Com es polonen les pàgines de productes de la botiga d'aplicacions mòbils en el prellançament | Martech Zone\nLa fase de prellançament és un dels períodes més crítics del cicle de vida d’una aplicació. Els editors han de fer front a infinitat de tasques que posen a prova les seves habilitats de gestió del temps i d’establiment de prioritats. No obstant això, una immensa majoria de professionals del màrqueting d'aplicacions no s'adonen que les proves A / B hàbils poden suavitzar-los i ajudar-los en diverses tasques prèvies al llançament.\nHi ha moltes maneres en què els editors poden utilitzar les proves A / B abans del debut de l'aplicació en una botiga: des de millorar la potència de conversió de la pàgina del producte fins a colpejar-la al cap amb el posicionament de la vostra aplicació. Aquesta llista de funcions de proves dividides pot redefinir la vostra estratègia prèvia al llançament, estalviant temps i aportant-ne l'eficiència.\nReforç de pàgines de productes amb proves A / B\nTots els elements de la pàgina de productes de la botiga (des del nom fins a les captures de pantalla) tenen el seu paper en formar la percepció dels usuaris sobre una aplicació. Aquestes pàgines de pàgines d'aplicacions tenen un enorme impacte en la conversió. Tot i això, molts comerciants descarten la seva importància, especialment quan una aplicació encara no es troba en una botiga.\nFins i tot ments analítiques que no alterarien una sola paraula clau sense una investigació adequada tendeixen a oblidar que la pàgina del producte de l’aplicació és la destinació definitiva per a la presa de decisions. La icona, les captures de pantalla, la descripció, etc. han de representar l'essència de la vostra aplicació com les paraules clau o fins i tot millor.\nConfiar en els instints no és suficient. Malauradament, és pràctica habitual deixar de banda la diligència i confiar en una opinió subjectiva dels membres del vostre equip que ignoren les opcions d’optimització de botigues d’aplicacions disponibles. Les proves A / B us permeten deixar enrere tots els jocs d’endevinalles i ser guiats per xifres estadísticament significatives.\nTransformers Game obté un eslògan ideal amb l’ajut de Facebook Ads\nLes proves dividides són la millor eina per perfeccionar els elements de la pàgina del producte que trenquen les combinacions més convertidores. Facebook es pot utilitzar per comprovar l'atractiu d'elements individuals a les campanyes publicitàries.\nPer exemple, Space Ape Games va utilitzar Facebook Ads per triar el lema de nom del proper joc Transformers. Van crear tres pàgines de destinació que esmentaven diferents noms d’aplicacions i van iniciar tres campanyes de publicitat de Facebook amb una orientació idèntica. Com a resultat, la variant "Transformers: Earth Wars" va guanyar i es va utilitzar per a totes les activitats de màrqueting d'una aplicació.\nTanmateix, els anuncis de Facebook no proporcionen context. Per tant, quan es tracta d’enfocaments més complexos i dedicats, és millor utilitzar plataformes per emular una botiga d’aplicacions com SplitMetrics.\nLes proves dividides demostren que la tendència de la indústria no funciona per a Angry Birds\nEls resultats de les proves A / B poden ser sorprenents. Rovio va aprendre aquesta lliçó abans de llançar 'Angry Birds 2'. Va resultar que les captures de pantalla de retrat funcionaven molt millor que les de paisatge, que contradiuen la tendència general dels jocs. Els experiments dividits van demostrar que els clients d'Angry Birds no es poden qualificar com a jugadors incondicionals, de manera que no es poden aplicar les tendències del sector.\nPer tant, les proves dividides prellançades van evitar un amarg error en utilitzar captures de pantalla amb una orientació incorrecta. Amb el llançament d'Angry Birds 2, l'aplicació va obtenir 2,5 milions d'instal·lacions addicionals en només una setmana.\nPer tant, l’optimització intel·ligent de tots els elements de la pàgina del producte garanteix la millor conversió possible tant en el trànsit orgànic com en el de pagament durant les primeres setmanes de vida de l’aplicació en una botiga.\nG5 va utilitzar proves A / B per identificar públics ideals i els millors canals d’anuncis\nTenir una visió clara del vostre públic objectiu ideal és un element bàsic de qualsevol èxit de l'aplicació. Com més aviat identifiqueu qui són els vostres clients, millor. Les proves A / B ajuden a resoldre aquest problema fins i tot quan l'aplicació no es troba a la botiga.\nPodeu esbrinar qui és més probable que instal·li la vostra aplicació amb experiments en diferents grups demogràfics. Aquestes dades són vitals per a qualsevol altra activitat de màrqueting un cop la vostra aplicació estigui activa. Per exemple, G5 Entertainment va dur a terme una sèrie d'experiments per a la seva aplicació "Ciutat amagada" i va descobrir que la seva orientació més eficaç és una dona de més de 35 anys que adora els jocs de taula i està interessada en els trencaclosques, les endevinalles i els misteris.\nTambé podeu recollir contactes d’usuaris potencials dins d’aquestes proves A / B prèvies a la creació de la llista d’adoptadors primerencs per obtenir actualitzacions de butlletins i aplicacions de la companyia.\nLes proves A / B també són indispensables per a la qualificació dels canals d’anuncis. El descobriment d’una font publicitària que aporta molts usuaris lleials fa avançar qualsevol pla de joc de màrqueting. Les empreses editores d’aplicacions comproven el rendiment de diferents canals d’anuncis mitjançant proves dividides. En comparar el seu rendiment, van optar per una de les variants per promocionar els seus nous jocs i aplicacions.\nPrisma Unravel Posicionament perfecte mitjançant experiments A / B\nEls editors solen complir el dilema de seleccionar les funcions de les aplicacions que més ressonen amb el seu públic objectiu. No cal llegir les fulles de te, només cal que feu una sèrie de proves A / B. Per exemple, Prisma va arribar a fer proves dividides per identificar els efectes preferits dels usuaris entre els que ofereix l'aplicació:\nSi teniu previst tenir una aplicació de pagament, les proves A / B us poden ajudar a garantir la justificació d’aquesta decisió. És molt important determinar el preu que no espantarà els clients potencials. Les proves A / B poden fins i tot demostrar que heu de revisar la política de preus de l'aplicació pel bé del model gratuït amb compres integrades a l'aplicació.\nFiftyThree té èxit en la localització gràcies a les proves dividides\nLa fase o el període de prellançament abans del redisseny important de l'aplicació és realment favorable per localitzar l'aplicació. Tanmateix, no n’hi ha prou amb traduir només la descripció, i heu de localitzar més enllà del text. És important entendre que adapteu el vostre producte a una altra cultura, no només a una altra llengua. Els experiments A / B són útils per provar diverses hipòtesis culturals.\nPer exemple, FiftyThree va utilitzar proves dividides per localitzar la seva aplicació Paper per al mercat de parla xinesa. Les captures de pantalla renovades en xinès amb fons multicolors van tenir un 33% millor de conversió que les angleses.\nNo cal que us costeu intentar endevinar què funcionarà millor per a la vostra aplicació abans del seu llançament. Mitjançant les proves A / B, podeu potenciar la conversió fins i tot quan l’aplicació ni tan sols està publicada. Així, assegureu-vos resultats estel·lars des del començament de la vida de la vostra aplicació en una botiga.\nLes proves dividides no només porten el percentatge de conversions al nou nivell; també facilita el procés de presa de decisions, fent-lo transparent i eliminant conflictes d’equip innecessaris. A més, utilitzant plataformes com SplitMetrics, els professionals del màrqueting també obtenen una valuosa informació sobre el comportament dels usuaris, que es pot utilitzar per al desenvolupament posterior d'una aplicació i el disseny de pàgines de la botiga.\netiquetes: proves d'aplicacionsLlançarproves d'aplicacions mòbilspàgina del producte de l'aplicació mòbilproves de divisió d'aplicacions mòbilspàgina de la botiga d'aplicacions mòbilsproves d'aplicacions mòbilsaplicacions mòbilsaplicacions mòbilspre-llançamentproves prèvies al llançamentproves de productesles proves\nAg 7, 2017 a 4: 44 AM\nVaja, m'encanten aquests casos de màrqueting d'aplicacions prellançament. Gràcies per compartir!


La Plataforma contra la MAT convoca tres dies d'acampada a Tremp - La Valira\nLa Plataforma contra la MAT convoca tres dies d’acampada a Tremp\nLa plataforma contrària a la línia de molt alta tensió projectada al Pallars convoca al setembre tres dies d’acampada per protestar contra el nou corredor Penyalba-Isona. Una vintena de persona han recorregut avui els carrers de Tremp per informar la ciutadania sobre els efectes d’aquesta infraestructura elèctrica que ha de travessar la comarca.\nEls contraris a la MAT s’han reunit a la plaça Capdevila per recórrer tot seguit els carrers de Tremp fins arribar al mercat, on han repartit tríptics informatius als veïns de la capital del Pallars Jussà. L’acte ha conclòs amb una assemblea oberta a la mateixa plaça, on s’hi han sumat veïns de Tremp.\nLa plataforma s’ha reactivat, especialment, després que una instal·lació clau per a la línia, la subestació d’Isona, hagi obtingut la declaració d’impacte ambiental favorable per part del Ministeri de Medi Ambient. L’empresa promotora, REE, preveu començar a construir la subestació a finals d’any mentre que de moment ajorna fins més enllà del 2020 la resta del corredor elèctric.


Colectivo Ronda - Més contractes indefinits\nEl passat dia 20 d’abril es va esgotar el termini de tres anys que la Llei Reguladora de la Subcontractació en el Sector de la Construcció atorgava a les empreses dedicades a aquesta activitat per adaptar-se a les noves exigències en matèria de contractació.\nD’ara en endavant, com a mínim el 30% dels integrants de les plantilles hauran de disposar d’un contracte indefinit i reduir d’aquesta forma els índexs de temporalitat i subcontractació excessiva que el sector pateix històricament.\nUna augment progressiu\nLa Llei Reguladora de la Subcontractació en el Sector de la Construcció va veure la llum ara fa tres anys. Amb la seva aprovació, establia un període de 36 mesos com a transició cap al compliment de l’obligació per part de les constructores d’oferir contractes estables a un terç dels seus treballadors i treballadores.\nDurant els primers 18 mesos d’aquest termini, l’índex mínim de contractació indefinida es va fixar en un 10% de la plantilla. Percentatge que augmentava fins al 20% en el decurs de la segona meitat del període de transició fins arribar a l’actual situació, amb la quota establerta del 30%.\nEl rol de la Inspecció de Treball\nMalgrat aquest generós marge de 36 mesos, el problema de la temporalitat continua sent un llast punyent per a un sector, el de la construcció, que continua tenint un gran pes específic dins el conjunt de l’economia espanyola. Un problema que deriva en situacions de precarietat i que contribueix a explicar l’elevat grau de sinistralitat laboral que continua sagnant el sector.\ns’augmenti l’esforç, traduït en un major nombre de visites i inspeccions a les empreses, per obligar al compliment sistemàtic i generalitzat d’allò establert per una normativa que, malgrat no aportar una solució definitiva al problema de la temporalitat, representa una significativa passa endavant.\nDescarrega’t el text de la Llei de Subcontractació en el sector de la Construcció (BOE. Castellà)


Educació de la Generalitat invertirà més de 5 milions d’euros en la reforma i l’ampliació del conservatori d’Ontinyent | Valencia Extra\nEducació de la Generalitat invertirà més de 5 milions d’euros en la reforma i l’ampliació del conservatori d’Ontinyent\nLa Conselleria destina més de 25 milions d’euros a la millora de les infraestructures educatives de la capital de la Vall d’Albaida\nEducació de la Generalitat i l’Ajuntament d’Ontinyent han acordat incloure en el pla ‘Edificant’ la reforma i l’ampliació del Conservatori Professional de Música Josep Melcior Gomis. Aquesta nova proposta de delegació d’obres suposarà una inversió total de 5.163.387,44 euros per part d’Educació de la Generalitat en una actuació que gestionarà directament el consistori de la capital de la Vall d’Albaida.\nAquesta nova adjudicació de pressupost d’Educació de la Generalitat mitjançant ‘Edificant’ elevarà a 10 les actuacions de nova construcció, reforma o millora dels centres educatius d’Ontinyent, que sumen 25,1 milions d’euros d’inversió per part de la Conselleria.\nAquestes són les principals conclusions de la reunió per videoconferència que ha mantingut el director general d’Infraestructures Educatives de la Generalitat, Víctor Garcia, amb l’alcalde d’Ontinyent, Jorge Rodríguez, i el seu regidor d’Educació, Óscar Borrell, per abordar la marxa del pla ‘Edificant’ a la ciutat.\nEl director general d’Infraestructures Educatives, Víctor Garcia, ha destacat que “la Conselleria que encapçala el conseller Vicent Marzà té com a prioritat que l’alumnat valencià i en concret el de la Vall d’Albaida i la seua capital compten amb les infraestructures escolars dignes que necessiten i es mereixen”.\nL’alcalde d’Ontinyent ha agraït al director general d’Infraestructures Educatives “el treball i predisposició per a atendre les demandes de la ciutat en el pla Edificant, que adapta les infraestructures educatives al segle XXI”. Jorge Rodríguez ha destacat que “en el cas del Conservatori, a més, mantindre l’actual ubicació en l’històric edifici del Poble Nou és una excel·lent notícia per al patrimoni de la ciutat i per al barri”.\nEstat de les obres del pla ‘Edificant’ a la capital de la Vall d’Albaida\nDues de les intervencions del pla ‘Edificant’ a Ontinyent ja s’han portat a terme. Es tracta de la retirada de l’amiant del CEIP Carmelo Ripoll, on, a més, s’ha procedit a millorar el seu aïllament tèrmic. Aquest projecte ha suposat una inversió de 131.446,63 euros. A més s’estan realitzant les obres al Col·legi d’Educació Especial (CEE) Vall Blanca, on s’invertiran 190.633,67 euros en la reforma de l’aula taller, millores tèrmiques i de climatització i adequació d’espais exteriors.\nL’Ajuntament també ha adjudicat les obres al CEIP Lluís Vives, on, amb una inversió de 297.440,07 euros per part d’Educació de la Generalitat, es reformaran els banys i es millorarà l’aïllament tèrmic amb la substitució de les velles finestres de fusteria per altres de noves d’alumini. El termini d’execució d’aquests treballs és de tres mesos.\nEl consistori també ha licitat les obres del CEIP La Solana, on es destinaran 120.361,57 euros d’Educació de la Generalitat a la substitució de les portes de fusteria exterior per altres de més eficients tèrmicament, la protecció dels pilars de ferro de la coberta i la reforma de les pistes esportives del centre.\nA més, ha adjudicat la redacció del projecte d’execució d’altres tres intervencions: les obres d’ampliació i adequació del CEIP Bonavista, on s’invertiran 2.679.080,30 euros; l’actuació que es farà al CEIP Martínez Valls, on es destinaran 2.139.954,71 euros a la construcció d’un gimnàs i una aula d’Infantil, i els treballs per valor de 236.109,10 euros que s’efectuaran a l’IES Pou Clar, on es modernitzarà la calefacció dels tallers i la instal·lació elèctrica i es repararà el voladís del trinquet.\nEl pla ‘Edificant’ a Ontinyent també preveu la rehabilitació del CEIP Vicente Gironés Mora, on es destinaran 2.142.071,74 euros a millorar l’eficiència energètica i l’aïllament tèrmic del centre, així com reformar els banys de Primària.\nL’obra de més envergadura del pla ‘Edificant’ a la capital de la Vall d’Albaida, amb una inversió de 12.083.780,12 euros per part de la Conselleria, és la demolició de l’IES Pou Clar i la seua construcció de nou a la mateixa parcel·la. El nou institut tindrà 20 aules d’ESO, 6 aules de Batxillerat, gimnàs i tots els tallers i aules necessaris per a impartir cicles d’FP de les famílies d’Administració, Informàtica i Comerç i Màrqueting.\nActualment, la Conselleria d’Educació garanteix a través del pla ‘Edificant’ més de 37 milions d’euros per a la millora de les infraestructures educatives de la comarca de la Vall d’Albaida. Dues terceres parts d’aquesta inversió es concentren a Ontinyent, la capital de la comarca.\nEl pressupost d'Ontinyent per a 2021 entra en vigor\nRotary Club dona 2250 euros en xecs per a joguets a famílies ateses pels Serveis Socials d’Ontinyent


Butlletí número 54 (dimarts 09/12/2008) - Informació triada per Eugeni S. Reig\n1) Abelard Saragossà - Una expressió molt valenciana: tastar el menjar\n2) Eugeni S. Reig - Amarg com l'asséver\n3) 58a Nit de Santa Llúcia / La vetllada literària de la Nit de Santa Llúcia, enguany a Barcelona\n4) Carme Miquel - A propòsit de la llei d´ús\n5) Joan F. Mira: 'La meua generació ha aconseguit de reconstruir una cultura moderna'\n6) No guanyem l'aprovat en qüestió de drets lingüístics\n7) Novetat biblogràfica: El morfema ideològic. Una anàlisi crítica dels models de llengua valencians\n8) David Paloma - Ressenya del "Diccionari d'expresions lingüístiques" d'Antoni Llull\nAbelard Saragossà - Una expressió molt valenciana: tastar el menjar\nPublicat en el número 5 (primavera 2007) de la revista Viajero@s por la Comunitat Valenciana\nUna expressió molt valenciana: tastar el menjar\nDes del segle xiii fins a l'actualitat, els valencians hem usat cada dia el verb tastar, ja que respon a una acció tan habitual com és agafar amb una cullera una miqueta del menjar (o de brou) i posar-se'l en la boca per saber com està de gust (o com està de sal o de coent). Una acció típica dels jóvens inexperts però prudents és, abans de posar l'arròs en la paella, agarrar un poc de caldo i demanar a la mare o a la sogra que el taste per saber si cal afegir un pessic de sal. En la sal, sempre cal anar pujant a poc a poc, perquè, com és sabut, qui guisa dolç guisa per a molts, i qui guisa salat guisa per al gat.\nAl verb tastar, no recorre només el cuiner. De fet, té un ús molt extens. Es pot aplicar a qualsevol menjar, a qualsevol fruita, a qualsevol beguda. Així, si algú porta un bon vi a casa, li pot dir a l'home o a la dona: Tin, tasta'l i veuràs quin vi més aconseguit que han fet els de Monòver amb el raïm monastrell. També aprofita per a educar els xiquets melindrosos. És molt habitual que els pares aconsellen un fill d'aquesta manera: Abans de dir que no t'agrada eixe menjar, ¡tasta'l, dona!, no siga cosa que en realitat el trobes molt bo. El verb tastar també és útil per a indicar que un menjar o una beguda està poc valorada: Fa uns quants anys, els valencians ni tastàvem els vins valencians. En canvi, actualment les bodegues cada volta en venen més.\nLa paraula tastar admet usos expressius. Així, quan volem dir d'una manera exagerada que algú ha menjat molt poc, sovint recorrem al nostre verb: Cada dia menja més poc. Hui, ni ha tastat el dinar. També hi ha el cas d'aquell que no volia tastar la tortada i, per poc, no ens deixa tastar-la als altres. En fi, hem creat el nom tastaolletes per a burlar-nos d'aquells que, desficiosos i enjogassats, comencen moltes coses i no n'acaben cap. Perquè no cal dir que, entre tastar el dinar i menjar-se el dinar, hi ha la mateixa diferència que entre començar una cosa i, amb constància i amb paciència, fer-la a poc a poc (i bé) fins que arribem al final.\nA més de ser un verb molt usual en la societat valenciana, la literatura li ha donat més aplicacions. Quan algú vol introduir-nos a un tema i incitar-nos a conéixer-lo a fons, parla de fer un tast dels novel·listes de la Safor. És com posar-nos una miqueta de mel en la boca, però molt poqueta: només per a que la tastem i ens quedem amb moltes ganes de menjar-ne més.\nRealment, una paraula formidable. Però el fet és que l'estem canviant per provar. En el pròxim article, intentaré demostrar que eixa substitució té dos conseqüències negatives: d'una banda, va contra el patrimoni lingüístic i cultural dels valencians; de l'altra, empobrix la comunicació lingüística.\nEugeni S. Reig - Amarg com l'asséver\nEntrada del llibre Les nostres paraules\namarg com l'asséver\nL'asséver és una massa sòlida de color fosc i molt amarga que s'obté deixant quallar el suc de les fulles de l'àloe. S'empra per a combatre el restrenyiment.\nL'asséver també s'usava en temps passats per a deslletar els xiquets de pit. Per aconseguir-ho es posava una miquiua de pols d'asséver al mugró de la mare i el fort sabor amarg feia que l'infant rebutjara la mamella materna i perdera el costum de mamar.\nLa paraula asséver, en alguns llocs, es pronuncia asseve i, per consegüent, la locució que estudiem es transforma en amarg com l'asseve. El fet que la substància especificada haja deixat de ser usada i coneguda, ha fet que el seu nom haja deixat de tindre sentit per a la major part de la gent i s'haja deformat, donant lloc a variants tan absurdes com amarg com les cebes, expressió que no té cap ni peus, ja que les cebes no són ni han sigut mai amargues.\nEn valencià també era d'ús habitual la paraula giripiga per a denominar l'asséver i, per tant, hi havia la locució amarg com la giripiga. La paraula giripiga s'usava com a sinònim d'asséver, però també s'emprava per a denominar un preparat que es feia a base d'asséver, altres plantes medicinals i mel i que es feia servir per a combatre el restrenyiment. També s'aplicava la paraula giripiga a determinats licors que portaven asséver en la seua composició a fi de donar-los un tast amarg.\nUna locució equivalent, àmpliament coneguda per tothom, és amarg com la fel, ja que, com és sabut, la fel és molt amarga. Cal aclarir que el vocable fel, en valencià, és sempre femení.\nI també és molt coneguda i usada pels valencians l'expressió amarg com la retama. Ací cal aclarir que els valencians, el nom que donem a l'arbust de la família de les fabàcies denominat pels botànics amb el nom científic Spartium junceum és retama, no ginesta.\nA Xàtiva s'empra la locució equivalent amarg com el baladre. L'origen de l'expressió es troba en el fet que, segons diuen, els caragols que s'alimenten de baladre fan un gust molt amarg.\nEixes ametletes torradetes que has comprat estan molt bones però, a voltes, n'ix alguna amarga com l'asséver.\nEn valencià també es diu: amarg com el baladre (o com la fel, o com la giripiga, o com la retama)\nLa llengua estàndard sol emprar: amarg com el fel\nEn castellà es diu: más amargo que la hiel\n58a Nit de Santa Llúcia\nEl proper 20 de desembre Òmnium Cultural organitza la 58a Nit de Santa Llúcia, la Festa de les Lletres Catalanes 2008, que aquest any tindrà lloc a Barcelona.\nDurant tot el mes de desembre se celebraran activitats vinculades a aquesta celebració a diferents punts de la ciutat.\nDimecres 10 de desembre - Lliurament dels premis Folch i Torres i Joaquim Ruyra\nLloc: Biblioteca Jaume Fuster (Plaça Lesseps, 20-22. Barcelona)\nDissabte 13 de desembre - Les lletres surten al carrer\nLlocs: plaça del Diamant (Gràcia), plaça Orfila (Sant Andreu), Jardinets de l'Alguer (Sant Antoni) i també a altres espais d'aquests barris.\nHora: Entre les 10 i les 14 h\nDissabte 20 de desembre - 58a Nit de Santa Llúcia\nSegueix-la en directe per TV3. Televisió de Catalunya retransmetrà l'entrega de premis a partir de les 20.30 h.\nPublicat en el diari electrponic VilaWeb divendres 5 de desembre del 2008\nLa vetllada literària de la Nit de Santa Llúcia, enguany a Barcelona\nS'han presentat 29 originals al Premi Sant Jordi de novel·la i 51 al Carles Riba de poesia\nLa 58a Nit de Santa Llúcia, la festa de les lletres catalanes que organitza cada any Òmnium Cultural, se celebrarà enguany el 20 de desembre a Barcelona. Per primera vegada, els tretze premis s'atorgaran al començament de la festa, abans del sopar. Després, uns mil dos-cents convidats compartiran un àpat presidit per la música de Carles Santos i una fina gastronomia. Un seguit d'activitats animaran la vetllada des d'uns quants dies abans.\nSegons que ha explicat l'editor de Proa, Isidor Cònsul, s'han presentat 29 originals al Premi Sant Jordi de novel·la, també 29 al Mercè Rodoreda de contes i narracions, i 51 al Carles Riba de poesia.\nCarles Martí, primer tinent batlle del consistori, ha presidit l'acte de presentació de la Nit d'enguany. Martí ha dit: 'Per aconseguir que Barcelona sigui una capital europea i mundial, cal que ofereixi dues coses: per una banda, infrastructures i recursos; per una altra, ha de tenir la capacitat de dir alguna cosa pròpia, que la singularitzi. 'Una de les singularitats que podem aportar al món és la cultura catalana, que és el primer senyal d'identitat. Cal, doncs, desplegar iniciatives de suport, continuïtat i fortalesa.'\nPerò aquest no ha estat pas un bon any quant a relació del consistori amb el llibre català: s'ha deixat de fer el Saló del Llibre i la Setmana del Llibre en Català l'any vinent es farà a Sant Cugat, perquè a Barcelona no hi ha hagut entesa sobre l'emplaçament. Per això Carles Martí ha reconegut a VilaWeb que calia ‘fer un esforç per a reconduir la situació. Ens asseurem amb representants dels gremis i del sector per buscar noves iniciatives.'\nActivitats prèvies a la Nit de Santa Llúcia\nEntre les activitats prèvies que s'han organitzat entorn de la Nit de Santa Llúcia d'enguany hi ha la 'Història col·lectiva', una proposta vinculada a la xarxa, que pretén que els lectors vagin escrivint el conte. L'inici de la història és obra de Borja Bagunyà, Premi Mercè Rodoreda de contes i narracions.\nEl dia 10, a la tarda, es lliuraran els premis de literatura infantil i juvenil (Folch i Torres i Joaquim Ruyra) a la Biblioteca Jaume Fuster. I el dia 13, diada de Santa Llúcia, al matí, als barris de Gràcia, Sant Antoni i Sant Andreu: 'Les lletres surten al carrer'.\nEn el sopar de la Nit de Santa Llúcia es podran degustar les propostes dels joves cuiners Oriol Ivern (Restaurant Hisop), Albert Ventura (Restaurant Coure) i Jordi Vilà (Restaurant Alkimia), amb l'assessorament de Nando Jubany.\nCarme Miquel - A propòsit de la llei d´ús\nPublicat en el diari Levante-EMV divendres 21 de novembre del 2008\nA propòsit de la llei d´ús\nA la ciutat d´Alacant, fa vint-i-cinc anys, les Corts valencianes van aprovar la Llei d´Ús i Ensenyament del Valencià (LUEV). Amb aquella aprovació, la nostra llengua eixia de l´ostracisme centenari i s´aproximava a la condició d´oficial, la qual cosa permetria estudiar-la a tots els nivells i usar-la en tots els àmbits. Alhora, començava a reparar-se una gran injustícia, la d´haver mantingut els valencians analfabets en el propi idioma durant segles. En conseqüència, aquell 23 de novembre va ser un gran dia. La llei era només un instrument, era el primer pas però ens possibilitava avançar en la recuperació oficial de l´element més important de la nostra identitat col·lectiva.\nTants anys de menyspreu de la nostra llengua no havien sigut innocents. Després de penetrar el castellà en la societat valenciana, una gran part dels propis valencians havien arribat a avergonyir-se de la llengua pròpia, a considerar-la vulgar, a pensar que només servia per al món familiar, que per a les coses importants únicament valia el castellà. I alguns, fins i tot, la van deixar d´usar. Les conseqüències d´eixa situació d´abandó d´una llengua per una altra, no han sigut gens positives ni a nivell individual ni a nivell col·lectiu. Perdent el valencià es perdia un mitjà per a l´expressió i la comunicació i, sobretot, es perdia un instrument de desenvolupament intel·lectual. Perquè les llengües estan íntimament relacionades amb el pensament ja que les persones pensem amb paraules i construïm les idees amb el llenguatge. Eliminant del nostre coneixement una llengua, eliminem una part dels instruments que tenim per a pensar. I no és vàlid dir «ja tenim el castellà per a això». És com si posseint dos braços útils, ens oblidàrem d´un o ens negàrem a usar-lo amb l´argument que amb l´altre ja n´hi ha prou. En qüestió de llengües, tot consolidant la pròpia, és millor sumar que no restar\nD´altra banda, cada llengua expressa les vivències col·lectives dels seus parlants perquè és el resultat de la interrelació entre una col·lectivitat i el món que l´envolta. Els grups humans, amb les llengües respectives, han posat nom a les coses del seu voltant, han dit com són, què representen, quins sentiments els provoquen, quines sensacions els aporten. En la història de la humanitat, per a viure i expressar realitats diferents, han aparegut llengües diferents. Un exemple clàssic d´aquest fet és el dels esquimals, que tenen molts noms per designar la neu perquè el contacte intens amb aquest element els crea la necessitat de nomenar-la de diferents maneres. Nosaltres amb neu i algun adjectiu ja en tenim prou. En canvi tenim noms diferents per als vents: brisa, ventijol, marinada, huracà, ponent, garbí, llebeig..., perquè el vent sí que forma part del nostre món quotidià i necessitem identificar les diferents formes en que s´hi manifesta. Com a resultat d´eixa interrelació amb el medi, les llengues contenen la saviesa del poble que les ha construïdes i les ha utilitzades al llarg dels temps. I per això, el conjunt de totes les llengües del món és una mostra de biodiversitat cultural\nPerò a més, una llengua és element d´identitat col·lectiva. Ajuda a saber d´on venim i reconéixer-nos i identificar-nos com a grup en mig dels altres grups. Ens ajuda a ser autèntics. Perdent la pròpia llengua es fa malbé la pròpia identitat. Les societats que perden les llengües pròpies esdevenen pobres culturalment i socialment.\nLa Llei d´Ús i Ensenyament del Valencià va proclamar l´oficialitat del valencià juntament amb el castellà i ens va retornar la possibilitat d´usar el valencià en tots els àmbits de la vida. I també proporionà la possibilitat que els escolars valencians s´enriquiren estudiant en el model d´educació bilingüe que suposa aprendre en la llengua pròpia. Perquè, està demostrat, que només estudiant en valencià hi ha la garantia d´aprendre bé aquesta llengüa i el castellà i d´adquirir posteriorment altres llengües.\nParlar, llegir i escriure en valencià és un goig.


QUINA LA FEM?: Anys 1900-10\nEs mostren els missatges amb l'etiqueta de comentaris Anys 1900-10. Mostrar tots els missatges\n1907. «L'Auca del Senyor Esteve», Santiago Rusiñol.\nAmb dibuixos de Ramon Casas i rodolins de Gabriel Alomar.\nQuan naixia l'Estevet\nno feia calor ni fred.\nA la primera edició de la novel·la s'hi afegiren els 27 quadres de l'auca, que en resumeixen l'argument, acompanyats segons el model tradicional, dels corresponents rodolins (encara amb ortografia prefabriana). L'adaptació, deu anys després, de la història al teatre comportà un exitàs per a l'autor, i convertí l'Estevet i el Ramonet en prototips de l'enfrontament generacional de tostemps, en el marc d'un país conservador i tradicional, com foren la Barcelona i la Catalunya botigueres d'abans de la guerra, i de després i d'ara.\nEl pesen amb la romana\ni l'amiden amb mitja cana.\nEntre el trànsit comercial,\nva a la pila baptismal.\nPer celebrar el casament,\nL'Estevet té per juguetes\nles capses de fils i vetes.\nLi omplen de fideus el pap\ni de números el cap.\nFa pedrades amb prudència\ni va agafant experiència.\nEl noi és tan comerciant\nque la casa va endavant.\nVeu l'Estevet una dona...\nsí que l'havem feta bona.\nL'Estevet molt diligent\nja prepara el casament.\nEs declara així com cal\nal jardí del General.\nEs casen a Sant Cugat\namb pau i tranquil·litat.\nÉs la senyora Tomasa\nuna dona de sa casa.\nPer fer créixer la botiga\ntreballen com la formiga.\nVan a fer una costellada\na la Muntanya Pelada.\nI els dona nostre Senyor\nun fruit de benedicció.\nEl bon Ramonet creixia\nrodejat de merceria.\nLi carreguen un moltó\nper anar a la processó.\nPer les idees del fill\n'La Puntual' corre perill.\nMor el padrí de l'Esteve\ni el ploren... a casa seva.\n'La Puntual' va fent-se amunt\npels consells d'aquest difunt.\nEl nostre vetesifils\n'honra' els càlculs mercantils.\nCom que no té cap desgràcia\nse compra una torre... a Gràcia.\nAmenaça a 'La Puntual'\nun daltabaix molt formal.\nPer no pensar en la tragèdia\nvan anar un dia a comèdia.\nAquell temporal esclata\ni no queda ni una rata.\nI aquí s'acaba la història,\nNostre Senyor el tingui en glòria.\nEtiquetes de comentaris: Anys 1900-10, BCN, Llengua i Literatura


Punset considera ‘aldeano’ i inútil l'ensenyament en valencià. Vídeo - acicastello\nDivendres, 26 de juny de 2015 a les 08:30h\nLa líder de C's ataca el nacionalisme independentista de Compromís .\nLa portaveu de C's ha insistit en la idea de les bondats del canvi per a la Comunitat, encara que ha expressat les seues reserves pel fet que el PSPV forme govern amb Compromís, perquè dins de la coalició està el Bloc que és una formació "nacionalista". En aquest sentit, ha afirmat que "no existeix nacionalisme moderat, és sempre una carrera cap a la independència".\n"Diu que està cansat d'ofrenar noves glòries a Espanya, però eixa confrontació entre la Comunitat i Espanya, a què ve? Com si fórem coses diferents... D'açò, a 'Espanya ens roba' hi ha un pas", ha assenyalat Punset, que s'ha preguntat "quan –els socialistes– començaran a vendre aquest missatge? Quan no els donen el que demanen?".\nEn aquest sentit, Punset ha distingit els passos que segueix el nacionalisme, que "només es lleva la careta quan estan segurs que no perdran vots" per a triomfar. Així, ha explicat que primer passa per una fase d'"afirmació del supòsit col·lectiu que anomenen poble"; d'ací a una "parasització de l'espai públic, normalment a través de la imposició de la llengua"; i finalment passen a l'"ocupació dels mitjans de comunicació públics". De fet, a Catalunya tenen "sis canals dedicats a la causa del nacionalisme", ha agregat.\n1. 27 de juny de 2015 a les 17:28h\nAquesta dona també voldrà ser considerada una "grande, d'espanya"? Els grandes d'espanya, no existeixen. Se'ls va carregar franco. Si el que pretén, és fer-nos sentir inferiors: Ho té clar. Nosaltres els Valencians "puntets" en tenim per donar i vendre.


Paluzie (ANC) creu que els indults no seran "cap èxit" i desarmaran l'independentisme\nActualitzat 27/05/2021 15:23 CET\nTampoc no considera que una llei d'amnistia per sí sola resolgui res\nLa presidenta de l'ANC, Elisenda Paluzie, ha assegurat aquest dijous que si el Govern central concedeix els indults als presos de l'1-O no seria "cap èxit" perquè, al seu parer, políticament desarmarien l'independentisme i tindrien conseqüències a escala internacional.\n"De fet, serien una decisió política intel·ligent del Govern espanyol contra l'independentisme. No només perquè en queden fora els exiliats i els 3.000 represaliats, sinó perquè políticament ens desarmen i internacionalment són nefastos", ha mantingut en diversos missatges de Twitter que ha recollit Europa Press.\nPer Paluzie, l'indult mostra l'Estat "com benvolent i pot tenir l'efecte pervers de retardar" les causes al Tribunal Europeu de Drets Humans (TEDH) d'Estrasburg perquè, al seu parer, està sobrepassat de recursos i ha de prioritzar.\n"Si ja són lliures, la causa no és tan urgent", ha afegit la presidenta de l'ANC, que tampoc no creu que una llei d'amnistia per si sola resolgui res.\nEn la seva opinió, una llei d'amnistia si no va acompanyada d'un referèndum d'autodeterminació acordat que resolgui el conflicte polític "posaria el comptador a zero, sí, però no impediria condemnar de nou qualsevol dirigent o activista que tornés a intentar-ho".\nSegons Paluzie, l'Estat, començant pel PSOE, la judicatura i la dreta espanyola, comparteix l'objectiu d'"acabar amb el moviment independentista" després de l'1-O.\nPer això, defensa que l'ANC manté la seva determinació en la lluita per la independència: "Serà la República Catalana la que ens portarà l'amnistia per a tots els represaliats", ha resolt.


Un enterrament d'època romana ha sigut descobert en la partida de Mura, dins de les actuacions de seguiment arqueològic que està realitzant l'Ajuntament de Llíria en la zona en la qual se situarà el nou IES Camp de Túria.\nDesprés de la troballa de la tomba, que es va produir durant els treballs d'identificació i sanejament dels fronts d'una pedrera, s'ha decidit retirar les restes per a evitar possibles actes vandàlics, pel fet que la ubicació de la tomba estava en una àrea oberta.\nLa tomba, la coberta de la qual estava alterada per les labors agrícoles, compta amb unes dimensions d'1.30 centímetres de longitud i 45 d'amplària. Tipològicament, es tracta d'una tomba de coberta de tegulae plana, ja que les parets estan construïdes amb fragments de tegulae reutilitzats.\nA l'interior, s'ha documentat una inhumació, possiblement, d'un o una adolescent, amb un aixovar format únicament per una ampolleta ceràmica de xicotetes dimensions, amb les característiques del s. III d. de C. Malgrat l'època, no s'ha pogut localitzar la moneda amb la qual els romans sepultaven als seus difunts.\nD'altra banda, les primeres hipòtesis apunten al fet que el cos va ser amortallat, ja que no s'han trobat claus que indiquen la presència d'un taüt.\nLlíria presenta un llibre sobre Sant Vicent Ferrer\nEl PP demana un pla de reasfaltat de Llíria que solucione els problemes de circulació tant de vehicles com de vianants


🚨 Última hora: Continuen creixent el casos de coronavirus en Espanya\nPujen els contagis per coronavirus en Espanya en les últimes 24 hores\nEn les últimes hores han mort 445 persones\ndimecres, 7 d’octubre 2020 - 18:15h\nCreixement de casos de coronavirus en Espanya | Europa Press\nEls contagis per coronavirus en Espanya han pujat. El Ministeri de Sanitat ha publicat l'última actualització este dimecres, 7 d'octubre, que apunta que s'han diagnosticat 5.075 nous casos de coronavirus en les últimes 24 hores. Este total puja hui fins als 835.901 contagis, mentres este dimarts, 6 d'octubre era de 825.410 (10.491 més).\nD'altra banda, Sanitat notifica les defuncions en sèries setmanals i no diàriament. En l'última actualització, el Ministeri ha informat de 445 defuncions en els últims 7 dies. Per la seua part, el balanç total és de 32.562, 76 més que des de l'últim informe publicat pel Ministeri.\nEste dimecres, Madrid s'ha convertit en la comunitat autònoma amb més nous casos notificats en les últimes hores, amb un total de 2.325. A demés, la regió amb més defuncions en els últims 7 dies ha sigut també Madrid, amb 114 morts. Castella i Lleó ha notificat 81 víctimes per la pandèmia i Andalusia 78 persones mortes.\n"Atenció! Els 115 municipis lliures de coronavirus en el territori valencià" "Graven a un conductor d'un camió fent derrapades en una rotonda en Manises"


Quan és obligatori el projecte i la direcció tècnica en una obra? - Àrea de projectes i direccions d'obra\nQuan és obligatori el projecte i la direcció tècnica en una obra?\nAvancem la resposta: sempre. Però hem d'advertir, d'entrada, que la pregunta es refereix exclusivament a l'obligatorietat des del punt de vista de la normativa vigent. Una altra qüestió és si els ajuntaments o d'altres administracions apliquen o no aquesta obligatorietat. O què hem d'entendre per 'projecte', el qual malauradament s'identifica sovint amb una documentació gruixuda, incòmoda i, en bona part, inútil. I encara hi ha la qüestió de si la societat 'necessita' l'assistència d'un tècnic o ho considera, en molts casos, només una imposició administrativa i un cost afegit superflu. Aquesta darrera és la qüestió capital que afecta de ple el futur professional dels tècnics en edificació. Aquest dossier es limita, no obstant això, al punt de vista normatiu, perquè pensem és interessant aclarir un tema sovint malinterpretat, particularment pels propis ajuntaments a l'hora de concedir les seues llicències d'obra.\nQuè diu el Código Técnico de la Edificación?\nL'àmbit d'aplicació del CTE (Real Decreto 314/2006, de 17 de marzo, por el que se aprueba el Código Técnico de la Edificación), d'acord amb el seu article 2, apartat 2, inclou pràcticament totes les obres d'edificació de nova planta, ja que exclou només "aquellas construcciones de sencillez técnica y de escasa entidad constructiva, que no tengan carácter residencial o público, ya sea de forma eventual o permanente, que se desarrollen en una sola planta y no afecten a la seguridad de las personas". O siga, molt poques obres queden fora del seu àmbit d'aplicació, per no dir poquíssimes.\nRespecte als edificis existents, l'apartat 3 diu que el CTE s'aplicarà "a intervenciones en los edificios existentes"; és a dir, a totes les intervencions, sense excepció. En resum: el CTE és d'aplicació a pràcticament la totalitat de les obres de construcció. També a la reforma d'un bany? També, perquè no sabem llegir cap excepció.\nD'altra banda, el mateix apartat 3 diu que el compliment del CTE es justificarà "en el proyecto o en una memoria suscrita por técnico competente". Aquesta referència a la "memoria" com si fos una documentació alternativa a la del "proyecto" és molt desafortunada, perquè el propi CTE no diu en què consisteix aquesta "memoria". Millor dit: ho diu clarament quan parla, en l'article 6, de què és un projecte i quin és el seu contingut. En efecte: la memòria és, sempre, una part del projecte, el qual "describirá el edificio y definirá las obras de ejecución del mismo". D'acord amb el CTE, no hi ha alternativa: la descripció de qualsevol obra inclosa en el seu àmbit d'aplicació requereix un projecte. La memòria no existeix sinó com a part d'un projecte.\nL'article 7.1, apartat 1, ho diu encara més clarament:\n"Las obras de construcción del edificio se llevarán a cabo con sujeción al proyecto y sus modificaciones autorizadas por el director de obra previa conformidad del promotor, a la legislación aplicable, a las normas de la buena práctica constructiva, y a las instrucciones del director de obra y del director de la ejecución de la obra."\nEn conseqüència, el CTE reconeix implícitament que totes les obres (pràcticament totes) requereixen l'assistència de tècnics qualificats responsables de la redacció d'un projecte (que descriu les obres), de la seua direcció tècnica (que en controla l'execució) i també de la supervisió del manteniment i conservació de les obres acabades.\nAra bé, la claredat implícita de la redacció del CTE queda enterbolida per l'apartat 1 de l'article 2, on es diu:\n"El CTE será de aplicación, en los términos establecidos en la LOE y con las limitaciones que en el mismo se determinan, a las edificaciones públicas y privadas cuyos proyectos precisen disponer de la correspondiente licencia o autorización legalmente exigible."\nAquesta referència a edificacions "cuyos proyectos precisen disponer de la correspondiente licencia o autorización legalmente exigible" és francament imprecisa. En tot cas, la referència a la LOE fa pensar que és allí on trobarem la solució a la pregunta.\nQuè diu la Ley de Ordenación de la Edificación\nTanmateix, la LOE (Ley 38/1999, de 5 de noviembre, de Ordenación de la Edificación) no defineix el seu àmbit d'aplicació amb cap referència similar a la de l'apartat 1 de l'article 2 del CTE. Ben al contrari, el seu article 5 diu, més clarament:\n"La construcción de edificios, la realización de las obras que en ellos se ejecuten y su ocupación precisará las preceptivas licencias y demás autorizaciones administrativas procedentes, de conformidad con la normativa aplicable."\nNo diu, com fa el CTE, que la norma serà d'aplicació a les obres que han de disposar de llicència per a executar-se, sinó que les obres contemplades per la norma disposaran de llicència per a executar-se. Això és ben diferent, per no dir que és el contrari.\nLa LOE, a diferència del CTE, sí exigeix de manera explícita la redacció d'un projecte per a la construcció d'un edifici (article 2, apartat 2). I defineix el projecte (article 4) com a documentació tècnica destinada a la descripció tècnica d'unes obres. No considera cap altra alternativa al projecte, com ara una memòria independent o qualsevol altre document, el qual només tindrà sentit com a part d'un projecte.\nCom el CTE, la LOE inclou en el seu àmbit d'aplicació pràcticament totes les obres de nova construcció. Però, de manera incomprensible, limita la seua aplicació als edificis existents només en el cas de que les obres "alteren su configuración arquitectónica, entendiendo por tales las que tengan carácter de intervención total o las parciales que produzcan una variación esencial de la composición general exterior, la volumetría, o el conjunto del sistema estructural, o tengan por objeto cambiar los usos característicos del edificio". És a dir: no només queda fora de l'àmbit de la LOE la reforma d'un bany, sinó també el reforç estructural d'un edifici existent, el recalç del seu fonament o la seua rehabilitació energètica.\nAquesta falta de rigor, de precisió i coherència en la redacció dels articles de la LOE i el CTE relatius als seus àmbits d'aplicació ha perpetuat interpretacions arbitràries i poc fonamentades per part de les administracions, particularment les locals.\nCom les administracions interpreten la LOE i el CTE\nEn efecte, ja hem vist com l'article 2, apartat 2 del CTE, en parlar d'edificacions "cuyos proyectos precisen disponer de la correspondiente licencia o autorización legalmente exigible" sembla que deixa en mans de les administracions la decisió de quan és obligatori un projecte i una direcció tècnica. I, de fet, les administracions s'autoatribueixen aquesta potestat. Però aquesta interpretació, quan es fa, contradiu clarament la resta de l'articulat del CTE i la LOE, els quals exigeixen un projecte i una direcció tècnica per a la immensa majoria de les obres. Perquè, en base a quina normativa les administracions poden eximir de la presentació d'un projecte i la direcció tècnica, en determinades obres, si no és en contradicció amb la LOE i el CTE? On es diu quins projectes són els que "precisen disponer de la correspondiente licencia o autorización legalmente exigible", si la LOE i el CTE no ho diuen? Enlloc. Algunes normatives específiques ho exigeixen en el seu propi àmbit, però cap ho fa en tots els àmbits, perquè és la LOE qui ho ho hauria de d'especificar. I, de fet, ho fa en l'article 5: tots els projectes precisaran de llicència o autorització administrativa.\nPerò el cas és que, considerada globalment, la redacció de la LOE i el CTE és difusa i desorientadora en aquesta qüestió. Per a acabar-ho d'adobar, com hem vist, la LOE deixa fora del seu àmbit d'aplicació la major part d'obres de rehabilitació. És veritat que els ajuntaments encara no s'han atrevit a no exigir projecte a les obres de reforç estructural d'un edifici, o de rehabilitació d'una façana o d'instal·lació d'un ascensor, però sí han considerat supèrflua la intervenció de determinats agents de l'edificació definits en la LOE, com ara el director d'execució. Parlem ací d'agents de l'edificació, no de perfils ni de competències professionals, que no és l'objecte d'aquest dossier.\nDeixem, de moment, la LOE i el CTE i examinem ara la qüestió des d'un altre punt de vista, fonamental en les obres: el de la seguretat i salut.\nLa legislació en matèria de seguretat i salut en les obres\nD'entrada, cal dir que, d'acord amb els articles 1 i 2 del Real Decreto 1627/1997, de 24 de octubre, por el que se establecen disposiciones mínimas de seguridad y de salud en las obras de construcción, totes les obres d'edificació, sense excepció, estan subjectes a aquesta normativa sobre seguretat i salut. Que qualsevol obra en un edifici es troba inclosa en el seu àmbit d'aplicació queda completament clar quan, en l'article 2, apartat 1 a), la norma defineix una obra de construcció com a "cualquier obra, pública o privada, en la que se efectúen trabajos de construcción o ingeniería civil". És a dir, la reforma d'una cuina és també una obra.\nL'article 4 diu que serà obligatòria, per al promotor de qualsevol obra, la redacció d'un estudi de seguretat i salut (que podrà ser un estudi bàsic, en alguns supòsits) i els articles 5 i 6 expliquen en què consisteix.\nL'article 7 diu que el contractista haurà d'elaborar un pla de seguretat i salut, en aplicació de l'estudi esmentat. I el seu apartat 3 diu que aquest pla serà "el instrumento básico de ordenación de las actividades de identificación y, en su caso, evaluación de los riesgos y planificación de la actividad preventiva".\nL'apartat 3 de l'article 5 diu que "dicho estudio deberá formar parte del proyecto de ejecución de obra o, en su caso, del proyecto de obra, ser coherente con el contenido del mismo y recoger las medidas preventivas adecuadas a los riesgos que conlleve la realización de la obra". D'altra banda, l'elaboració de l'estudi s'ha de fer durant la fase de redacción de projecte, segons l'article 4. És a dir, la redacció d'un estudi de seguretat i salut pressuposa la redacció d'un projecte, de la mateixa manera que l'elaboració d'un pla de seguretat i salut pressuposa la redacció d'un estudi. Certament, l'article 6, quan parla de l'estudi bàsic, no repeteix aquesta redacció. Per això, podria pensar-se que l'estudi bàsic no pressuposa la redacció d'un projecte, però el propi article fa referència a l'elaboració del projecte d'obra. D'altra banda, si l'estudi bàsic "deberá precisar las normas de seguridad y salud aplicables a la obra", com diu l'apartat 2 de l'article 6, la descripció de les obres queda fora del contingut de l'estudi. No es poden precisar les normes de seguretat i salut aplicables en una obra si aquesta obra no es troba descrita enlloc. I la descripció tècnica de les obres és precisament la finalitat d'un projecte.\nFinalment, l'article 18 diu que:\n"En las obras incluidas en el ámbito de aplicación del presente Real Decreto, el promotor deberá efectuar un aviso a la autoridad laboral competente antes del comienzo de los trabajos."\nMentre que l'article 19 diu que aquesta comunicació d'obertura del centre de treball inclourà el pla de seguretat a què es refereix l'article 7.\nEn resum: el RD 1627/1997 és d'aplicació a totes les obres, les quals disposaran d'un pla de seguretat i salut, en aplicació del corresponent estudi de seguretat i salut, el qual pressuposa la redacció d'un projecte.\nL'avaluació de riscs\nNo obstant això, les administracions interpreten d'una altra manera la norma. Així, quan el contractista procedeix a l'obertura del centre de treball es troba amb aquestes dues alternatives:\n"Las comunicaciones de apertura de obras de construcción, instalación o mantenimiento (obras con proyecto), junto al modelo oficial deberá adjuntarse el plan de seguridad y salud cuando este sea exigible de acuerdo con lo establecido en el RD 1627/97, acompañado de su correspondiente acta de aprobación conforme al artículo 7 de dicho real decreto. Si no se exigiera el plan de seguridad y salud, se acompañaría la correspondiente evaluación de riesgos (obras sin proyecto)"\nÉs a dir, l'administració corresponent dóna per fet que hi han dos tipus d'obres: "obres amb projecte" i "obres sense projecte". Aquesta distinció no té cap fonament normatiu. Com hem vist, si bé és cert que l'exigència del pla de seguretat pressuposa un projecte, d'acord amb el RD 1627/1997, enlloc es diu què és una "obra sense projecte". Millor dit: el RD 1627/1997 afirma, per exclusió, que no existeixen "obres sense projecte", perquè és d'aplicació a totes les obres.\nI encara va més lluny l'administració quan, per a aquestes "obres sense projecte", exigeix "la correspondiente evaluación de riesgos", com si fos una alternativa al pla de seguretat. Però el RD 1627/97 no permet de cap manera aquesta interpretació. Com s'ha dit més amunt, l'article 7, en el seu apartat 3, diu que el pla de seguretat i salut serà "el instrumento básico de ordenación de las actividades de identificación y, en su caso, evaluación de los riesgos y planificación de la actividad preventiva". Només preveu un instrument tècnic: el pla de seguretat i salut. I precisament és en aquest article on apareix l'expressió "evaluación de riesgos" com a objectiu del pla de seguretat, no com a alternativa al pla. No existeix un "plan de evaluación de riesgos" en una obra de construcció, sinó que l'avaluació de riscs és un dels objectius del pla de seguretat, juntament amb la planificació de l'activitat preventiva.\nLa normativa posterior al RD 1627/97 no contradiu el seu articulat, sinó el reforça, com fa la Disposición adicional primera. Aplicación del real decreto en las obras de construcción, del Real Decreto 171/2004, de 30 de enero, por el que se desarrolla el artículo 24 de la Ley 31/1995, de 8 de noviembre, de Prevención de Riesgos Laborales, en materia de coordinación de actividades empresariales, o el Real Decreto 604/2006, de 19 de mayo, por el que se modifican el Real Decreto 39/1997, de 17 de enero, por el que se aprueba el Reglamento de los Servicios de Prevención, y el Real Decreto 1627/1997, de 24 de octubre, por el que se establecen las disposiciones mínimas de seguridad y salud en las obras de construcción.\nD'acord amb tota la normativa en matèria de seguretat en el treball, doncs, no existeix aquest suposat "plan de evaluación de riesgos". El que sí està definit per la norma és la figura del pla de prevenció de riscs laborals, com a instrument de gestió de l'activitat d'una empresa, el qual ha d'incloure, com el pla de seguretat i salut, una avaluació de riscs. En una empresa, el pla de prevenció de riscs laborals fa un paper anàleg al que fa, en una obra, el pla de seguretat i salut. L'avaluació de riscs, en tots dos casos, és un objectiu de cada pla, no un instrument.\nAleshores, és obligatori un projecte en qualsevol obra?\nHo mirem com ho mirem, en una obra de construcció no és possible esquivar l'obligació normativa de descriure les obres mitjançant un projecte tècnic i d'executar-les d'acord amb una direcció tècnica. No obstant això, en contradicció amb la normativa vigent, és possible avui obtenir llicència per a l'execució de molts tipus d'obra sense projecte, o sense pla de seguretat, o sense director d'execució, etc.\nCal dir que aquesta situació confusa ha estat provocada, en part, per un malentès en relació a què és un projecte i la direcció tècnica d'unes obres. En efecte, si bé totes les obres requereixen la redacció d'un projecte, ja que aquest és el document que les descriu, el concepte "projecte" no necessàriament s'ha d'identificar amb un "totxo" de 183 pàgines. La finalitat del projecte és descriure unes obres, i si les obres són senzilles, el projecte també hauria de ser senzill. Enlloc es diu que un document de tres pàgines no puga ser considerat un projecte.\nQuan una administració considera que la documentació tècnica d'unes obres determinades pot ser senzilla, aleshores demana una "memòria descriptiva". Això és un error i, a més, no té cobertura normativa, com hem vist. Què és una 'memòria descriptiva'? Només hi han projectes, i memòries descriptives com a part dels projectes.\nTambé cal dir que els mecanismes administratius anomenats "declaració responsable" i "comunicació prèvia" no supleixen la redacció d'un projecte o la direcció tècnica de les obres, com sovint es fa creure; simplement, es tracta de mecanismes que eximeixen de la presentació i autorització prèvia del projecte abans de l'inici de les obres.\nHem anat a parar a una situació de gran complexitat normativa, jurídica i administrativa: en definitiva, d'excessiva burocratització. Hem perdut de vista la realitat de les obres. Hem acabat veient el projecte com una imposició inútil en l'obra, en comptes d'un instrument que contribueix a la qualitat d'un procés certament complex. Aquest és un tema que tractarem en un altre dossier.\nEdició 1 (31/03/2017)


L’equip femení del JAB Berga es classifica pel Campionat d’Espanya de cros curt per clubs | Entre rivals – Esports\n23 gener 2017 14:14\nGran actuació del JAB Berga al Campionat de Catalunya de cros curt, que s’ha disputat aquest diumenge a Riudellots de la Selva. Les atletes del JAB han aconseguit una més que valuosa 4a posició a la general que els dóna accés directe al Campionat d’Espanya de la modalitat. La cita estatal serà el proper 26 de febrer a la localitat valenciana d’Orpesa de Mar.\nEra la segona vegada que el JAB participava en el campionat català, però les expectatives eren molt més altes que en l’anterior edició. Fa un any les atletes de Berga es van quedar a les portes del Campionat d’Espanya i enguany no han deixat escapar l’oportunitat per redimir-se. L’equip format per Vanesa Chirveches, Marta Castillejo, Núria Cascante, Aina Picas, Ester Reguant i Lídia Pons van quedar quartes, per darrere el CA Manresa, el CA Granollers i el CA La Sansi.\nEn concret, comptaven les quatre millors marques de cada equip i la Federació Catalana d’Atletisme atorgava un bitllet pel campionat espanyol als quatre primers classificats a la general de clubs. El JAB, doncs, va ser el darrer en completar la llista de classificats, però aconsegueix així un dels objectius de la temporada.\nNúria Cascante Atleta del JAB Berga\n“Quan vam saber el resultat, vam quedar molt sorpreses perquè no ens esperàvem quedar tant amunt. La veritat és que el dia no ens va ajudar: feia molt fred, vent i pluja, i no va ser gens fàcil. Tot i això, totes vam ser capaces de sobreposar-nos a les condicions adverses i ho vam tirar endavant juntes. Ara, encarem el Campionat d’Espanya, una cita que ens fa molta il·lusió, ja que l’any passat ens vam quedar a ben poc d’accedir-hi i fa un any que l’esperem amb moltes ganes”\nVanesa Chirveches Atleta del JAB Berga\n“Estem molt contentes perquè el temps que feia ahir era bastant dolent, amb molt fred, pluja i vent. Quan vam arribar, vam veure que hi havia molt fang a la pista i vam patir per possibles relliscades durant la cursa. Però a l’hora de la veritat vam sortir a per totes i ens vam trobar molt bé. No són ni 4 quilòmetres i és tot una mica agònic perquè has d’anar al màxim des del principi fins que creues la línia d’arribada. I això ahir era complicat perquè feia molt fred i semblava difícil entrar en calor amb aquelles temperatures”\nCampionat d'Espanya Campionat de Catalunya campionat de cros curt JAB Berga Núria Cascante Vanesa Chirveches


5 raons per les quals veieu 141: el significat de 141 - Numerologia | Maig 2022\nL’aparició d’un número d’àngel a la vostra vida s’hauria de complir amb gran fanfàrria i alegria.\nAl cap i a la fi, és un senyal que els vostres àngels guardians volen comunicar-vos amb vosaltres. Els vostres àngels guardians voldrien beneir-vos amb una guia sobre com millorar notablement la vostra vida.\nPer tant, no prengueu números d’àngels massa lleuger. En lloc d’això, desxifreu-los, extreu-ne els significats i missatges ocults i, a continuació, visqueu la vida al màxim.\nEn aquesta guia, ens centrarem en el que significa per a vostè continuar veient l'àngel número 141.\nSi continueu veient el número 141 d’àngel, és un indicador que esteu a punt d’entrar en un gran període de llibertat financera. Mentre feu les transformacions necessàries a la vostra vida, tingueu fe i confiança en els vostres àngels, persistiu en dificultats amb força de voluntat indomable i continueu esforçant-vos amb pensaments positius, podreu tastar l’èxit i afavorir la vostra carrera professional.\nLlegiu els paràgrafs següents per obtenir una explicació més detallada sobre l'àngel número 141.\nQuè és el significat i el simbolisme de l'àngel número 141?\nQuè significa l'àngel número 14 en l'amor i les relacions?\nQuè significa espiritualment l'àngel número 141?\nQuè cal fer si continua veient l’Àngel número 141?\nL’àngel número 141 té el número 4 situat entre dos números 1. Ara, si volem extreure el significat complet del número 141 d’àngel, ens hem de centrar en les energies vibracionals i la potència descarregades pel número 4 i el número 1.\nNúmero 4 serveix com a símbol dels elements fonamentals de la nostra vida, ja sigui la nostra carrera, educació, família, creences i principis.\nEl número 4 sol aparèixer com un signe per fer-vos saber que els vostres fonaments no poden suportar totes les vostres creacions.\nHaureu de sortir de la vostra zona de confort, pensar fora de la caixa i provar alguna cosa diferent per avançar i apropar-vos als objectius desitjats.\nMentrestant, el número 1 anuncia nous començaments i nous inicis.\nNúmero 1 també parla de la importància de ser proactiu i us insta a prendre la iniciativa per avançar en la vostra vida. Per tant, seguiu els vostres somnis i objectius amb confiança i confiança en vosaltres mateixos.\nA més, sàpiga que és impossible que faci l'impossible sense sacrificis i sense esforç.\nL’àngel número 141, en general, transmet el missatge que donareu els fruits del vostre treball a temps. El vostre esforç aviat us donarà dividends.\nTingueu paciència en el regne diví per recompensar-vos amb bellesa en el futur pels vostres esforços. Mentrestant, continueu tenint pensaments positius i recolzeu-los amb accions positives i treball dur.\nA través del número 141, els àngels també us animen a ser proactius a la vostra vida. Les vostres idees continuaran sent idees si no hi ha cap acció per transformar-les en quelcom tangible.\nSabeu que la sang, la suor i les llàgrimes que invertireu en els vostres projectes obtindran un gran èxit en el futur.\nAgafeu l’aparició de l’àngel número 141 a la vostra vida amorosa com a senyal que heu de pensar bé abans de parlar.\nRecordeu que les paraules poden ser tremendament poderoses; poden inspirar o destruir. Les ferides causades per les paraules poden ser gairebé impossibles de curar.\nPer tant, la propera vegada, tingueu precaució quan parleu amb la vostra parella, sobretot durant les discussions. Bàsicament, no mostris emocions excessivament negatives a la teva parella.\nL’Àngel número 141 també us mostra el missatge que necessiteu per omplir d’amor, afecte, cura i suport a la vostra parella si voleu que la vostra relació prosperi.\nNo deixeu la vostra parella fora de les grans decisions. Involucra el teu ésser estimat a la teva vida tant com puguis amb un diàleg i una comunicació oberts.\nA més, agraïu els vostres éssers estimats i no els doneu per descomptat. Marca les meves paraules: si no inverteixes temps i energia en la teva relació, la teva relació es desdoblarà.\nUn altre àngel número 141 que significa l'amor és que no s'ha de tenir grans expectatives pel que fa a la seva parella. Els àngels us diuen que sigueu realistes i que intenteu mirar més enllà de les seves mancances; no espereu que la vostra parella canviï d’un dia per l’altre.\nA més, intenteu desfer-vos de les emocions negatives del passat; deixeu de donar-los poder i control sobre la vostra vida. Abans de poder estimar algú, primer s’ha d’estimar a si mateix i, per fer-ho, s’ha de concentrar en la superació personal.\nL’àngel número 141 indica que podeu obtenir il·luminació espiritual mitjançant la realització professional.\nSi teniu un interès que voleu perseguir, persegueu-lo.\nAl mateix temps, no tingueu por d’aprofitar les oportunitats lucratives que us apareixen. Saber que aquestes oportunitats poden presentar-se de maneres o formes diferents; de fet, és possible que hàgiu de canviar de carrera.\nTot i això, si voleu experimentar un creixement espiritual, heu d’estar disposat a acceptar els canvis.\nEl número 141 també ens mostra el missatge que indiquem que esteu a punt d’entrar en un període d’èxit de la vostra vida. Aquest període us proporcionarà moltes riqueses i, per tant, us donarà la llibertat financera per dur a terme les vostres missions vitals.\nAra bé, ara no és el moment de relaxar-se. Per a un futur millor, necessiteu construir bases sòlides avui.\nPer tant, seguiu esforçant-vos, independentment de la seva dificultat. Mantingueu la confiança en vosaltres mateixos i sabeu que teniu el que cal per aconseguir qualsevol cosa que vulgueu.\nL’objectiu aquí és que seguiu seguint els vostres somnis i, un cop assolits els vostres objectius, busqueu nous objectius.\nAmb l’aparició del número 141, podeu estar segur de saber que els vostres àngels guardians, el regne diví i l’Univers volen donar-vos suport, sempre que us mantingueu connectats amb l’àmbit espiritual.\nLes forces divines us guiaran, us beneiran amb bones energies i us donaran confiança per confiar en les vostres capacitats. Tingueu en compte que sou molt més capaç del que us acrediteu.\nSi voleu seguir creixent en el vostre viatge, heu d’alliberar-vos de la vostra zona de confort i aventurar-vos en territoris desconeguts. Si ho feu, us ensenyarà lliçons importants i us proporcionarà experiències que us ajudaran a navegar per la vida amb facilitat.\nNomés unes poques persones són prou beneïdes per continuar veient l'àngel número 141 a tot arreu. Aquest número us proporciona literalment el mapa per assolir l’èxit a la vida.\nAmb l’aparició d’aquest número a la vostra vida, sàpiga que teniu l’amor, la cura, la protecció i el suport total dels àngels i del regne diví. Creieu que les forces divines sempre hi són per proporcionar-vos guia.\nEn enviar-vos el número 141, els àngels també volen que aneu després dels vostres somnis. És hora que transformeu els vostres somnis en realitats.\n1212 que significa espiritualitat\nPer tant, estén les ales i vola i deixa fluir els teus sucs creatius com mai abans.\nPensar en idees innovadores és bo però no prou bo. És hora que convertiu aquestes idees en quelcom tangible i lucratiu.\nTeniu per davant un període emocionant: un període en què us regueu amb moltes oportunitats. Si us sentiu aclaparat pel gran volum d’oportunitats que aterren a la vostra porta, convideu els àngels i busqueu la seva guia; t’ajudaran a triar entre el grup.\nL’àngel número 141 també és un missatge que necessiteu ser realista amb els vostres objectius.\nNo hi ha res dolent a l’hora d’apuntar als cels, però heu d’entendre que com més amunt vulgueu, més difícil serà aconseguir. A més, si no podeu fer allò impensable, us prepareu per a mals de cor, decepcions i lamentacions.\nUn altre punt important que cal tenir en compte mentre persegueix els seus somnis és tenir paciència sempre, ja que, com es diu, Roma no es va construir en un dia.\nDe la mateixa manera, les vostres empreses també trigaran a materialitzar-se. Per tant, tingueu paciència i fe en els àngels per proporcionar-vos l’èxit que mereixeu.\nA més, no oblideu mai que és natural experimentar contratemps durant el vostre viatge. Si tot fos tan suau, no seria tan deliciós quan acabessis provant l’èxit i obtinguessis els resultats desitjats després d’un ardu viatge.\nPer tant, persevera quan les coses es tornen dures i no deixis mai de creure en tu mateix.\nEn conclusió, el número 141 d’àngel és un senyal que heu de fer els canvis necessaris per viure al màxim. Aquests canvis poden afectar la vostra carrera professional, la vostra relació amb la vostra parella i les vostres relacions amb diferents membres de la família.\nTanmateix, hauríeu de creure que els canvis són per millorar la vostra vida general, de manera que pugueu abraçar-los plenament.\nQuan aparegui el número 141 d’àngels, busqueu la realització de tot el que feu, poseu bases fortes avui per a un demà millor, deixeu anar coses passades que no serveixen de res i comenceu a estimar-vos. Un cop hàgiu fet totes aquestes coses, podreu fer tot el que vulgueu.\nAra que ja sabeu què significa el número 141 i la bona sort que comporta, és hora que deixeu de banda les preocupacions passades i, en canvi, us centreu en les coses que donen bon rotllo i us fan sentir bé i lleuger.\n66 números d’àngels


La Fira de la Llavor arriba a Roda de Ter el 11 i 12 d’Abril • Osona Turisme\nHome / La Fira de la Llavor arriba a Roda de Ter el 11 i 12 d’Abril\nEl primer dia, els visitants podran trobar tot tipus d’activitats i una taula rodona que tindrà lloc a les 19h i que partirà de la idea de la recuperació del món rural i la pagesia. Aquesta taula encetarà la jornada que seguirà amb un sopar popular a la Muntanyeta (al costat del carrer Molins) amb un preu de 10€ per persona.\nDurant els dos dies, en els carrers de Roda de Ter es podran gaudir de diferents exposicions, parades de venda de productes de llavors i demostracions dels diferents tipus de llavors. A part, també hi haurà activitats per als més petits de la casa.\nAmb tot això, aquesta Fira es marca com a objectiu la conscienciació als visitants de la possibilitat de revitalitzar el món rural i la pagesia mitjançant la conservació de les principals llavors amb orígens locals.\nSi voleu més informació podeu consultar el Blog (url: https://firadelallavor.wordpress.com/) de la Fira de la Llavor, on podreu participar en diverses activitats complementàries com són el concurs de Instagram o el sorteig de La Gran Cagada.\nprevious post: Vic celebra la primavera amb el Mercat del Ram\nnext post: El Robin Hood osonenc, Joan de Serrallonga


Bloc de camp: d’octubre 2014\nUn tast d'arqueosísmica al monestir de Sant Llorenç prop Bagà (Berguedà)\nTornant amb la família i amics del Moixerò, en Pep ens va suggerir visitar el monestir de Sant Llorenç prop Bagà (Guardiola de Berguedà), recentment restaurat per al Diputació de Barcelona. El cas és que es va convertir en un interessant i inesperat tast d'arqueosismologia. Recomano la visita, val la pena.\nL'arqueosismologia és una disciplina relativament nova que complementa o es suma a les no gaire més antigues de la neotectònica i la paleosísmica. És a dir, que és lo últim de lo últim, o si més no, tal com s'entén actualment.\nÉs una disciplina que es basa en l'estudi dels antics terratrèmols per mitjà dels indicadors que romanen en el registre arqueològic com per exemple, capes de destrucció, construccions lineals (viaductes, camins, canal...) desplaçades per la ruptura de la superfície, danys estructurals en edificis, senyals de reparacions, etc.\nPenseu que en un terratrèmol un edifici pateix vibracions longitudinals i transversals deixant indicadors molt característics i diferents dels deixats per altres anomalies del terreny com l'assentament del subsòl, el col·lapse gravitacional, allaus i rierades, etc. En són exemple les dovelles sortides cap en fora de l'arc, la dovella central desplaçada cap avall (!), parets plegades ("ondulades"), fractures conjugades, columnes rotades o amb els blocs que les formen situats en ziga zaga... Aquí us podeu descarregar un pòster amb alguns exemples.\nDoncs resulta que cap allà els segles IV o V hi havia una comunitat d'eremites vivint en unes coves del talús de la terrassa fluvial del Bastareny. Coves en un talús de grava? No les he vist però per alguns dels blocs de construcció que s'observen en l'edifici i les abundants fonts de l'entorn (una d'elles, al monestir mateix) cal pensar que originalment serien balmes afavorides per al precipitació de travertins de vessant (primera interacció geologia-arqueologia).\nSituació geològica de Sant Llorenç prop Bagà, en un terrassa del Bastareny. El substrat està format per guixos i pelites del keuper.\nCap el segle VI o VII fan assentar els eremites sobre la terrassa i els construïren una petita església (sembla que si el poder els subvencionava el culte els tenia més controlats que no pas fent d'okupes), però l'església bendictina actual es basteix en diverses fases a partir del segle X. Curiosament s'edificà amb la part posterior a ponent i l'entrada a llevant (i no com la majoria d'esglésies romàniques). La raó també és geològica: la part posterior, on hi ha l'altar i el més sagrat, es fonamenta sobre els substrat del vessant del Serrat de les Hores, mentre que la resta està fonamentada sobre les graves de la terrassa, menys consolidades.\nVa passant la història fins convertir-se en un gran monestir amb claustre, refectori, hospital, molins, horts.... i ens plantem al dia 2 de febrer de 1428, quan un terrible terratrèmol assolà grap part de la Catalunya Vella: un desastre molt ben documentat en obres com Els terratrèmols dels segles XIV i XV a Catalunya. El resultat és que gairebé que tot el que no s'assentava sobre la roca mare anà a terra o quedà molt malmès. Curiosament va aguantar força intacta la meitat de l'església, que estava edificada sobre roca ferma, .\nEn taronja, la part del monestir que va anar a terra i el blau, el rebliment de runes i dipòsits de vessant de marcà el nou nivell de circulació.\nCom era un moment de crisi forta el monestir no es reconstrueix i es procedeix a aixecar una paret per tancar l'església per llevant i a enderrocar i terraplenar amb la runa gairebé la meitat de l'interior de l'església i la terrassa fluvial, elevant el nivell de circulació ben bé 2 o 3 m. D'aquest fet s'havia perdut la documentació històrica, però a molts els sobtava que arran de terra en la paret sud hi hagés una finestra!\nA la meitat que es conservà dempeus es podem apreciar moltes estructures arqueosísmiques.\nPassegeu-hi i descobriu-les.\nEl que més sobta, i que es veu millor des de dins que des de fora, és l'evident desplom de les parets.\nEls blocs de les columnes estan desplaçats en ziga zaga alguns mm, però suficient per veure's a simple vista.\nLa paret està ondulada com una ruffle!\nCom fou un input inesperat no us puc explicar gaire més, però a veure si algú de vosaltres s'anima a anar-hi ben documentat pot aportar més detalls.\nEtiquetes de comentaris: geoarqueologia, geologia estructural, geoturisme, riscos geològics


L’Ajuntament informa a una representació dels veïns/es interessats per la construcció d’una granja de gallines ecològiques que es troba en tramitació. | Ajuntament de Vilamarxant\nL’Ajuntament informa a una representació dels veïns/es interessats per la construcció d’una granja de gallines ecològiques que es troba en tramitació.\nEs tracta de la segona reunió informativa que es manté al respecte. L’alcalde Jesús Montesinos junt amb els tècnics municipals ha informat sobre l’estat de tramitació de la instal•lació d’una granja de gallines ecològiques.\n19/09/2018 A principi d’agost, l’Ajuntament de Vilamarxant va convocar als propietaris de la zona on es planteja la construcció d’una granja de gallines per a informar-los ja que l’inici avançat de les obres havia suscitat l’interés i inquietud.\nEn esta segona reunió s’ha informat, novament, de l’estat de tramitació actual i de quins tràmits hi ha pendents. Els tècnics municipals han aclarit diversos aspectes respecte a la compatibilitat urbanística de l’activitat donada la consideració de sòl no urbanitzable, la protecció mediambiental de la zona i de l’execució actual de les obres avançades pel promotor i condicionades a l’obtenció final de la llicència.\nA la reunió, a més de la representació d’interessats, han assistit l’alcalde, Jesús Montesinos, el tinent d'alcalde Eliseo Sanz, el regidor de Medi Ambient, Manolo Bernad, la regidora de Participació Ciutadana, Amparo Garcia, el portaveu del PP, Ciro Ferrer i el portaveu de Vilamarxant Junts Podrem, Salvador Bonet. Els tècnics municipals assistents han segut: el de Medi Ambient, l’enginyer industrial que presta el servei a l’Ajuntament, l’assessor jurídic, l’arquitecta tècnica i l’arquitecte municipals.\nAtesa la petició de molts dels propietaris d’accedir a la documentació dels diversos expedients relacionats amb la proposta d’instal·lar la granja. S’ha acordat establir una reunió amb l’assessor, que acredita representar a una part important dels interessats, per tal de facilitar la consulta de la documentació i poder fer-la extensible als mateixos.\nCal dir que, quan es resolga l’inici de la tramitació de la llicència ambiental sol·licitada, s’obrirà un període d’exposició pública on qualsevol persona interessada podrà consultar la documentació i fer les al·legacions que considere previ a l’enviament a la Comissió d’Avaluació Ambiental de la Conselleria competent.


La mostra ajuntarà els ingredients de ‘Cal Metre reviu!’ i ‘la Fireta’ als jardins de la Torre de l’Amo\nLa Torre de l’Amo de Viladomiu Nou serà l’escenari, aquest cap de setmana, de la primera edició del Vermusic & Market, una fira de música en directe, artesania, moda i food trucks. La cita començarà dissabte a les 11 del matí fins a les 12 del vespre, i s’allargarà fins diumenge d’11 del matí a 10 del vespre. En total, 12 expositors hi aportaran el toc de moda i gastronomia, mentre que s’hi podran veure fins a cinc concerts, tallers familiars i una selecció de cinc food trucks: Food & Roll, Edward & Rose, la Vermuteria, Crepe Diem i Sherbet. Pel que fa a la música, s’han programat els següents concerts:\n12.30 h: Marc River\n20.00 h: Daniel Cerdà\n23.00 h: Dani Galiot\n12.30 h: Format 3\n20.00 h: Smooth Trio\nEl format dona continuïtat a Cal Metre reviu!, que va ser un èxit fa tot just poques setmanes al remodelat passeig de Cal Metre de Gironella. A més, també recull l’estil de la Fireta, que el desembre passat es va celebrar als jardins de la Torre de l’Amo. La idea de Vermusic i l’Ajuntament de Gironella és recuperar tots aquests ingredients i portar-los de nou als jardins, aprofitant el bon temps i les possibilitats de l’espai.\nDurant la presentació del nou esdeveniment, el regidor de Cultura de l’Ajuntament de Gironella, Lluís Vall, ha explicat que l’Ajuntament té la idea d’anar portant fires d’aquest estil a les colònies industrials de la vila. A la roda de premsa també hi van assistir Xavi Tristany i Emma Costa de Vermusic, i Esther Barniol, coordinadora de la Fireta i encarregada, en aquesta ocasió, de coordinar les mostres de moda i artesania.


El reflotament del vaixell enfonsat a Matar� es far� dem� - jfk informa - Els blogs d'e-noticies\nEl reflotament del vaixell Arrillon que dissabte es va enfonsar davant la costa de Mataró es farà finalment aquest dimarts. Tot i que aquesta actuació estava prevista per aquest dilluns, fonts de Salvament Marítim han informat que l'empresa propietària de l'embarcació ha de presentar un pla de reflotament a Capitania Marítima perquè aquesta l'aprovi, abans de poder iniciar els treballs.\nAquest dilluns, un equip de submarinistes contractats per l'empresa propietària del vaixell enfonsat aprofiten per netejar l'embarcació i, d'aquesta manera, facilitar les feines de reflotament. La grua-draga que dimarts tornarà el vaixell a la superfície ja és al lloc de l'enfonsament a l'espera que li autoritzin l'operació.\nMentre no es resolgui aquesta situació, el Centre de Coordinació Operativa de Catalunya, CECAT, manté activat el Pla Especial d'Emergències per Contaminació Accidental d'Aigües Marines a Catalunya (Camcat) en fase d'emergència. El pla es va activar diumenge al migdia pel vessament de gasoil produït per l'enfonsament del vaixell.\nA la nit, però, els tècnics de Salvament Marítim informaven que els forats per on s'escapava el combustible ja havien estat taponats. L'embarcació és una gavarra de 21 metres d'eslora que havia partit de Barcelona amb material de construcció per a la dessalinitzadora de Blanes. Per causes que encara es desconeixen es va enfonsar, quan era a uns 3,7 quilòmetres mar endins, davant la costa de Mataró.\nL'accident no va causar cap víctima i els dos tripulant de l'embarcació va poder ser rescatats. Pel que fa a la taca de combustible, es calcula que és d'uns 550 metres quadrats i que, en cap moment, s'ha acostat a les platges de Sant Simó o el Varador, que són les més pròximes al lloc de l'enfonsament.\n5- Octubre 009\nEls blogs d'e-noticies - jfk informa - El reflotament del vaixell enfonsat a Matar� es far� dem�


Mata Mua, les col·leccions privades i l’Estat Espanyol – Gremi de Galeries d'Art de Catalunya\nMata Mua, les col·leccions privades i l’Estat Espanyol\nNou article de la nostra col·laboradora Àlex Salas\nAvui en dia, sembla que la incertesa és ja simptomàtica de les circumstàncies que estem vivint. Des d'aquest estiu, el transcurs de les setmanes ens ha portat als ciutadans i ciutadanes diversos moments de dubte i desconcert. El mateix els ha passat a les obres de la col·lecció de Carmen Cervera que van ser desplaçades des del museu Nacional Thyssen-Bornemisza al museu Carmen Thyssen d'Andorra el mes de juny.\nEl Mata Mua (1892), Mata mua, els Cavalls de carreres (1894) de Degas, van quedar-se amb Martha McKeen de Wellfleet (1944) esperant al Pont de Charring Cross (1899). Les quatre obres han format part de la col·lecció de Carmen Cervera que porta instal·lada al museu de la ciutat de Madrid des del 2004 i ara esperen el seu nou destí.\nEn el seu moment va dir-se que es tractava d'una estratègia de la col·leccionista per obtenir liquiditat amb la venda en subhasta de les peces de segle XIX i XX. Tanmateix, aquesta informació va ser desmentida. Des de la petita seu del museu instal·lat al Principat d'Andorra va dir-se que el desplaçament permetria ampliar la petita col·lecció acollida al museu d'Andorra. Actualment aquest presenta l'exposició de Femina Feminae que va inaugurar-se el 10 d'octubre de 2018 i en principi, finalitza aquest octubre.\nFemina Feminae era un projecte de dos anys que pretenia comunicar la importància de la dona en tant que musa dels diferents moviments artístics i les seves tècniques variades. En un segon nivell, l'exposició buscava presentar la figura del mecenes o col·leccionista d'art, remarcant que també es tractava d'una figura femenina.\nTenint en compte aquest petit apunt, sembla lícit que la col·leccionista Carmen Cervera volgués tenir quatre de les seves peces preferides instal·lades en el mateix museu que ha oferit una exposició que donava la justa importància a la seva labor vinculada a la passió per l'art.\nTres mesos han donat molt de si per generar diferents especulacions i idees sobre quins són els interessos de la Baronessa per desplaçar els quadres de la seu de Madrid. En aquest article ens agradaria oferir —més enllà de trobar una explicació a les raons del desplaçament de les obres mestres— als nostres lectors i lectores informació sobre les relacions entre el ministre de cultura i la col·lecció o el patrimoni de Carmen Cervera Thyssen que es troben a l'origen d'aquestes negociacions.\nEn primer lloc, i com ja serà sabut, gran part del conjunt de les obres d'art que s'exposen al Museu Nacional Thyssen de Madrid provenen de la col·lecció del que va ser marit de Carmen Cervera, Baró Hans Heinrich Thyssen-Bornemisza (1921-2002). Aquesta va ser adquirida el 1993 per part del govern Espanyol. Arran d'aquesta inversió, va crear-se la fundació que s'ocupa del museu. Parlem de fundació quan es tracta d'una organització definida per un estatut, governada per un Patronat que té com a objectiu posar a disposició del Servei públic un patrimoni i uns projectes determinats. Aquesta ha de ser registrada en el registre de fundacions de l'Estat i és controlada pel protectorat a qui haurà de facilitar la informació referent a la seva fiscalitat però També els seus canvis d'estatut o modificacions d'objectius.\nCom ja hem comentat, aquest tipus d'organitzacions tenen com a màxim òrgan de govern el que s'anomena un patronat. Aquest pot estar configurat pels fundadors de la mateixa institució o per altres persones, però han de ser un mínim de tres membres. En el cas de la Fundació del Museu Nacional Thyssen-Bornemisza el patronat està constituït per un grup de dotze persones. La vicepresidenta és —a títol vitalici— Carmen Cervera i la posició de president del patronat de la fundació l'ocupa el carreg de ministre de cultura. De la mateixa manera, tres membres provenen dels ministeris de cultura i finances, uns altres tres venen designats directament per part de la família Thyssen i els quatre membres restants són designats per Real Decret.\nUn cop hem explicat sota quin tipus d'institució es troba el museu Nacional Thyssen-Bornemisza, hem de mantenir present que el museu del Palau de Villahermosa allotja dues col·leccions diferents. La que va comprar el govern Espanyol amb l'objectiu de preservar dins del territori un patrimoni cultural i econòmic tan ric com era el de la col·lecció del Baró Hans Heinrich. I la part de la col·lecció que va comprar Carmen Cervera a la seva família política.\nFins ara i durant dues dècades, les dues col·leccions han estat exposades sense molta més distinció que la separació en sectors diferents del museu. No obstant, aquest any finalitzava el contracte de préstec de les obres de la senyora Cervera a la col·lecció de la fundació i la Baronessa desitjava replantejar les bases d'aquest tracte sol·licitant el cobrament d'un lloguer anual a canvi de la cessió del dret de representació dels quadres a Madrid.\nAparentment, com va deixar constància Carmen Cervera en la seva entrevista pel diari ABC del dia 23 de juny, les negociacions van començar fa temps i es van veure interrompudes per la situació sanitària. En l'entrevista va fer-se palès el malestar de la col·leccionista en vistes de la voluntat de control aferrissat de l'estat sobre la seva col·lecció. I és que cal recordar que malgrat les obres de Carmen Cervera no són fons de la fundació pròpiament dita, la manera de funcionar d'aquest tipus d'institucions patrimonials és que els béns i els Fons que constitueixen la no poden ser recuperats pels seus antics propietaris. Els Béns i drets d'una fundació són, per dir-ho d'alguna manera, part del seu patrimoni de per vida, fins que aquesta es dissolgui i sigui adoptada per una altra institució del mateix caire. El que vol dir que mai no podrà donar-se la cessió de patrimoni cultural a l'interès públic i la seva posterior recuperació i privatització per part d'aquella persona o empresa que en fos propietària. No obstant, aquest no és el cas dels quadres que avuí ens porten a escriure aquest article.\nPer aquest motiu, membres del patronat de la fundació del museu Nacional Thyssen-Bornemisza i en conseqüència els ministeris de cultura i de finances consideren tenir potestat per decidir el futur de la col·lecció privada de Carmen Cervera. Sembla que han confós el tracte de cessió de les obres estipulat en un contracte específic que ja ha caducat amb la seva capacitat de decisió sobre el patrimoni i els drets de la col·lecció adquirida el 1993.\nFinalment, després d'un estira i arronsa i de varis titulars marejant els periodistes, lectors i amants de l'art sobre què passaria amb les quatre obres mestres. El passat dia 1 d'octubre va fer-se públic per part de les declaracions del conservador general de la col·lecció privada Carmen Thyssen-Bornemisza que el quadre del Mata Mua no serà exposat fins a arribar a un acord amb el ministeri de cultura.\nL’enllaç a la pàgina web de la col·lecció Carmen Thyssen el trobareu aquí: https://coleccioncarmenthyssen.es\nL’enllaç de l’entrevista de Carmen Cervera pel diari ABC: https://www.abc.es/cultura/arte/abci-carmen-thyssen-no-tengo-chantajear-cuadros-esta-bien-202006202121_noticia.html\nÀlex Salas, 2 d’octubre 2020\nImatge dreta, sales d’exposicions del Museu Carmen Thyssen Andorra. Extreta de la pàgina web del museu: https://museucarmenthyssenandorra.ad/museu/


Dia crític per al planeta\nEl 29 de juliol és la data marcada al calendari en què haurem consumit tots els recursos que la Terra pot regenerar al llarg del 2021\nNaturalització de l’estació de tractament d’aigües residuals d’Olot\nActualitzada el 29-07-2021 08:05\nExhaust per produir més recursos naturals, el planeta cada any ens envia un missatge d’alerta, per aquestes dates. Aquest any, el dijous 29 de juliol la Terra entrarà en dèficit ecològic, segons Global Footprint Network. És l’anomenat Earth Overshoot Day (o Dia de la sobre capacitat de la Terra), el dia en què la humanitat ja haurà consumit tots els béns naturals que el nostre planeta és capaç de regenerar en un any.\nA partir d’aquesta data i fins a finals d’any, estem en una situació de dèficit global, perquè el nostre consum dels recursos de la natura (aigua, aliments, combustibles fòssils...) serà superior als nous recursos disponibles. Viurem, per dir-ho d’una manera senzilla, de préstec. Un préstec que hauran d’assumir les generacions futures.\nFi de l’excepció del primer any de pandèmia\nLa humanitat fa servir un 74% més del que els ecosistemes del planeta poden regenerar. És a dir, amb els nostres estàndards de consum actuals, necessitaríem tenir 1,7 vegades l’equivalent al planeta Terra per satisfer totes les nostres demandes. La data d’aquest any és la mateixa que la del 2019. El 2020, la marca al calendari es va retardar fins al 22 d’agost. El motiu va ser el confinament que va patir la població mundial a causa de la pandèmia de covid-19. El primer any de la crisi sanitària va reduir dràsticament l’activitat econòmica mundial i, de manera col·lateral, el consum de recursos naturals.\nTambé va donar lloc a una efímera sensació d’alleujament i va alimentar un missatge d’optimisme: és possible viure en un món més net i canviar el nostre model de producció i consum per un de més respectuós amb l’entorn. Perquè avui, més que mai, som conscients que la salut de les persones està estretament relacionada amb la salut del planeta. La raó de la nova accelerada el 2021 (que ha avançat tres setmanes aquesta data simbòlica) és l’augment del 6,6% en la petjada de carboni pel que fa a l’any passat, així com la disminució del 0,5% de la biocapacitat forestal mundial, a causa, en gran part, de la desforestació de l’Amazones.\nAquest any ha augmentat el 6,6% la petjada de carboni i hem perdut el 0,5% de la biocapacitat forestal mundial respecte l’any passat\nDesprés de l’efecte transitori de la crisi sanitària, torna a quedar en evidència la necessitat urgent d’impulsar una recuperació econòmica sostenible en la qual tothom –governs, administracions, empreses i ciutadania– tingui en compte els límits de la Terra. La situació ha empitjorat de manera alarmant els darrers vint anys, per l’augment de l’explotació de tots els recursos naturals, l’increment de la població mundial i els efectes de l’escalfament global, produït per l’emissió de gasos amb efecte d’hivernacle. De fet, actualment el balanç és un dels pitjors des que el món va entrar en un dèficit ecològic, a la dècada del 1970, segons els comptes Nacionals de Petjada i Biocapacitat (NFA, per les sigles en anglès), basades en dades de les Nacions Unides (ONU).\nAgbar, un actor clau\nAgbar, grup compromès amb el medi ambient, ofereix solucions innovadores al voltant de la gestió sostenible de l’aigua, els recursos naturals i la salut ambiental per a l’agricultura, la indústria i les ciutats, en línia amb el full de ruta de l’Agenda 2030 i els Objectius de Desenvolupament Sostenible (ODS) de l’ONU. El grup treballa per reduir la petjada ecològica global amb l’objectiu de liderar la transició cap a un model productiu i de ciutats més sostenible i resilient, mitigant les causes del canvi climàtic.\nGràcies a solucions tecnològiques i sistemes avançats d’ajuda a la decisió que fan possible una gestió més eficient de les infraestructures d’aigua, la companyia ha estalviat des del 2017 uns 36,5 hm3 d’aigua, a Espanya. A més, el 2020 Agbar va aconseguir cobrir amb energia verda el 99,4% de les seves necessitats energètiques, una xifra que equival al consum anual d’electricitat de prop de 84.000 llars.\nEls recursos del planeta són finits i això fa més necessari que mai apostar per l’economia circular, amb el reaprofitament continu dels residus. Agbar és grup pioner en aquest camp\nAnticipar-se és fonamental per fer front a les conseqüències de l’escalfament global. DINAPSIS, la xarxa de hubs d’innovació i transformació digital del grup Agbar, ha desenvolupat una eina digital que permet analitzar, mitjançant simulacions, la capacitat de les infraestructures principals d’un territori per fer front als efectes dels fenòmens climàtics extrems –com, per exemple, el cas de la DANA del 2019 a Alacant– i avaluar mesures alternatives per millorar la resiliència de la zona. DINAPSIS va ser seleccionat a finals de l’any passat com un dels 101 Exemples Empresarials d’Accions #PelClima en reconeixement al seu compromís davant del canvi climàtic.\nDINAPSIS, la xarxa de 'hubs' digitals d'Agbar dedicats a la lluita contra el canvi climàtic\nEls recursos del planeta són finits i això fa més necessària que mai l’aposta per l’economia circular, amb el reaprofitament continu dels residus. Agbar és pionera en aquest camp i un dels seus projectes més destacats és la transformació de les plantes de tractament d’aigua en bio factories, amb l’objectiu de donar una nova vida a l’aigua per a nous usos, revaloritzar els residus, aconseguir l’autosuficiència energètica i tenir zero impacte ambiental. N’és un exemple la bio factoria Sur de Granada, gestionada per Emasagra, que ha aconseguit que pràcticament el 100% de l’aigua depurada es reutilitzi per al reg de conreus; els llots, sorres i greixos es valorin com a adob en agricultura o jardineria, i s’arribi a l’autosuficiència energètica durant alguns mesos de l’any. El seu model de gestió ha estat reconegut com a bona pràctica per la publicació European Circular Economy Stakeholder Platform.\nLa natura és el millor exemple per imitar per tal de protegir el planeta. Agbar impulsa el desenvolupament de models respectuosos i responsables amb el clima i l’entorn. Ho fa mitjançant la implantació d’infraestructures verdes (solucions basades en la natura o la naturalització d’instal·lacions, tant en l’àmbit urbà com en espais d’interès natural, preservant la biodiversitat i els serveis eco sistèmics que es generen) i una economia baixa en carboni.\nHumedal d'Illa de Mar (Delta de l'Ebre), gestionat per Agbar\nUn cas paradigmàtic el constitueixen els aiguamolls artificials de depuració d’Illa de Mar i l’Embut (Delta de l’Ebre), gestionats per Agbar. El 2020 van ser declarats reserva natural de fauna salvatge pel Departament de Territori i Sostenibilitat de la Generalitat de Catalunya. Avui és una zona d’alt interès ornitològic, que ofereix espais idonis (refugis, zona d’alimentació i nidificació) per a l’observació d’aus, algunes d’elles amenaçades de desaparició, passejades naturalistes i educació ambiental. Amb exemples com aquests, es contribueix a preservar el planeta i a intentar moure la data de l’Overshoot Day, dia crític per a la Terra.


Descobreix el centre històric d'Oropesa del Mar a la Casa Arizo\n964 313 887\n687 401 477\nAllotja't en una casa de principis del segle XX que ha sigut rehabilitada recentment per a oferir als hostes totes les comoditats en el centre històric de la localitat castellonenca d'Oropesa del Mar.\nCasa Arizo se situa en un habitatge de l'any 1911 d'estil modernista valencià. Es tracta d'una casa amb encant que va ser renovada respectant els valors arquitectònics de l'època per a conservar el seu encant. Tota la decoració conjuga xicotets detalls del modernisme juntament amb un toc actual per a donar cabuda a les últimes novetats.\nDisposa de sis habitacions, cadascuna d'elles amb el seu bany privat: 1 suite modernista, 3 habitacions dobles superiors i 2 habitacions dobles bàsiques. En totes s'han mantingut alguns elements tradicionals com els sòls de rajola. Serveixen desdejunis en una xicoteta zona de cafeteria que també ofereix una selecció de tapes i de refrescos. Hi ha disponible aigua i fruites per a tots els clients les 24 hores del dia.\nEn l'exterior hi ha zona d'aparcament, terrassa i també una barbacoa. A Casa Arizo disposes de wifi en totes les estades. També hi ha una galeria d'art, oberta tant per als clients com per a qualsevol visitant. I la platja es troba a uns 15 minuts caminant!\nOropesa del Mar és la icona del turisme familiar. Et costarà triar!