màster complementa aquesta visió i reforça l'atracció de l'oferta de la facultat ara també amb assignatures de “International Business”.\nEl programa del màster té com objectiu que els estudiants aprenguin sobre com construir models de gestió moderns i flexibles per tal de donar la millor resposta al món de de les empreses i negocis cada cop mes globalitzat. Per tant, els objectius van mes enllà de l'aprenentatge específic de unes eines, i s'enfoquen a que els estudiants puguin afrontar de la forma més amplia possible els diferents elements i problemàtiques dels negocis i les empreses actuals.\n- Directiu Departamental d'empreses de diferents dimensions i àmbit d'actuació\n- Gerència de l'empresa amb una visió global que no menystingui aspectes operacionals concrets\n- Emprenedor en noves iniciatives empresarials que permetin aportar nous valors a la societat en les que s'implantin\n- Consultoria de negoci com una ajuda externa i necessària als gestors que sovint en tenen necessitat donada la manca de temps i recursos per fer anàlisis imprescindibles per a la presa de decisions estratègiques\n- Gestió de projectes de caràcter internacional amb capacitat d'analitzar i prendre decisions sobre negocis internacionals\nCodi de l'estudi: 2084/11\nDates: del 08/10/2018 al 08/10/2019


Crònica Cadet femení: CB Farners 72 - Bàsquet Vilafant 47\nHan jugat: Sara, Íngrid, Aina, Mireia, Mariona, Carla, Núria, Laura i Ruth.\nAvui hem fet una passa més i hem aguantat 25 minuts contra el Farners. Les baixes i les dimensions de la pista ens han passat factura. A més ens hem trobat amb una zona que encara ens ve molt de nou.\nMica en mica anirem treballant i solucionant aquestes situacions que encara ens són molt desconegudes, com també els blocs i les alternances defensives. Però a poc a poc i amb bona lletra. Nosaltres encara hem de millorar molt l'1 c 1 tant ofensiu com defensiu, la presa de decisions i sobretot ser molt més agressives cara a cistella. I per sobre de tot, i en el partit va ser escandalós, hem d'aprendre i treballar molt a tancar el rebot i anar a per TOTES les pilotes dividides. És un aspecte, creiem, fàcil de solucionar, però la concentració i les ganes són vostres!!\nLa part positiva és la primera meitat i alguna estona de la segona, on sortim prou bé al contraatac i amb les cames fresques i el cap clar es juguen molt bones situacions d'atac. Seguirem treballant. Bon cap de setmana i ens veiem dimarts noies!!


Zonasec » El CC Albareda, lluny de la gestió veïnal\nEl teixit associatiu i veïnal del Poble-sec perd l’oportunitat de gestionar un equipament llargament reivindicat pel barri que seguirà en mans municipals\nLa gestió cívica del CC Albareda haurà d’esperar a que passin les municipals de la primavera de 2015\n@molina_jordi / La gestió cívica del Centre Cultural Albareda haurà d’esperar, com a mínim, a que passin les eleccions municipals de la primavera de 2015. El Districte de Sants-Montjuïc ha decidit aplaçar fins el següent mandat la convocatòria d’un concurs sobre la gestió d’aquest equipament, icona d’una conquesta veïnal. És a dir, la gestió seguirà sent municipal, malgrat que des de la inauguració del centre, el desembre de 2012, existia l’acord del consistori de compartir –o cedir— la gestió a la societat civil del barri, seguint un model d’èxit de cogestió com el del CC El Sortidor.\nAquesta decisió s’explica en base a dos arguments. D’una banda el consistori esgrimeix raons tècniques: “cal acabar de perfilar la normativa de Gestió Cívica”, la que regula la gestió veïnal dels equipaments. I, de l’altre, més enllà dels discurs oficial, fonts municipals admeten que hi va haver un abans i un després en la negociació frustrada de fa un any, quan representants de la Coordinadora d’Entitats i la Unió d’Associacions de Veïns van evidenciar davant del consistori discrepàncies evidents que feien impensable compartir el volant de l’equipament.\nEl president de la Coordinadora, Josep Guzmán, lamenta que l’Ajuntament avortés aquella taula de negociació i demana que, en el futur, “els veïns siguin els qui gestionin els equipaments públics de l’entorn”. Des la Unió de Veïns, Lluís Martínez, explica que esperaran a l’anunci d’un nou concurs per donar detalls de la seva proposta. Ja sigui per la manca de consens entre plataformes, o per la comoditat municipal a un any vista de les eleccions, el cert és que el mandat acabarà sense que els veïns tinguin dret a decidir sobre l’equipament pel qual van lluitar.\nLa contrapartida de l’Ajuntament\nTot i que la direcció seguirà sent municipal, hi haurà un consell rector en el qual sí que hi participaran les entitats del barri. Un funcionari municipal es farà càrrec de la direcció, però els equips de dinamitzadors i l’equip auxiliar seran posats a concurs públic. L’empresa que el guanyi serà l’encarregada de contractar aquest personal, que constarà en dos dinamitzadors, un generalista i l’altre especialista en música, uns informadors i un auxiliar polivalent.


Hotel Maris Scharbeutz Alemanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n"Very friendly staff, rich breakfast, clean, comfortable and..."\nStrandallee 10, Haffkrug, Scharbeutz, Alemanya - Veure al mapa\nMés informació sobre Hotel Maris\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Scharbeutz, no busqui més enllà de Hotel Maris. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nHotel Maris ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen express check-in/check-out, restaurant, premsa, ascensor, caixa forta.\nL'ambient de Hotel Maris es reflexa en cada habitació. calefacció, escriptori, balcó/terrassa, despertador, telèfon són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. Sauna, solàrium de l'hotel, són llocs ideals per a relaxar-se després d'un llarg dia. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Hotel Maris no troba competidors en cap categoria.\nCal que informeu el Hotel Maris de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.\nDejligt hotel søde og rare mennesker ”\nrengøring og høflige personale\nEt sted man kan anbefale andre god beliggenhed. Men kunne godt bruge nogen bedre tv kanaler end tysk


La Casanova de la Roureda | Mapes de Patrimoni Cultural\nLa Casanova de la Roureda\nLa Casanova de la Roureda Calldetenes\nEntorn rural de Calldetenes . Mas Casanova de la Roureda s/n (08506 Calldetenes)\nCrta. N-141-d, prendre el desviament fins a Sau, passat el trencall, agafar el camí a la dreta 50m\nSí; IPA núm.44. ACCN:22532 i núm 45 ACCN:22533\nRef. cad.: 0023DG4400C006\nMasia ubicada a l'extrem nord-est del terme municipal de Calldetenes, a tocar amb Sant Julià de Vilatorta i Folgueroles. Es troba formada per l'habitatge o casa, i una cabana, aixecada a pocs metres de la casa. L'habitatge, pròpiament dit, és un edifici de planta quadrangular cobert a dues aigües, amb el carener perpendicular a la façana. Compta amb planta baixa, primer pis i pis sota teulada. La construcció de l'edifici és feta amb mur de mamposteria irregular amb les cantonades reforçades amb carreus rectangulars més ben tallats. La façana principal es troba orientada a migdia, i s'obre amb un portal ubicat al centre. Es tracta d'un portal arquitravat, rematat amb una llinda monolítica que duu gravada la data de 1782, sota les tres creus, que són l'emblema del mas del Calvaria. Cal fer constar que aquest mas era en realitat una masoveria de la Calvaria. A banda i banda del portal s'obren dues finestres. Al primer pis, destaca la presència de tres finestres quadrangulars, rematades a la part superior per una llinda monolítica, i amb els brancals formats per carreus quadrangulars ben tallats. Totes tres es recolzen sobre ampits motllurats. La finestra ubicada sota el carener de la teulada, corresponent al pis de les golfes, és de construcció més senzilla. Al cantó de llevant de la casa, s'adossa un cobert de planta baixa, que s'estén al llarg de tota la façana, i que es cobreix amb una teulada inclinada d'uralita. Sembla un afegit fet en una etapa constructiva posterior. S'hi accedeix mitjançant una porta oberta al cantó de migdia formada per una petita arcada feta a base de fileres de maons. A l'alçada del primer pis s'obre una finestra reforçada amb maons. A la façana nord de la casa s'obren dues finestres al primer pis, i una al pis sota teulada, també reforçades amb maó i de cronologia més moderna. Uns metres a llevant de la casa fou aixecada la Cabana, deixant un pas al mig. Es tracta d'una construcció de planta rectangular, coberta a dues aigües amb el carener perpendicular a la façana. La construcció és feta amb mur de mamposteria irregular, amb les cantonades reforçades amb carreus més ben escairats. Dita cabana es troba orientada a ponent, i s'obre amb una gran arcada rebaixada, que ocupa bona part de la façana, feta a base de fileres de maons.\nConstruïda l'any 1782, és un exponent del creixement demogràfic de finals del segle XVIII. La història d'aquest mas es troba lligada a la del mas de la Calvaria, ja que es tractava d'una masoveria de la seva propietat. L'any 1922 va ser ampliada i s'aixecà la cabana, destinades a espai auxiliar de les feines agrícoles.


Les millors vacances de canal i el riu vaixells a Europa | Desar un tren\nUn llibre de bitllet de tren EMPRESA\ncasa > Europa viatges > Les millors vacances de canal i el riu vaixells a Europa\nLes millors vacances de canal i el riu vaixells a Europa\nper Liam Mallari 16/08/2019\nEl viatge en tren, Bèlgica viatges amb tren, El viatge en tren França, El viatge en tren Alemanya, El viatge en tren Itàlia, El recorregut del tren Holanda, consells de viatge en tren, Europa viatges\n(Darrera actualització de: 20/02/2020)\nEls viatgers a la recerca dels dies de festa millor canal i el vaixell riu a Europa pot estar tranquil sabent Europa té llocs fantàstics. malgrat això, a saber a on anar per a la millor vela vacances sempre, vostè ha de fer una investigació. Hi ha cinc països amb opcions de vacances flotants fantàstica canal i.\nPot visitar a tots, o triar el que més li atregui. El que és segur és que vas a tenir alguns famosos passejos de canal i el riu en aquests dies de festa. Aquí estan els nostres cinc millors festes de la cadena i de la barca a Europa:\nAquest article va ser escrit per educar sobre el viatge del tren i va ser fet per Save Un tren El més barat de tren Entrades lloc web en el Món.\n1. Canal i el vaixell Riu Vacances en França\nFrança és un país preciós, amb moltes destinacions possibles per a un canal o vaixell fluvial festa. Algunes de les regions de França es destaquen en aquest sentit: Migdia, regió d'Aquitània, i la Camarga. Cadascun d'ells té qualitats úniques.\nLa primera és Canal du Midi, Patrimoni de la Humanitat i la via fluvial artificial més antic d'Europa que encara segueix el seu curs original. Aquesta obra de Pierre Paul Riquet va completar en 1681. En el camí, creuer pel Migdia, es pot veure Somail i Carcassona, dos assentaments medievals amb encant. I si t'agrada bon menjar i gran vi, es pot tractar famosa Minervois i Corbières del Migdia, i cassoulet, 1 menjar local.\ndel sud de França, Camargue és una mica més modern, amb un bell clima assolellat i la proximitat del mar Mediterrani. Mentre estàs de viatge de la Camarga, es pot estudiar la naturalesa exuberant i aus. El que és més, a les zones urbanes també hi ha petits cafès amb encant veure.\nfinalment, Aquitània capturarà el teu cor mentre navega a través de les seves valls frondosos, mirar als seus cascades i penya-segats impressionants. Hi ha una multitud de rutes a prendre, incloent la navegació pel riu Charente. A França, cada camí que està prenent és encantador, i experimentar-plenament és una sensació meravellosa.\nLe Boat | Descobrir el Canal du Midi amb Le Boat\nVegeu aquest vídeo a YouTube\n2. Canal i el vaixell Riu Vacances en Itàlia\nQuan es pensa en els canals i Itàlia, la primera cosa que ve a la ment és Venècia. La llacuna de Venècia és vast, tallar a través de canals, i ofereix una experiència única per als viatgers que estimen la navegació. Però fins i tot més que navegar pels canals de Venècia en si, la costa italiana és un punt culminant en si.\nPer principiants, es poden visitar les illes encantadores Torcello, Burano, Murano i que té molt a oferir. Si vols, passar temps en una de les moltes botigues especialitzades. Sinó, sempre es pot navegar en la mateixa ciutat de Venècia. Cada canal és un bell allà, especialment quan el temps és bo. Passar a Riviera del riu Sile o per a més visites panoràmiques de la italiana camp.\nItàlia el món té molt a oferir amb els seus bells rius, i els canals de Venècia són una visita obligada. Si vols veure el millor dels llocs d'Europa i vies fluvials exquisits, vostè els trobarà a Itàlia.\nFlorència Pisa trens\nUn canal de Venècia turística amb passejos d'Itàlia\n3. Canal i el vaixell Riu Vacances en Alemanya\nAlemanya podria no ser el primer lloc de pensar quan s'esmenten el millor canal i dies de festa de la barca a Europa. malgrat això, aquest país està lluny de no tenir bells canals per explorar. Dues regions es destaquen de la resta: Mecklenburg i Brandenburg, amb el seu fascinant canals i llacs envoltats de exuberants boscos.\nel que és especialment encantador és que al llarg del camí es pot veure impressionants palaus, castells medievals, i pintorescs pobles antics. I aquells que estimen la natura, sens dubte, va a gaudir de la natura intacta i la riquesa de la flora i fauna.\nBerlín en si té més ponts que Venècia encara fa, i gairebé 100 canals per explorar. malgrat això, el seu canal alemany i vacances d'aventura de la barca podrien també el portarà cap Potsdam i Brandenburg. No es perdi l'oportunitat d'explorar Alemanya d'aquesta manera única i relaxant.\nBèlgica té un gran avantatge sobre el seu costat quan es tracta de les millors vacances a canal i la barca a Europa. Aquest bo és la regió flamenca i la bellesa dels seus canals. Mentre que els cursos d'aigua belgues no són tradicionals en el sentit d'oferir un entorn rural impressionants, que sens dubte et pot portar a alguns llocs interessants.\nPer exemple, Bruges és sens dubte val la pena visitar, i explorar per canals fa que el viatge encara més emocionant. Hi ha un cert romanç en l'aire, de la mateixa manera que a Venècia. I les encantadores estructures medievals i xocolata botigues només se sumen a la atmosfera.\nDesprés hi Ypres, un lloc impressionant ple de significat històric i llocs únics flamencs, sons, i sabors. Navegar el seu camí a la deliciosa belga xocolates fets a mà, o vibrant i robusta cerveses belgues. El país li donarà la benvinguda amb un pur delit per a tots els sentits.\nEls trens de Brussel·les a Anvers\nAmsterdam als trens d'Anvers\nEls trens Lille a Anvers\nEls trens de París a Anvers\nA CANAL TOUR de Bruges\n5. països Baixos\nNo hi ha una llista de millors destinacions europees pot ser completa sense els Països Baixos. Això inclou destins que ofereixen les millors vacances de canal i de la barca a Europa. El país dels cursos d'aigua havia de trobar el seu lloc en la llista, causa de les seves impressionants vistes, rutes escèniques i la facilitat i la tranquil·litat de la navegació.\nEl camp holandès i els seus cursos d'aigua ofereixen una gran experiència. Potser cap altre lloc pot presumir de tals vent en popa a través de petits pobles i al costat de tants llocs bonics. Imagineu que passa per l'aspecte tradicional, molins de vent holandesos, amb el seu aspecte recognoscible i encant. imaginar mirant les tulipes balancejant a la brisa en passar per la regió de Frisia.\nPlanificació d'una barca de vacances a Europa? El Seu Llibre Bitllets De Tren Guardar amb un tren i gaudir!\nVols incrustar nostra entrada de bloc al seu lloc? pot prendre les nostres fotos i text i només ens donen crèdit amb un enllaç a aquesta entrada del bloc. O feu clic aquí: https://embed.ly/code?url=https://www.saveatrain.com/blog/best-canal-river-boat-holidays/- (Desplaçar cap avall una mica per veure el codi d'inserció)\nSi vols ser amable amb els seus usuaris, pot guiar-los directament a les nostres pàgines de cerca. En aquest enllaç, trobarà les nostres rutes de tren més populars -- https://www.saveatrain.com/routes_sitemap.xml. En el seu interior té els nostres enllaços per a pàgines de destinació Anglès, però també tenim https://www.saveatrain.com/ru_routes_sitemap.xml i es pot canviar el / ru a / a o / i en més idiomes.\n#canal #vaixell fluvial #viatge europetrains Eurotrip trainjourney\n193 / 253\nEls trens Coradia iLint baixa muntar a Europa\nEl viatge en tren, Europa viatges\nGaudint d'un viatge sense culpes: allotjament Hostel\nconsells de viatge en tren, Europa viatges\nRecorrent l'anglès Premier League Amb tren\nTren Regne Unit viatges, Europa viatges\n12345678910111213141516171819202122232425262728293031 febrer 2020mar 2020abr 2020maig 2020juny 2020Juliol de 2020aug 2020setembre 2020octubre 2020novembre 2020dec 2020jan 2021\n5 Millor capitals europees viatjar en tren\nLa guia completa per viatjar a França per tren\n5 Teatres famosos d'Europa\n7 Les millors Excursions de Venècia\nOn puc trobar Consigna llocs de França?\n10 Millors cafès per al millor cafè d'Europa\n5 Les millors excursions d'un dia d'Amsterdam amb tren\n7 Les millors Excursions de Nàpols a Itàlia\nCom viatjar En Eco friendly 2020?\n10 En dies Itinerari Baviera Alemanya\nEls viatges de negocis a Tren\nconsells de viatge cotxe\nles finances de tren\nEl viatge en tren\nEl viatge en tren Àustria\nBèlgica viatges amb tren\nEl viatge en tren Bretanya\nEl viatge en tren Bulgària\nEl recorregut de l'tren República Txeca\nEl viatge en tren Dinamarca\nEl viatge en tren Finlàndia\nEl viatge en tren França\nEl viatge en tren Alemanya\nRecorregut del tren d'Holanda\nEl viatge en tren Hongria\nEl viatge en tren Itàlia\nEl viatge en tren de Luxemburg\nEl viatge en tren Noruega\nEl viatge en tren Portugal\nEl viatge en tren Escòcia\nEl viatge en tren Espanya\nEl viatge en tren Suècia\nEl viatge en tren Suïssa\nEl recorregut del tren Holanda\nconsells de viatge en tren\nEl viatge en tren Turquia\nTren Regne Unit viatges\nIoga a Europa\nWordPress Tema construït per Shufflehound. Copyright © 2019 - Desar un tren, Amsterdam, països Baixos\nPresentares presenta de forma, si us plau esperi una mica.


Col·locaven GPS a cotxes robats que venien a narcotraficants per assaltar-los\nEls Mossos d'Esquadra han desarticulat una banda dedicada al robatori de cotxes, i han detingut 15 persones, 10 de les quals ja estan en presó provisional. La banda es dedicava a robar cotxes de gamma alta en concessionaris i tallers mecànics. Posteriorment desballestaven els vehicles, n'extreien les peces i les posaven en altres vehicles del mateix model sinistrats, venent-los com si fossin cotxes de segona mà. En la majoria dels casos venien els cotxes robats a traficants de droga. Els presumptes delinqüents instal·laven sistemes GPS als cotxes, de manera que els tenien localitzats en tot moment. Posteriorment assaltaven els narcotraficants, i se'n quedaven la droga.\n29/07/2010 - 11.20 Actualitzat 29/07/2010 - 12.04\nEls detinguts, d'entre 25 i 40 anys, concentraven la seva activitat a la comarca de l'Anoia, on un dels líders de la banda tenia un taller mecànic. La banda robava els cotxes de luxe en concessionaris amb el mètode de l'encastament. Els mateixos lladres s'encarregaven de desballestar els cotxes robats i muntar les peces que en treien en altres vehicles, que venien al cap de mesos. La banda treballava en tres punts: una nau industrial a Igualada, un aparcament i un local de Vilanova del Camí.\nLa investigació va començar el setembre del 2009, quan la policia catalana va detectar un augment considerable de robatoris en concessionaris i tallers mecànics de Catalunya. Els Mossos han intervingut 45 vehicles manipulats, 65.500 euros en efectiu, 15 dispositius GPS i 7 quilos d'haixix. Als arrestats se'ls atribueixen els delictes d'associació il·lícita, robatori continuat, furt d'ús de vehicle, falsedat documental, receptació i contra la salut pública.


LA ZONA BLAVA - Associació Veins Migjorn | Associació Veins Migjorn\nhttp://eretv.fr/?galigyla=site-rencontre-amicale-nice&cd0=87 21. Sep, 2015 0 Comments\nmujeres solteras en bosa el recreo “No dieu res de la zona blava. Ara l’han ampliat i dels veïns de la zona centre ni se’n recorden”. Així ens abordava una veïna afectada que, molt cert, va venir algunes vegades a les assemblees quan els Senyors del PP la van fer de dimensions immenses. Li recordarem que efectivament vàrem recollir més de 5.000 signatures en contra d’aquest abús i que el PP no ens va fer cas, no van escoltar al poble.\nsites de rencontres gratuits forum Ara com a conseqüència de fer fora a tots els vehicles de la plaça del Convent de Sanjacinto, perdó de Sant Francesc (no se en qui estaria pensant), i segons el contracte que tan bé ens van vendre que van fer, l’actual Ajuntament sols ha pogut apaivagar l’ampliació de la zona blava llevant de davant del Mercadona aquell invent tant imaginatiu que va ser la zona taronja. Tenen la promesa de negociar un altra cosa que tots demanem, la mitja hora gratuïta en els pàrquings soterrats. També sabem, perquè ho hem preguntat i escoltat en mitjans públics, que el contracte s’acaba l’any vinent i llavors en parlaran de tot en global.\nCert que aquell que pateix el tenir que buscar-se la vida en aparcar el cotxe lluny de sa casa veu com s’ha de desplaçar cada vegada més per deixar-lo en algun lloc lliure de pagament. Ara quan torna a moure la cosa se’n recorden, però fins ara han estat calladets, sofrint i pagant. “… com els que manen ara són d’esquerres, escolten al poble i ho han de resoldre enseguida”. Afirmació que corroborem, els de dretes escolten més altres sorolls que els són més afins.\nLa resposta va sorgir de forma automàtica a l’igual que sorgiria per aquell que vulgues reivindicar algun problema que li puga afectar. Vine a la nostra assemblea i en parlem. Igual que aquest tema en hi ha molts que en el seu dia els vàrem donar més protagonisme per l’actualitat que tenien i perquè creiem que mereixien la nostra atenció. No hem oblidat res, ho tenim ben present però cal que ens ajudeu i seguiu reivindicant amb nosaltres.\nNosaltres, MIGJORN, sempre sabeu on som I QUI SOM, ho hem dit de moltes formes i maneres que ens reunim tots els dilluns a la Casa de la Cultura, en l’Avinguda de la Llibertat, a partir de les 20 h. No defugim de cap tema, ens comprometem, com sempre hem fet, en acompanyar-vos, assessorar-vos i donar-vos la nostra opinió. Estarem en el vostre costat en la lluita, reivindicació, queixa o qualsevol acció que ens plantegeu. El que necessitem i us ho diem de bon grat és que vingueu a les nostres assemblees i participeu. Tu també pot ser de MIGJORN. Entre tots ho farem tot. Vine i ens ajudarem. Vinaròs, 11.09.2015\npaga i calla, ZONA BLAVA\nThe fork is reasonably trustworthy


ERC també exigeix a Buch que faci canvis perquè no torni a passar - Diari de Girona\nERC també exigeix a Buch que faci canvis perquè no torni a passar\nInés Arrimadas acusa Quim Torra de «criminalitzar els Mossos» i «impedir que facin la seva feina»\nL'actuació de dijous dels Mossos d'Esquadra contra els manifestants antifeixistes de la plaça U d'Octubre va centrar ahir l'actualitat política, i tot apunta que ho seguirà fent durant els propers dies.\nERC ha reclamat a Buch que prengui les «decisions oportunes» i «faci els canvis necessaris» perquè situacions com les actuacions policials de Girona i Terrassa d'aquest dijous «no es repeteixin». Fons del partit han explicat que el president del grup parlamentari republicà, Sergi Sabrià, es va posar en contacte ahir amb Buch i amb el secretari general d'Interior, Brauli Duart, per sol·licitar-los una reunió per abordar si ha fallat algun paràmetre en els darrers dispositius policials davant dels fets»preocupants» de les últimes hores. Segons el partit, una bona planificació hauria pogut evitar actuacions posteriors.\nLa líder de Cs a Catalunya, Inés Arrimadas, va acusar el president de la Generalitat, Quim Torra, de «criminalitzar els Mossos» i «impedir que facin la seva feina en condicions», després que el dirigent català donés de temps fins dimarts al conseller d'Interior, Miquel Buch, perquè faci canvis en el seu departament. En una piulada a Twitter, Arrimadas va titllar «d'inadimssible» que Torra hagi qüestionat l'actuació de la policia catalana i va recriminar al president del Govern central, Pedro Sánchez, que deixa «que Catalunya sigui un territori sense llei en mans de Torra».\nEl diputat de la CUP Carles Riera va exigir a Torra que cessi immediatament el conseller d'Interior.\nRiera va criticar que es carregués contra els manifestants antifeixistes contraris a les marxes organitzades pels «grups feixistes i nazis» a Girona i Terrassa i que se'ls protegís. «Si una de les ferides no fos una diputada, el Govern de Catalunya no hauria reaccionat», va considerar, i va xifrar en una cinquantena els ferits per la repressió policial, un dels quals hospitalitzat en situació crítica, va dir.\nisabel celaá (psoe)\nEl Govern espanyol va decidir passar de puntetes sobre els incidents de dijous. La portaveu de l'executiu de Pedro Sánchez, Isabel Celáa, va evitar entrar en la polèmica sobre si l'actuació va ser desproporcionada o no i es va limitar a condemnar qualsevol «manifestació o concentració violenta». Sobre si cal revisar els protocols, va dir que això ho hauran de decidir «les autoritats competents».\nJESSICA ALBIACH (COMUNS)\nLa presidenta Catalunya En Comú-Podem al Parlament, Jéssica Albiach, va instar Miquel Buch, a «assumir responsabilitats» després del «fracàs» del dispositiu policial de dijous i va alertar que «plou sobre mullat». «La gestió dels dispositius policials a Terrassa i Girona va ser un fracàs i una vergonya, igual que el 29 de setembre i l'1 d'octubre. Miquel Buch no està a l'altura i plou sobre mullat», va afirmar a Twitter. Per això, va instar el conseller «a prendre decisions i assumir responsabilitats».\nEl president del PP, Pablo Casado, va exigir a Pedro Sánchez que «freni» la «kale borroka independentista» que, al seu parer, s'està produint a Catalunya, amb l'aplicació una altra vegada de l'article 155 de la Constitució. Des del seu punt de vista, Catalunya està «completament fora de sí» i el govern de Quim Torra «no controla la situació». En un acte a Terol, Casado va criticar que a Catalunya «ni tan sols es respecten als Mossos» i que la situació «no dona més de si». Per això, va reclamar a Sánchez «aplicar d'una vegada» el 155 a Catalunya i prendre el control de la policia autonòmica, els mitjans de comunicació públics i l'educació.\nRafael Ribó El síndic investiga l'actuació dels Mossos. Girona\nPaneque acusa Madrenas d'haver alimentat comportaments antisistema. Girona\nPlataforma Antifeixista: «Va ser un acte de tortura retransmès en directe». Girona\nAixí ha estat la tempesta de pluja i pedra que ha afectat l´Alt Empordà, el Ripollès i la Garrotxa


Enbonamà: Venda de casa en perfecte estat, 3 habitacions, Roses\nCasa unifamiliar en perfecte estat, amb piscina, vistes, jardí i garatge\nSuperfície: 162 m2\nGaratge: 16 m2\nCasa unifamiliar en perfecte estat, amb piscina, vistes, jardí i garatge.\nAquesta casa de només 20 anys d'antiguitat es troba en perfectes condicions, està molt ben mantinguda i és ideal per habitar-la durant diversos mesos a l'any, - fins i tot a l'hivern – i llogar-la en els mesos d'estiu. Està perfectament equipada, no requereix cap inversió.\nL'entrada es troba en el nivell superior on està situat el garatge, la cuina, saló-menjador i un bany amb dutxa. La cuina i la sala d'estar són lluminoses i acollidores, un ampli balcó ofereix unes boniques vistes sobre la badia de Roses.\nDes del passadís passem per unes escales a la planta inferior, on es troben 3 habitacions dobles amb armaris encastats, un bany gran i un ampli traster.\nEn aquest nivell la sortida a la terrassa amb una gran piscina de 4x8m.\nUna barbacoa de pedra et convida a preparar sopars d 'estiu. Al costat una zona de jardí, que es pot utilitzar segons el gust de cadascun: per fer la migdiada o llegir a l'ombra, per a que nens o mascotes juguin…\nSota la piscina està situada la cambra de maquinaria, amb recentment renovats filtre i bomba de piscina. Aquí a més a més tenim un espai que es pot aprofitar, per exemple per a un celler, una altra zona d'oci, instal·lar una sauna, etc.\nLa casa té calefacció central de gas, també llar de foc al menjador que proporciona un ambient acollidor a l'hivern.\nGaratge per a un vehicle. Després del reixat davant de l'entrada hi ha una altra plaça de pàrquing. Totes les finestres tenen doble vidre, persianes, reixes, i mosquiteres.\nEs pot habitar i/o llogar immediatament, sense necessitat de cap inversió addicional.


Torrent: «Necessitam urgentment un Govern per defensar els consensos i l'escola»\n25 febrer 2021 14:10\ndBalears/E.P. | 16 febrer 2018\nEl president del Parlament, Roger Torrent, ha cridat aquest divendres a formar al més aviat possible el Govern català que permeti recuperar l'autogovern i defensar el model educatiu i la immersió lingüística: «Necessitam urgentment un Govern per desfer-nos del 155 i defensar els consensos i l'escola». Ho ha dit en declaracions als mitjans en el Parlament després de reunir-se amb la plataforma Somescola per abordar l'anunci del Govern espanyol de la voluntat d'introduir el castellà com a llengua vehicular a les escoles catalanes.\nTorrent ha cridat a recuperar ja totes les institucions d'autogovern perquè «si avui volen posar en risc l'escola és perquè hi ha un 155 que ho permet». Però ha avisat que des del Parlament no es permetrà que «es desmuntin els consensos polítics i socials amb un model d'èxit social i acadèmic» com és el model educatiu basat en la immersió lingüística en català.\nEn aquest sentit, Torrent ha posat el Parlament «al servei de la societat» i així l'hi ha traslladat als representants de Somescola amb els quals s'ha reunit: la trobada ho ha demanat ell després de conèixer la intenció del Govern espanyol.\nTambé en declaracions als mitjans, la portaveu de Somescola, Carme Roca, ha reivindicat el model educatiu català i ha demanat «que es mantengui el que diu la LEC i empara l'Estatut». Ha recordat que l'actual model és fruit d'una demanda social de famílies castellanoparlants que fa més de 30 anys que dóna fruits «demostrant que és un element molt cohesionador que dóna igualtat d'oportunitat a tots els alumnes».\n«I ho defensarem fins que sigui necessari», ha subratllat, avançant que no descarten mobilitzacions per reivindicar la immersió lingüística i defensar l'actual sistema.\nPer Bajoan, fa mes de 3 anys\nLes "institucions d'autogovern", tal com les heu conegut, no les recuperareu mai.


EL DO DE LA PARAULA: Sardenya es desvetla\nAmb la constitució democràtica aprovada després de la II Guerra Mundial, Sardenya va obtenir dins la República Italiana un Estatut d’Autonomia com a regió especial. Era de qualque manera el reconeixement per l’estat italià que l’illa, de 24.000 km2 i poc més d’un milió d’habitants, tenia una certa especificitat que la feia merèixer aquesta autonomia especial. Al mateix temps, aqueixa mateixa constitució declarava, a l’article 6, que la República protegia amb les normes pertinents les minories lingüístiques, i aquesta era una disposició legal que també afectava l’illa. Perquè, efectivament, Sardenya tenia –i té- l’especificitat de ser una comunitat humana ben diferenciada de la resta d’Itàlia: la llengua històrica pròpia dels sards no és la llengua italiana, sinó la llengua anomenada precisament “sarda”, formada, com el català, de la descomposició del llatí, amb el qual, però, manté una proximitat molt més estreta. I dins les llengües romàniques català i sard comparteixen una característica avui particular d’aquests dos idiomes: l’article original del llatí IPSE, IPSA, actualment es/es, sa/ses en català, i su o is / sos o is, sa/sas en sard (cat. es ca, sa muntanya; sard su o is cane, sa montagna). Però Sardenya és encara més complexa, i a més de la llengua sarda majoritària hi trobam parlars pròxims al cors al nord (a les regions de Sàsser i de la Gal·lura), el parlar català de l’Alguer (al nord-oest) i el parlar genovès de Carloforte (al sud-oest).\nDurant prop de cinquanta anys, tanmateix, el reconeixement legal de l’especificitat sarda va ser més teòric que real: a l’Estatut d’Autonomia no es feia cap referència a la llengua (fins i tot anomenada generalment “dialecte” pels sards mateixos) i l’article 6 de la constitució italiana no tenia desplegament normatiu, per la qual cosa era com a inexistent. Fa uns anys, però, gràcies a la pressió popular, la cosa començà a canviar: primer va ser una llei del parlament de Sardenya (1997) que va permetre l’ús del sard i de les altres modalitats lingüístiques minoritàries a les institucions oficials –sense mai desplaçar l’italià, però; llavor va ser una llei italiana (1999) que reconeixia els drets de totes les llengües de les anomenades “minories” a ser usades institucionalment i a ser ensenyades a escola. Varen ser unes fites importantíssimes: si el sard es podia usar oficialment i ser ensenyat, s’havia de menester una modalitat que fes les funcions de l’estàndard, en la qual es poguessin reconèixer tots els parlants, i així el govern regional encarregà a una comissió de lingüistes que proposassin una Limba Sarda Unificada, que el 2001 va ser aprovada i publicada. Feta aquesta passa (tot i que encara hi ha resistència per part d’alguns sectors a acceptar aquesta LSU), era important demostrar que servia per a allò per a què havia estat feta, i així sorgiren iniciatives com l’Ufitziu de sa Limba Sarda, que el govern provincial de Nuoro va posar en marxa el 2002 per a impulsar la difusió social de la llengua dins el seu territori d’administració, i que recentment ha estat copiat per la província d’Oristany. L’ULS, l’ànima del qual és un lluitador històric per la llengua, Diegu Corraine, ha estat molt ben rebut per la població, que el veu com una eina eficaç de recuperació de la seva dignitat lingüística: Inoghe faeddamus in sardu (‘Aquí parlam en sard’) és un lema que s’ha escampat per les botigues i locals públics de Nuoro, un gest que pareixia impossible fa només 10 o 15 anys.\nTambé a l’Alguer hi ha arribat aquesta onada a favor del recobrament de la llengua pròpia: als cursos i actes culturals diversos oferits als adults per algunes institucions privades (Obra Cultural de l’Alguer, Escola de Alguerés ‘Pasqual Scanu’), s’hi ha d’afegir a partir del curs que ve la primera escola algueresa en català: la Costura, impulsada pel Centre de Recursos ‘Maria Montessori’ (delegació d’Òmnium Cultural) i en part subvencionada per la Generalitat de Catalunya.\nFinalment, doncs, al cap de cinquanta anys de democràcia formal italiana i de teòrica protecció de les comunitats lingüístiques diferenciades, els sards (amb els algueresos inclosos) s’han començat a moure per a no perdre el seu tret distintiu més important: la llengua. Dins l’Europa unida és essencial que cada poble conservi la pròpia personalitat i sigui reconegut com a allò que és; sinó, serà una simple dada estatística .


BASES ATORGAMENT D AJUTS PER AL CASAL D ESTIU LA JONQUERA - PDF Free Download\nDownload "BASES ATORGAMENT D AJUTS PER AL CASAL D ESTIU LA JONQUERA"\nEsperanza Suárez Córdoba\n1 BASES ATORGAMENT D AJUTS PER AL CASAL D ESTIU LA JONQUERA 1. DESCRIPCIÓ Donar ajuts indirectes individuals per minorar la quota mensual de pagament del Casal d Estiu de la Jonquera, per tal de facilitar l accés a les famílies amb nens, que es trobin en situacions socioeconòmiques desfavorides, amb l objectiu de garantir la igualtat d oportunitat, la inclusió educativa, la no discriminació, i actuar com a element compensador de les desigualtats personals, culturals, econòmiques i socials. 2. BENEFICIARIS Poden ser beneficiàries d aquests ajuts als nens i nenes matriculats al Casal d Estiu de la Jonquera (en el moment de presentar la sol licitud), que es trobin en una situació socioeconòmica desfavorida, els pares i/o tutors legals empadronats al municipi, dels quals estiguin al corrent en el compliment de les obligacions tributàries referents a aquest Ajuntament i que reuneixin els següents requisits: a) Que la renda de les famílies que sol licitin l ajut a l Ajuntament corresponent a l exercici fiscal liquidat, corresponent a l any 2013, no superi els llindars màxims de renda familiar que s estableixen a continuació: Famílies de dos membres: ,00 euros Famílies de tres membres: ,00 euros Famílies de quatre membres: ,00 euros Famílies de cinc membres: ,00 euros Famílies de sis membres: ,00 euros Famílies de set membres: ,00 euros Famílies de vuit membres: ,00 euros A partir del vuitè membre, s afegiran 3.282,00 euros per cada nou membre computable. La renda de les famílies, als efectes d aquests ajuts, s obtindrà per agregació de les rendes corresponents al darrer exercici fiscal liquidat de cada un dels membres computables de conformitat amb la normativa reguladora del impost sobre la renda de les persones físiques. Es denegarà l ajut sol licitat quan les activitats econòmiques de què siguin titulars els membres computables de la família hagin tingut el darrer any un volum de facturació superior a ,00 euros. b) No percebre finançament d altres departaments o organismes de la Generalitat de Catalunya o d altres administracions públiques pel mateix concepte. c) No trobar se en cap de les causes que impedeixen obtenir la condició de beneficiari, d acord amb el que estableix l article 13.2 de la Llei 38/2003, de 17 de novembre, general de subvencions.\n2 3. CRITERIS DE BAREMACIÓ L Ajuntament baremarà i ordenarà les sol licituds de les famílies que participin en la convocatòria de concurs públic, sempre que no superin els llindars màxims establerts en el punt anterior, d acord amb els següents criteris: a) La capacitat econòmica del nucli familiar: Al quocient resultant de dividir tots els ingressos familiars entre el nombre de membres de la unitat familiar, se li adjudicarà la puntuació següent: Fins a 2.235,16 euros: 10 punts De 2.235,17 euros a 2.707,87 euros: 8 punts De 2.707,88 euros a 3.113,50 euros: 7 punts De 3.113,51 euros a 3.519,16 euros: 6 punts De 3.519,17 euros a 3.924,80 euros: 5 punts De 3.924,81 euros a 4.330,45 euros: 4 punts De 4.330,46 euros a 4.736,08 euros: 3 punts De 4.736,09 euros a 5.141,74 euros: 2 punts De 5.141,75 euros a 5.547,38 euros: 1 punts Més de 5.547,38 euros: 0 punts En el supòsit que les persones sol licitants no puguin adjuntar la documentació referida a la capacitat econòmica i estiguin rebent assistència social rellevant, l ajuntament podrà fer una valoració dels ingressos, d acord amb aquesta taula. b) Que es tracti d infants en acolliment: 1 punt. c) Que l infant, el pare, mare, tutor, tutora o germans tinguin una discapacitat reconeguda: 1 punt. d) Que es tracti de família nombrosa: 2 punts e) Que es tracti de família monoparental: 2 punts A aquests efectes, s entén per família monoparental la formada pel pare/mare sol/a amb infants, sempre que aquests convisquin amb aquell o aquella i en depenguin econòmicament de forma exclusiva. Barem de Gradació Punts Subvenció: O 1 punts:...30% 2 punts:...35% 3 punts:...40% 4 punts:...45% 5 o més punts:...50% 4. LLOC I TERMINI DE PRESENTACIÓ DE SOL LICITUDS Les famílies que hagin formalitzat la matrícula al Casal d Estiu de la Jonquera dins dels terminis establerts hauran de presentar les sol licituds del 7 al 18 de maig de 2015 (ambdós inclosos), a les oficines de l Ajuntament de la Jonquera, plaça de l Ajuntament núm. 4. Si en la presentació de la sol licitud s observa alguna deficiència, incoherència o hi manca algun dels documents necessaris per la valoració de l ajut, l Ajuntament ho notificarà directament a l interessat/da per tal que en el termini de 10 dies pugui esmenar la falta. Si en aquest termini no es\n3 produeix l esmena i/o no s aporta la documentació sol licitada, s entendrà que es desisteix de la petició i s arxivarà sense més tràmits. La comunicació de la concessió de l ajut es realitzarà en el mateix Casal d Estiu. 5. CONCESSIÓ D AJUTS Les concessions dels ajuts tindran com a límit econòmic màxim el 50% de la quota total del Casal d Estiu. En el supòsit que els imports màxims a percebre pel conjunt de beneficiaris sigui superior a l import pressupostat en la partida corresponent, aquells es reduiran de manera proporcional. La comissió d avaluació baremarà la documentació presentada i emetrà informe, que elevarà a la Junta de Govern Local per a la seva aprovació, si s escau. Aquesta comissió d avaluació estarà formada pels següents membres: Regidora d Educació, Regidora de Benestar Social, Tècnic de l Àrea de Cultura i Joventut, i la Secretària municipal o funcionari en qui delegui. 6. TRAMITACIÓ I RESOLUCIÓ DE LES SOL LICITUDS Mitjançant l acord de la Junta de Govern Local de l Ajuntament es determinarà l alumnat que resulti beneficiari de l ajut, per ordre de puntuació, i l alumnat al qual li ha estat denegat l ajut per no reunir els requisits exigits. Així mateix, la Junta de Govern emetrà la resolució pertinent determinarà l import que correspon a cadascuna de les sol licituds presentades. El pagament dels ajuts es portarà a terme mitjançant ingrés en compte corrent o bé mitjançant la minoració corresponent dels imports dels rebuts. Els ajuts poden ser revocats d ofici o a instància de part, essent causa de revocació de l ajut: a) l ocultació o falsedat en la documentació presentada. b) l incompliment de les condicions establertes en aquestes bases. 7. DOCUMENTACIÓ A APORTAR Annex 1: Sol licitud Annex 2: Documentació acreditativa del compliment dels criteris establerts per accedir a l ajut i a efectes de barem. 8. LLEI ORGÀNICA 15/99, DE15/99, DE 13 DE DESEMBRE, DE PROTECCIÓ DE DADES DE CARÀCTER PERSONAL D acord amb la Llei orgànica 15/99, de 13 de desembre, de protecció de dades de caràcter personal, es posa de manifest que la informació facilitada pels/les peticionaris/es d aquestes beques serà tractada en un fitxer degudament protegit per a la gestió d aquest programa. Els/les interessats/es podran sol licitar a l administració l exercici dels seus drets d accés, rectificació, cancel lació i oposició.\n4 ANNEX 1 SOL LICITUD INDIVIDUAL D AJUT PER AL CASAL D ESTIU LA JONQUERA (a omplir per la família) Nom i cognoms del sol licitant (pare/mare/tutor/a): DNI/NIE/Passaport: Adreça: Telèfon: CP i població: Nom i cognoms del beneficiari/a (alumne/a): Data de naixement: Nom i cognoms Parentiu Edat Situació laboral Ingressos anuals Pare Mare EM COMPROMETO A ACCEPTAR L AJUT CONCEDIT, EN EL CAS DE QUE AQUEST EM SIGUI ATORGAT: _ SÍ _ NO El sotasignant sol licita ajut individual per a la matrícula del Casal d Estiu de l any 2015, als efectes s adjunta tota la documentació relacionada a l annex de les bases i declara sota la seva responsabilitat la certesa de les dades consignades i de les que s acompanyen en la documentació adjunta. Autoritza al centre escolar, o a qui aquest autoritzi, a cobrar l ajut en cas que li sigui concedit. La Jonquera, a de de Signatura del pare, mare o tutor/a. IL LMA. SRA. ALCALDESSA-PRESIDENTA DE L AJUNTAMENT DE LA JONQUERA\n5 Núm. fulls lliurats per l interessat: Espai reservat per a l Administració: Baremació Capacitat econòmica del nucli familiar Infant en règim d acolliment Reconeixement de disminució Família nombrosa Família monoparental TOTAL PUNTUACIÓ Documentació facilitada Puntuació\n6 ANNEX 2 SOL LICITUD INDIVIDUAL D AJUT PER AL CASAL D ESTIU LA JONQUERA DOCUMENTACIÓ A APORTAR Imprès de sol licitud normalitzat amb totes les dades del sol licitant. Declaració de la renda de la unitat familiar* de 2013 (*entesa aquesta en el seu sentit més restringit, que inclou pare i mare i/o tutors legals i germans/es majors de 18 anys del/la mentor per qui se sol liciti ajut). En cas que no s hagi efectuat la declaració de renda a l any 2013, és imprescindible aportar certificat de vida laboral emès per la Tresoreria de la Seguretat Social a nom dels membres de la unitat familiar*, així com fotocòpia del/s certificat/s d empresa o bé fotocòpia de les nòmines acreditatives de TOTES les altes laborals del Els titulars d activitats econòmiques hauran de justificar la facturació dels membres computables de la família en el darrer any fiscal. En cas d haver percebut atur i/o subsidi d atur, cal aportar certificat emès per l Oficina de Treball de la Generalitat (OTG) detallant l import percebut. En el cas de percebre pensió/ns, cal aportar certificat d ingressos expedit per l organisme pertinent (Institut Nacional de la Seguretat Social i/o Institut Català d Assistència i Serveis Socials). En cas de separació o divorci, fotocòpia del conveni regulador i/o sentència de separació i/o divorci on consti el pacte econòmic. En cas que no es passi la pensió establerta en el conveni regulador i/o sentència, caldrà aportar còpia de la denúncia que ho acredita Declaració Jurada d ingressos de 2013 de la unitat familiar en cas de persones en situació irregular. En cas de tractar se d infants en acolliment, aportar resolució judicial o de la Direcció General d atenció a la infància. En cas d incapacitat reconeguda, Certificat de disminució emès pel Departament d Acció Social i Ciutadania o per l Institut Català d Avaluacions Mèdiques, o pels organismes competents d altres comunitats autònomes. En cas d al legar família nombrosa: carnet de família nombrosa vigent. En el cas de famílies monoparentals: Llibre de família, o volant municipal de convivència familiar.


Pack Novetats Vinoteca Origen (6 ampolles + regal llevataps) — vinoteca origen\nPack Novetats Vinoteca Origen (6 ampolles + regal llevataps)\nPack Novetats Vinoteca Origen (6 ampolles + regal llevataps) - 50,00 €\nEmporta't una selecció de sis vins imprescindibles per descobrir les nostres últimes novetats. I a més, un llevataps de regal.\n-Cap de Creus Corall (D.O. Empordà). Elaborat amb les varietats Lledoner negre i Carinyena, en nas destaca per la seva marcada potència afruitada amb presència de fruita vermella de bosc -maduixa, gerd-, sobre un fons d’herba mediterrània. En boca es distingeix per l’entrada golosa que mostra la varietat Lledoner Negre, perfilada pel caràcter de la Carinyena que es veu intensificat pels vents de Tramuntana que bufen a la zona de l'Empordà.\n-Cava Joan Sardà Brut Reserva (D.O. Cava). De color groc palla brillant i de bombolla fina i regular, es presenta fresc i viu. Elaborat de forma tradicional amb les varietats Macabeu, Xarello i Parellada, en nas hi destaquen per damunt de tot els aromes afruitats i florals propis de les varietats emprades, especialment les notes de fruita blanca fusionades amb notes herbàcies, i els tocs de torrats i de fruits secs provinents de la seva criança de mínim 15 mesos.


Victòries de Francesc Godoy i Núria Padrisa a Manresa | Atletisme Català\nInici General Victòries de Francesc Godoy i Núria Padrisa a Manresa\nVictòries de Francesc Godoy i Núria Padrisa a Manresa\nEl Triatló Ciutat de Manresa es va celebrar dissabte passat 16 de Juny sota l\_’organització del Club Triatló Manresa, contant amb 347 participants en aquesta quarta prova del circuit català que es va disputar sobre la distància més curta (750-20-5). Xavier Llobet (C.T. Manresa) es va posar al capdavant a l\_’inici del segment de natació, sent rellevat per Francesc Godoy (C.N. Barcelona), que va incrementar el ritme i amb Llobet darrere seu van deixar enrere les aigües del llac del Parc del Agulla amb un avantatge de més de mig minut sobre Richard Calle (C.N. Prat). En el segment de ciclisme aquest últim al principi va quedar integrat al grup perseguidor dels dos de cap, tot i que sobre la meitat del recorregut va tirar fort, quedant de nou situat en tercera posició en solitari. En la cursa a peu final Godoy va imposar un ritme que no va poder seguir el manresà Llobet, que una mica baix de forma física es va haver de conformar amb el segon lloc. Gran victòria del barceloní Francesc Godoy que amb un registre final de 54 min 11 s va aconseguir vèncer a Llobet en una prova en la qual fins a ara es habia mostrat imbatible. Richard Calle (C.N. Prat) es va classificar en tercera posició. Iñaki Baldellou i Marc Trías van aconseguir amb Llobet la primera posició per equips per al Club Triatló Manresa. | Núria Padrisa (C.T. Manresa) va dominar la competició des del seu inici, tan sol Mar Celma (C.N. Barcelona) es va mantenir darrere de Padrisa en el segment de natació, perdent posicions en el segment de ciclisme. Padrisa va aconseguir la seva sisena victòria en aquesta prova amb un registre final de 1 h 4 min 55 s. En segona posició es va classificar Alba Xandri (C.N. Sallent), seguida per Maite del Mar Mascherpa (C.N. Barcelona). El Club Natació Reus Ploms va aconseguir la primera posició per equips amb Dolça Ollè, Mireia Soler i Ivet Farriols. Una vegada finalitzada la prova del circuit català es van disputar 4 sèries de promoció del Triatló Infantil de Catalunya.


Preus mínims per esquiar a Andorra a l’Hotel Piolets Park de Soldeu\nOfertes d’esquí a Andorra: aquests són els millors dies!\nSi encara no has decidit les teves dates per gaudir de les teves vacances d’hivern a Andorra, nosaltres t’ajudem. Bons preus, qualitat de la neu, temperatures prefectes, afluència mínima,... T’ho diem tot perquè escullis els dies que més et convinguin per gaudir al màxim de la teva estada al millor preu.\nSi tens una agenda flexible i vols venir a passar unes dies d’esquí a Andorra, a l’Hotel Piolets Park & Spa t’informem dels millors dies per pujar a pistes. Uns dies de sol, amb una neu òptima, poca afluència... I tot això a un preu incomparable! Fes una ullada als dies d’esquí més atractius per poder gaudir de la neu, i reserva ja la teva estada a través la nostra pàgina web.\nEstrena la neu al desembre\nSi ets dels que espera amb candeletes l’obertura de Grandvalira, del 8 al 19 de desembre l’hotel t’ofereix els seus millors preus. Treu els esquís de l’armari i vine a inaugurar les pistes després de les primeres nevades fortes!\nLa millor neu cau al gener\nEl mes de gener és perfecte per gaudir d’unes condicions òptimes a pistes. Tens previst venir uns dies durant el primer mes de l’any? Després de les grans nevades del desembre podràs descobrir la neu pols en el seu estat més pur! Vine entre setmana a l’Hotel Piolets Park & Spa i aprofita els nostres preus més baixos.\nEsquia sol al febrer\nDe l’1 al 4 de febrer tindràs les pistes per a tu sol! Si no t’agrada esperar als telecadires i haver d’esquivar la gent quan baixes la teva pista preferida, la primera setmana de febrer, just abans les vacances de Carnaval, és perfecta per a tu!\nRelaxa’t a pistes al març\nEl mes de març és l’estiu de la temporada d’hivern. Unes temperatures agradables i una afluència mínima entre setmana. Si ets dels que vol gaudir del bon temps i de la neu, a l’Hotel Piolets Park & Spa et proposem un pla perfecte: aprofita la neu al matí, a la tarda descansa sobre les gandules de les terrasses de l’estació amb el sol que t’acompanya, i al vespre recarrega les piles al nostre Spa. I tot això, al millor preu!\nJa has escollit les teves dates?\nSi ja saps quan venir, ara només et falta reservar! A l’Hotel Piolets Park & Spa hem creat una oferta al millor preu perquè gaudeixis com cal de la temporada d’hivern.\nEscull els teus dies i reserva ja les teves vacances!


En política no sap nevar | El Pati Descobert\n« Experiments naturals amb l’idioma dels exàmens\nVotar independència. Organització i participació a les consultes sobre la independència »\nEn política no sap nevar\nPublished Març 9, 2010\tComportament Polític 13 Comments\nA l’Antic Egipte els faraons eren considerats els màxims responsables de la crescuda del riu Nil. Quan el riu creixia, adoraven, pregaven i feien sacrificis en honor al riu i, al mateix temps, al seu faraó. La bonança i la felicitat s’escampaven arreu.\nPerò quan el riu no baixava i les terres no s’inundaven i la prosperitat no s’estenia, el faraó tremolava. Els “talls de subministrament” provocaven fam, desesperació, guerres entre iguals i un rum-rum polític gens còmode pels governants del món egipci. En alguns períodes, la manca d’aigua havia estat un fort detonant per deposar el faraó.\nL’any 2002 el candidat a les eleccions alemanyes Gerhard Schroeder va apressar-se a anul·lar la seva campanya amb motiu d’unes fortes inundacions que havia patit el país. “No hi ha temps per politiqueria davant els temps de crisi”, deia aleshores la CNN. Segons els analistes, el fet és que la reacció llampec de Schroeder va permetre al candidat remuntar les enquestes i posar-se per davant del conservador Edmund Stoiber.\nQuè fa la gent durant moments naturals excepcionals? A qui responsabilitzen? Guanya o perd alguna persona?\nLes nevades, les sequeres, els huracans… tot plegat són factors contextuals que afecten a la valoració de l’acció de govern, generalment de forma negativa. De fet, en un estudi recent, Achen i Bartels conclouen que la sequera i les inundacions tenen una afectació electoral, però de forma confusa.\nCal, doncs, preguntar-se: Fins a quin punt no hi hauria hagut aquest “càstig” en cas que el desastre natural no hagués existit? (és a dir, en termes tècnics, un contrafàctic impossible).\nEn un altre estudi, Achen i Bartels analitzen l’impacte dels atacs de tauró en diferents territoris costaners americans. Arriben a la conclusió que als votants els costa atribuir responsabilitats polítiques (a quina administració penalitzem?) i que tendeixen a buscar culpables que, tot sovint, no tenen res a veure amb el desastre. Per exemple, el 1916 a Nova Jersey alguns culpaven als alemanys d’haver introduït el tauró a les costes…\nEn un altre text, Malhotra i Kuo donen un pas important. Segons demostren després d’estudiar l’impacte del Katrina, els ciutadans efectivament donen la culpa a alguna persona (o actor polític) dels desastres naturals si (i només si) la gestió ha estat dolenta. Tanmateix, com era de preveure, hi ha un biaix partidista. És a dir, que es tendeix a culpar més al govern si és dels seus i a treure’n culpabilitat si és dels nostres. A més, els autors diuen que en funció de la sofisticació política de la persona es tendeix a culpar a administracions que no tenen competències per fer certes coses\nSuposo que, com sempre, caldrà fer cas al proverbi català: “bo és donar consell, però es millor un remei”.\nPd/ Dues coses:\n1) L’article m’ha vingut al cap després de llegir a través del Twitter les crítiques cap al Govern català.\n2) Em permeto la llicència d’enllaçar la foto de Roger Melcior penjada al Twitxr d’El Pati Descobert…nevat!\n13 Responses to “En política no sap nevar”\n1 Roger Març 9, 2010 a les 8:13 am\nGràcies per la citació! Sens dubte la 1a nevada 2.0! XD\n2 tonirodon Març 9, 2010 a les 9:33 am\nPrimera i última em sembla… 😛\n3 marcguinjoan Març 9, 2010 a les 9:20 am\nSentint la ràdio en un matí com avui m’ha fet entendre moltes coses que passen al país en relació a la política. En Fuentes “rajant” completament de l’administració en l’editorial, i després de fer-ho, posant la pregunta del dia perquè la gent participi més tendenciosa que se li podia passar pel cap: “ha actuat bé l’administració en la nevada?”\nEn Basté, en la seva línia habitual, premsa rosa de la política, en aquest cas amb un toc subtil de dramatisme i de casos personals que conferia a RAC1 una estampta ben patètica, més pròpia d’un programa del cor que d’un butlletí d’informacio. Per acabar-ho d’adobar, ha hagut de sortir en Sala i Martín dient que les nevades d’ahir són una demostració que el canvi climàtic no existeix i que l’escalfament global són un mite.\nEn fi, amb periodistes que en situacions com la d’avui no poden fer res més que aprofitar la situació per intentar treure rèdits audiència, no m’estranya gens que tothom estigui tan cansat dels politics. És evident que un part d’això s’ha d’atribuir a les poques habilitats dels governants, però fins a qun punt personatges com aquests no generen climes d’insatisfacció (que no de crítica elaborada, perquè aquí tothom sap criticar molt però ningú proposa res)?\n4 Anònim Març 9, 2010 a les 11:58 am\nCuriós post, Toni…\nAmb el que exposes no cal que digui cap de les raons per les quals jo passo d’intoxicar-me amb determinats programes de ràdio… El mateix circ d’aquest matí que expliques ja es donava ahir tarda en alguns mitjans audiovisuals de casa nostra, amb connexions telefòniques en directe amb persones atrapades en diversos punts del territori (això ho vaig veure en espais televisius suposadament destinats a donar informació). Tinc poca paciència per aguantar aquesta mena d’espectacles sensacionalistes!\n5 Roser Rifà Març 9, 2010 a les 11:58 am\ndisculpes… no sóc un anònim… 🙂\n6 tonirodon Març 9, 2010 a les 2:34 pm\nA mi el que m’ha molestat més és el discurs de “sort que hi ha la ràdio: no sé pas què faríem sense vosaltres”, com si la ràdio no servís per això. I no és pas la seva feina?\n7 Marina Març 9, 2010 a les 1:05 pm\nAra ja entenc la teua alegria anit al trobar un article sobre “sharks”..\nJo anava a dir lo que diu Marc en el seu comentari. I, afegisc: ací, a Canal 9 li diem Canal Plou… Patètic. I, Manel Fuentes este matí continuava en la casuística preguntant-li a Saura pel cas de la seua dona que s’havia quedat atrapada en una carretera. Passe vergonya. És important i interessant que se pregunte a la gent però en la justa mesura!\nI, una altra cosa: quantes vegades estem d’acord en la gestió que se fa en casos de “desastre natural”? Mai. O casi mai. Són esdeveniments que superen a qualsevol administració. Però tampoc mos pareixeria bé que tots els pobles del país tingueren una màquina lleva neu, un camió de bombers, … “per si de cas”. Pensaríem que s’estan invertint recursos en va. La teoria de la il·lusió financera explica com els ciutadans infravalorem (Puviani i Buchanan) o sobrevalorem (Downs i Galbraith) els costos de les polítiques econòmiques públiques i, sempre, acaba existint una distorsió en el nivell d’eficiència de la provisió del bé públic (en este cas, no ho seria perquè existeix congestió). Els bombers, tot l’equipament que permet lluitar contra la neu, etc, és a dir, “béns preventius” segons l’amic Downs (aquells que han de ser-hi per fer-los servir en poques ocasions però que no es poden improvisar quan es requereixen) són serveis dels beneficis dels quals no en som conscients perquè no els gastem normalment i, per tant, no en fem una demanda que fa que a l’hora de la provisió esta siga insuficient. En conclusió, per definició, mai podrem estar contents perquè sempre s’utilitzaran recursos inferiors als òptims (tot això en el cas de grans desastres).\nAra, està clar, que en una valoració més politològica s’hauran de valorar moltes altres coses com la coordinació, la rapidesa, etc.. Però, des d’un punt econòmic, la valoració sempre serà negativa (en el sentit d'”ineficient”).\nJo que sóc molt ingènua sempre pense que en estos casos l’Administració fa sempre lo que pot, a ningú li convé fer-ne una mala gestió. Però ja ho dic, sóc molt ingènua perquè moltes vegades no se fa tot… I pel que deieu abans, estos dies, el tractament de la notícia dels mitjans no ha tingut nom. Inclús ací baix que fa un solet de categoria, m’he enterat de tot i més de la vostra nevà (ara, que com no mire Canal 9, és normal…).\nBé, calle ja. STOP.\nVaig a fer-me el cafè al solet que com nosaltres vivim en un altre món podem anar en mànega curta i ulleres de sol!\n8 Toni Rodon Març 9, 2010 a les 1:22 pm\nJo no ho podria dir millor, sobretot si cites a Downs i Buchanan. :p\n9 L'home del sac Març 9, 2010 a les 2:17 pm\nL’oposició critica al govern, igual que els que ara governen criticaven als que ara estan a l’oposició quan estaven al govern i passaven les mateixes coses.\n10 marcguinjoan Març 9, 2010 a les 2:32 pm\nSí, amb la diferència que a l’oposició ja se li pressuposa de bon començament un paper de crític, tinguin o no tinguin raó. Em penso que el caràcter subjectivista de l’oposició el té present tothom, i la gent escull si li fan cas o no.\nEl problema neix però en els mitjans de comunicació, a qui se’ls suposa objectivitat. Aquests emeten judicis de valors constants quan molta gent considera que és simplement informació. Això al llarg del temps va quallant i va deixant emprempta en les opinions ciutadanes sobre la política.\n11 marcguinjoan Març 9, 2010 a les 2:27 pm\nMarina, moltes gràcies pel comentari i sobretot per la seva clarividència.\nL’argument que presentes entenc que s’aplica per complet també a les ciències polítiques. Perquè indepedentment de fets cojunturals com la coordanció i la rapidesa (que per cert, i obviant casos puntuals, no crec que fossin gens dolentes, ans al contrari) hi ha determinades provisions de béns que resultaran sempre menystingudes, infravalorades que diuen els autors que comentes.\nDavant d’errors en el mercat com aquest és quan l’estat té més raons per actuar i proveir aquest bé que, en la gran majoria dels casos, el fet de tenir-lo no serà valorat positivament pels ciutadans. Estem davant d’una situació en què s’apunten maneres perquè els ciutadans siguin crítics, i sobretot en casos com els d’ahir, que es donen un cop cada 10 o 20 anys i que desborden completament la capacitat operativa de bombers, policia, etc. El problema però no és la naturalesa negativista que envolta el concepte, no ens enganyem: el problema és que hi ha uns determinats professionals (per emprar algun concepte) que es veuen capacitats per emetre judicis de valors, sense ser conscients de què és el que estan aconseguint, i molt sovint, sense saber ni de què estan parlant.\nI lamentablement, al capdavant de les dues radios en català del país hi tenim aquest tipus de personatges, que posen per davant interessos personals i corporatius al dret a la informació. Una veritable pena…\n12 tonirodon Març 9, 2010 a les 3:28 pm\nEstic d’acord amb el que comenteu. Hi afegiria dues coses:\n1. Com diu la Marina, la provisió de béns públics no deixa satisfet a ningú quan es tracta de béns preventius. Això és perquè la nostra taxa de descompte del futur és elevada i, a diferència dels béns privats, és difícil esperar rendiments futurs amb els béns públics (per la seva pròpia naturalesa).\n2. Marc, també estic d’acord amb el que dius. Però jo en faria matisos. Estic d’acord en què potser la professió periodística no ha actuat com calia. Però també és cert que el Govern no ha fet del tot bé la seva feina. En moments com aquest la gent necessita referents. Alguna persona ha d’agafar la paella pel mànec i fer veure a la població que s’hi està treballant. No pot ser, com durant la tarda d’ahir, que es fessin públiques algunes notes de premsa que feien riure…\n13 Miquel Març 14, 2010 a les 10:14 am\nTant de bo tots els mitjans publics actuin en aquesta vida com ho van fer el Basté i el Clapés a RAC1


Arriba la pluja de Leònides: com i on veure-la a València | 7TeleValencia\nArriba la pluja de Leònides: com i on veure-la a València\nAquesta pluja de meteors es produeix cada any entre el 6 i el 30 de novembre\nImagen de lluvia de estrellas Leónidas captada en 2018 Foto: Sicence\nArriba un dels fenòmens més esperats pels amants de l’astronomia: la pluja d’estreles leònides. Si vols gaudir d’aquest fenomen, et comptem com i on fer-lo.\nLes leònides són una pluja de meteors que es produeix cada any entre el 6 i el 30 de novembre, aconseguint un màxim d’intensitat cada 33 anys.\nEl color d’aquests meteors és generalment vermellós, són molt ràpids, ja que la Terra els troba de front, i amb freqüència deixen després de si un deixant de color verd que persisteix durant uns pocs segons. La seua distribució al llarg de l’òrbita no és uniforme, puix que estan concentrats en un eixam més dens que ha donat lloc a les grans pluges de estreles.\nLa Lluna dificultarà enguany la seua visibilitat de les Leònides, que el seu màxim serà en la nit del 16 al 17 de novembre.\nSegons destaca l’Institut Geogràfic Nacional (IGN) del Ministeri de Foment, atés que el pleniluni (fase lunar que succeeix quan la Terra se situa entre el Sol i la Lluna) tindrà lloc el 12 de novembre, «les condicions d’observació no seran bones». Per això, l’IGN subratlla que «el millor moment per a l’observació hauria de ser la primera part de la nit, abans que isca la Lluna».\nDavant aquest fenomen astronòmic, l’IGN recorda que el lloc d’observació pot ser qualsevol amb la condició que proporcione un cel fosc. Però és preferible observar des d’un lloc que tinga pocs obstacles per a la vista (muntanyes, platges o edificis alts sense molta llum), i no utilitzar instruments òptics que limiten el camp de visió.\n«Convé dirigir la mirada cap a les zones més fosques, en la direcció oposada a la posició de la Lluna si l’observació es realitza abans del seu ocàs. El més còmode és asseure’s o tombar-se i esperar que la vista s’acostume a la foscor», indica l’IGN.\nA la ciutat de València, els millors llocs per a apreciar aquests fenòmens són les Platges de la Malva-rosa i del Saler o el Parc de Capçalera. A la província, els llocs ideals són el Parc Natural de l’Albufera i la Serra de les Àguiles.\nA Alacant, malgrat la contaminació lumínica, es troba el Cabo de Huertas i els pobles muntanyencs de la Serra d’Aitana, on l’observació és total a causa de la seua altura.\nA Castelló trobem la Serra Calderona i la Serra d´ Espadá, un parc d’immensa riquesa cultural i històrica.


Splendid Foods impulsa un projecte per optimitzar el procés de curació dels embotits – Can Duran\nEl grup Splendid Foods, s’ha convertit en l’impulsor del projecte pilot Embot-It’s, que té com a objectiu la millora de l’eficiència en el procés de curació d’embotits mitjançant l’anàlisi avançada de dades i sistemes intel·ligents d’ajuda a la decisió. Això es farà estudiant, monitorant i aplicant estratègies de control per optimitzar l’assecat d’embotits, el que permetrà reduir els temps de curació i uniformitzar-los per a assegurar la qualitat final del producte, reduint les minves i la matèria excedent.\nAquest projecte ha obtingut una ajuda en innovació dels Grups Operatius del Departament d’Agricultura de la Generalitat 2017.\nEl gerent de Spendid Foods, David Garcia Gassull, comenta “aquest projecte permetrà a l’empresa estar més prop de la Indústria 4.0, posant en marxa aquesta anàlisi de Big Data per als processos industrials, que ens facilitaran fer front a els nous reptes d’eficiència”.\nL’execució del projecte Embot-it’s compta amb la col·laboració de l’ empresa Patel (del Grup Vall Companys), l’enginyeria de IT Delsys i el centre d’anàlisi de Big Data d’Eurecat. La coordinació del mateix està sent realitzada pel Clúster Innovacc i està previst que finalitzi a finals del mes de setembre de 2020.\nAnteriorPrevious post:Spot TV Fuet Exentis Zero\nSegüentNext post:Anuncis “Mossegades plenes d’imaginació i diversió!”


Politica de Cookies - ARTLIVING\n+ Lourdes Fisa\nArt+Espai+Persones Politica de Cookies\nL’editor de la pàgina https://www.artliving.es és LOURDES FISA\nLOURDES FISA, en compliment de l’article 22 de la Llei 34/2002, de 11 de juliol, de serveis de la societat de la informació i de comerç electrònic, facilita als Usuaris informació relativa a les cookies, què són les cookies, quins tipus de cookies len a l’ordinador (en endavant “equip”) de l’Usuari quan aquest visita el nostre lloc, i quina és la finalitat de l’ús de les cookies.\nUna “cookie” és un element de dades que un lloc web pot enviar al seu navegador i que potser s’emmagatzemi en el seu sistema.\nUna galeta és un petit arxiu de text que un proveïdor de serveis en línia (com www._________.com) • la a l’equip de les persones que visiten el seu lloc web. Les cookies poden demanar informació sobre els hàbits dels visitants pel que fa a l’ús d’aquest lloc web registrant les activitats del seu equip en relació amb aquest lloc, per exemple, quan realitza compres.\nLes cookies utilitzades són fonamentalment per optimitzar el funcionament del lloc web. Les cookies generades quan un usuari visita només el nostre lloc no ens permeten identificar personalment.\nCookies de sessió : Són cookies temporals que romanen a l’arxiu de cookies del seu navegador fins que abandoni la pàgina web, de manera que cap queda registrada en l’equip de l’usuari. La informació obtinguda per mitjà d’aquestes cookies, serveixen per analitzar pautes de trànsit a la web. Per exemple, permeten dur a terme un seguiment de l’ús que es realitza dels nostres llocs durant una sessió de navegació única i ajuden a utilitzar el nostre lloc de forma més eficaç.\nCookies persistents : Són emmagatzemades en l’equip de l’usuari durant una sessió de navegació i romanen en l’equip en finalitzar la sessió de navegació. Les cookies persistents es mantenen actives durant períodes definits que poden anar entre diversos minuts a anys.\nPoden incloure cookies com a cookies de sessió i cookies persistents. Utilitzem les cookies d’origen per seguir els moviments efectuats des de l’ordinador o un altre dispositiu de l’usuari en consultar la nostra pàgina, per exemple, amb fins de comercialització i anàlisi.\nCom poden desactivar les cookies?\nL’usuari pot bloquejar / desactivar la instal·lació de cookies al seu equip modificant la configuració del navegador, per a això ha de seguir les instruccions proporcionades pel proveïdor del navegador d’Internet o de qualsevol altre dispositiu. No obstant això, l’Usuari ha de tenir en compte que aquest bloqueig pot limitar en gran mesura el grau de satisfacció de les visites a https://www.accent-social.cat i, fins i tot, pot impedir utilitzar els nostres llocs. Normalment és possible deixar d’acceptar les cookies del navegador, o deixar d’acceptar les cookies d’un servei en particular.\nOpera (pàgina en anglès)\nPer obtenir més informació sobre les cookies, incloent com veure el que s’han establert les cookies i com gestionar i esborrar-les, pot visitar http://support.microsoft.com/gp/cookies o www.aboutcookies.org\nSi l’usuari té alguna pregunta, no ha de dubtar a posar-se en contacte amb nosaltres a l’adreça indicada en la nostra Política de Privacitat.\nSi vols viure l'art\nno dubtis en contactar amb nosaltres\n+34 606 960 005\n© 2022 Lourdes Fisa | Avís Legal | Politica de dades | Politica de Cookies | by Patitus\nUtilitzem cookies al nostre lloc web per oferir l'experiència més rellevant registrant les seves preferències i visites repetides.\nAl fer clic a "Acceptar tot", acceptar l'ús de TOTES les cookies.\nTambé podeu visitar "Configuració de cookies" per proporcionar un consentiment controlat.\nConfiguració de cookies Acceptar tot


La víctima és un adult d'uns 50 anys que patia problemes cardíacs | Els sanitaris han confirmat la defunció a les 17.48 hores\ndimarts, 3 de setembre 2019 - 18:06h\nUn home ha mort ofegat aquest dimarts a la tarda a la platja dels Capellans de Tarragona, a la zona de Cala Romana. Els serveis d'emergències han rebut l'avís dels fets a les 17.17 hores i, segons ha pogut confirmar TarragonaDigital.com, el Sistema d'Emergències Mèdiques (SEM) ha enviat immediatament tres dotacions per intentar salvar la víctima, tot i que les tasques de reanimació no han estat suficients per evitar el final tràgic.\nDesprés de dos quarts d'hora d'intentar reanimar la víctima, els sanitaris han confirmat la seva defunció a les 17.48 hores. Tot i que hi onejava la bandera verda i la mar es trobava en bones condicions, el socorrista ha observat un home d'uns 50 anys que perdia la consciència i quedava boca avall a pocs metres de la vora, i és quan s'han encès totes les alarmes. Segons s'ha sabut poc després, la víctima patia de problemes cardíacs.\nUn estiu negre: vuit víctimes mortals a les platges de Tarragona des del mes de maig\nEl servei de socorrisme de Creu Roja, les ambulàncies del SEM i la tasca de Protecció Civil i la Guàrdia Urbana han reaccionat amb rapidesa per muntar el dispositiu d'emergència als Capellans aquest dimarts a la tarda, però no han pogut salvar l'home. La d'aquest dimarts és la vuitena víctima mortal de l'estiu a les platges de la demarcació de Tarragona, i la vint-i-sisena arreu de les costes de Catalunya.\n"❗ IMPORTANT: Les propostes teatrals de la Sala Trono per a la temporada de tardor a TGN" "🛍 Els incentius de l'Ajuntament de Tarragona per incentivar el comerç local"\nplatja Sistema d'Emergències Mèdiques Creu Roja