Un altre vídeo relaciona els soldats nord-americans amb una matança de civils iraquians\nLa BBC ha difós un altre vídeo que relaciona els soldats nord-americans amb l'assassinat d'onze civils iraquians. Les imatges contradiuen la versió de l'exèrcit nord-americà, segons la qual els soldats es van veure implicats en un tiroteig quan intentaven capturar un membre d'Al-Qaeda. Segons se'n desprèn, els soldats van envoltar un habitatge on creien que hi havia l'home que buscaven i van cosir-ne a trets els ocupants, entre els quals hi havia dones i nens, alguns dels quals van morir. L'exèrcit nord-americà ha anunciat una investigació per aclarir els fets.\n02/06/2006 - 08.36 Actualitzat 03/06/2006 - 06.56\nL'endemà que els Estats Units han anunciat que els soldats nord-americans a l'Iraq hauran de sotmetre's a cursos d'ètica, la cadena britànica BBC ha publicat un altre vídeo que podria relacionar un nou grup de soldats nord-americans amb la mort d'11 civils iraquians a la ciutat d'Ishaqui, a uns 100 quilòmetres de Bagdad.\nEls fets es remuntarien al 15 de març. La notícia arriba quan la "matança de Haditha" està afectant greument la popularitat de George Bush i la de la missió a l'Iraq. El nou vídeo contradiu la versió de l'exèrcit nord-americà, que afirma que es va veure immers en un tiroteig. En canvi, un informe posterior fet per la policia iraquiana acusa directament l'exèrcit nord-americà d'envoltar el domicili on hi havia un sospitós i disparar intencionadament a dins, on van morir 11 persones, entre les quals hi havia quatre dones i cinc nens. Un portaveu de l'exèrcit nord-americà ha dit que s'està preparant una investigació per aclarir els fets.


Sobirania i justícia alimentària., SlideSearchEngine.com\nInformation about Sobirania i justícia alimentària.\nL’enginyer Sébastien Le Preste de Vauban (1633-1707) és convertí, al servei de Lluís XIV de França, en una referència de la història militar. A les seues Ociositats va incloure un breu estudi: Multiplicació teòrica d’una porca després de 10 anys, on proposà la cria de porcs per a afrontar les grans fams que patia la població en èpoques de males collites. Anys després, l’administració de Frederic el Gran de Prússia (1740-1786) impulsà el cultiu i consum de la creïlla. Es tracta d’un aliment molt energètic, font d’hidrats de carboni que aporta una gran quantitat de vitamina C i de potassi, a més de vitamines B1, B2, B3 i B6, magnesi, fòsfor, ferro i zinc. Molt menys exigent que el blat (la base alimentària de l’Europa medieval en forma de pa) s’adapta a climes freds i fa que la terra oferisca un gran rendiment.\nSovint, ens volen fer creure que la dieta de gran part de la població, amb carn, lactis i ous dominant a tots els àpats, és un fet natural. En realitat, la “tradició” alimentària és vegetal...\nSobirania i justícia alimentària. L’enginyer Sébastien Le Preste de Vauban1 (1633-1707) és convertí, al servei de Lluís XIV de França, en una referència de la història militar. A més dels seus escrits sobre fortificacions, setges i defenses de places fortes, destaquen d’altres com El delme reial2, un dels primer referents contra els privilegis nobiliaris. A les seues Ociositats, una obra de 12 volums on aboca el seu bast coneixement a través de propostes de tot tipus, va incloure un breu estudi: Multiplicació teòrica d’una porca després de 10 anys3. Proposà la cria de porcs per a afrontar les grans fams que patia la població en èpoques de males collites: calculà el “rendiment de la producció” i el cost en aliment, i considerà que la gent pobre el podria assumir per a disposar d’aquestes “reserves alimentàries”. Vauban. Anys després, l’administració de Frederic el Gran de Prússia (1740-1786) impulsà el cultiu i consum de la creïlla. Es tracta d’un aliment molt energètic, font d’hidrats de carboni que aporta una gran quantitat de vitamina C i de potassi, a més de vitamines B1, B2, B3 i B6, magnesi, fòsfor, ferro i zinc. Molt menys exigent que el blat (la base alimentària de l’Europa medieval en forma de pa) s’adapta a climes freds i fa que la terra oferisca un gran rendiment. Fou cultivada i consumida sota amenaça de greus càstigs, ja que moltíssima gent les considerava un fruït maligne i verinós que generava malalties. Amb la dacsa, altre cultiu d’origen americà molt productiu i que costà de ser acceptat, serví per a evitar un desastre durant les males collites de blat de 1771 i 1772. Suposà una revolució alimentària que permeté Prússia passar d’un cens de 2,5 milions de persones quan començà a regnar Frederic als 6 Der König ist überall (El rei és a tot arreu). Robert Warthmüller (1886). milions de finals del XVIII. Deutsches Historisches Museum, Berlín. Aquesta revolució arribà a tots els racons d’Europa, però massa tard per a la monarquia francesa: les males collites de blat dels anys 1780 foren un dels factors que impulsaren la revolució4. Sovint, ens volen fer creure que la dieta de gran part de la població, amb carn, lactis i ous dominant a tots els àpats, és un fet natural, defensat com la forma correcta d’alimentar-se, adequat a les 1 http://www.comite-histoire.minefi.gouv.fr/sections/histoireeco/economie/eco_generale/vauban Dîme Royale, imprès clandestinament el 1707 i condemnat pel Consell Privat el 14 de febrer, poc abans de la mort de Vauban. 3 Arxius del castell de Rosanbo. Oisivetés. Llibre Commerce, agricultures, industries, 260 AP 61 (155 MI 54 et 55). Dossier 7: Agriculture et élevage. Peça 3: Calcul de Vauban sur la multiplication théorique des cochons issus d’une truie au bout de dix ans (6 fol.). 4 La gran fam d’Irlanda de mitjans del segle XIX es produí pels estralls a les plantacions de creïlles, atacades pel fong Phytophthora infestans. Les morts a causa de la fam i de les malalties oportunistes, juntament a la gran onada migratòria cap a Amèrica, reduí la població de l’illa en un 25%. 2\nnecessitats d’aquesta espècie carnívora i heretat generació rere generació. No són més que justificacions prefabricades per a gent depenent d’una alimentació pobre en nutrients i carregada d’excessos que només beneficia a la indústria que obté els seus beneficis de l’esclavitud, tortura i matança diària de milions i milions d’animals. En realitat, la “tradició” alimentària és vegetal. Les plantes creixen del no res i cobreixen totes les necessitats humanes d’aliment; la planificació de l’aprofitament de la terra amb rotacions de cultius, guarets i adobs que no han de vindre de la explotació animal o del laboratori, fa que oferisquen uns recursos molt superiors als que s’obtenen dels animals esclaus (que, a més, s’han de menjar les plantes). La terra i la força de treball, inclosa la dels èquids i bòvids que havien de treballar els camps, sempre han estat les propietats més valuoses, més que les eines i les màquines o que els animals que es convertien en produccions secundàries depenents dels excedents agrícoles. És així de senzill: la gent que ha de mirar per aprofitar al màxim els recursos disponibles només ha menjat i menja carn quan es gasta els diners en una festa, quan caça animals als vedats que la gent rica es sol apropiar, controlar i regular, quan la rep com a almoina o quan la furta. El pastoreig, la caça o la pesca no solen ser els únics recursos disponibles i, quan es així, impliquen situacions extremes, fràgils, precàries. Qui compta amb aliment sobrant per a criar animals i matar-los i menjar-se’ls, o per a esclavitzar femelles i obtindre ous o llet, sempre ha estat part d’una minoria. Qui consumeix aliments d’origen animal, sobretot qui ho fa habitualment, té recursos per a seguir els dictats de la indústria, per a ostentar o, simplement, per a malbaratar. Les cultures humanes sempre han tingut aliments vegetals com a referents de seguretat i sostenibilitat. A l’antiga Xina elevaren l’arròs, el blat, el mill, l’ordi i la soja a la categoria de llavors sagrades; el blat és l’aliment d’Europa i també és sagrat, protagonista de l’eucaristia a les misses cristianes; el cuscús (sèmola de blat) és l’aliment del nord d’Àfrica, i l’arròs i les llegums prenen el protagonisme més al sud; les cultures americanes es desenvoluparen al voltant de les plantacions de dacsa i creïlla… Els animals humans, necessitats d’una alimentació rica en hidrats de carboni, sempre han trobat a les plantes aquesta font bàsica d’energia. És cert que el progrés porta noves formes de fer i genera canvis que semblen irreversibles, però només es mantenen aquells que són sostenibles. El creixement irracional fonamentat en l’energia dels combustibles fòssils està tan condemnat com la suposada alternativa nuclear i, malgrat que semblà ser la base d’una nova era, el seu temps només haurà estat un sospir en la llarga vida del planeta i, fins i tot, en la història de la humanitat. També desapareixerà, si encara hi és, la explotació industrial dels altres animals per consumir en forma d’energia, menjar i aigua molt, moltíssim més del que genera i per deixar al seu darrere muntanyes de deixalles i grans núvols de contaminants. Si és així, la fi d’aquesta barbàrie no haurà estat gràcies al progrés humà, al reconeixement de les altres vides a través de les seues mirades, a la preocupació per posar\nfi al seu patiment i al compromís de reconèixer els seus drets fonamentals. Per això, entre d’altres coses, caldria foragitar les idees de gent rica com la que portà Vauban a pensar que la mateixa població que moria de fam, malgrat viure abocada a la terra, podria alimentar porcs. Com la que fa que molta gent es veja a ella mateixa com a membre d’una espècie que, seguint la tradició, caça entrecots i llonganisses a la carnisseria del cantó a canvi d’una quantitat d’euros que permetria subsistir durant tres mesos una gran família d’Àfrica. Caldria pensar de forma intel·ligent i aprofitar racionalment els recursos de la terra com varen fer a la Prússia de Frederic el Gran, caldria anar cap a una autèntica sobirania alimentària. Mentre la matança insostenible es sosté amb justificacions absurdes, els altres animals resten al l’infern.\nL’hora de la sobirania alimentària | Cristianisme i ...\nT’has preguntat algun cop per què una poma costa gairebé el mateix tant si ve de Sudàfrica, com de Califòrnia o d’Espanya? Per què podem trobar ...\nPerspectives mundials de la sobirania alimentària - YouTube\nSessió Perspectives mundials de la sobirania alimentària al 3r Campus per la Pau-Girona a càrrec de Josep Maria Antentas i Esther Vivas ...\nUniversitat i Sobirania Alimentària | Fundació Autònoma ...\n... VSF – Justícia Alimentària Global i l’Ajuntament de Barcelona. ... anomenada La sobirania alimentària vista des del nostre territori, ...\nLa sobirania alimentària: pensar globalment i actuar ...\nLa sobirania alimentària, segons el grup Ingenieria sin Fronteras, ... Moltes són les associacions, com VSF Justícia Alimentària Global, ...\nConsumir sobirania alimentària: deu principis ...\nLa sobirania alimentària és una alternativa per abordar la desaparició del medi rural, els problemes de la pobresa i la fam, i els danys ambientals de ...\nSOBIRANIA ALIMENTÀRIA ... Perquè la sobirania alimentaria és sinònim de justícia per als productors d’aliments, garantint que aquests\nSobirania i Justícia - És la nostra hora - YouTube\nLa independència és necessària, justa i possible. SOBIRANIA i JUSTÍCIA\nEco-àpats per la Sobirania Alimentària by Comunicación ...\nECO-ÀPATS PER LA SOBIRANIA ALIMENTÀRIA Del camp a la taula VSF Justícia Alimentària Global Saps d’on vénen i com es produeixen els aliments que menges?!\nJornada: La sobirania alimentària en els estudis de la ...\nJornada: La sobirania alimentària en els estudis de la Facultat de Veterinària Presentació La jornada té per objectiu estimular el debat entre docents ...\nConfiad en mí 2015 Veterinaris sense fronteres Justícia Alimentària Global Informe sobre la ... desiguals de gènere i sobirania alimentària.


Cap Vermell - El mercat de Nadal de Capdepera creix i es fa gran\nEl mercat de Nadal de Capdepera creix i es fa gran\nDissabte i diumenge, 14 i 15 de desembre va tenir lloc el Mercat de Nadal que organitzen els comerciants i empresaris de Capdepera, a la plaça de l'Orient.\nDurant el dissabte, des de les 15 hores van haver diverses actuacions musicals, com ara el grup Aires Gabellins, Marisa Rojas i Chevy's Band. Tot el capvespre va haver gent al voltant de les parades de comerciants amb un fluix de visitants irregular. A les 18 hores se va projectar la pel·lícula de Suso Rexach "L'alei-alei, la tradició recuperada".\nDiumenge, amb un temps primaveral, hi va haver molta animació en les hores centrals, i una ampla programació d'activitats d'animació i música. No faltà el pare Noël, xocolata, nadales, animació per tots els públics, batucada, l'arbre dels desitjos... i el taller de faies per l'Alei-alei.\nLes actuacions musicals van tenir un paper rellevant durant la jornada començant per la banda de Cornetes i tambors, ball de bot amb "Castell de Capdepera", alumnes de l'Escola de Música de Capdepera, les nadales del trio Alegries i la Coral Gabellina i l'animació de l'espectacle "Spagueti on road".\nA les 18 hores començà l'Alei-alei, una festa recuperada que es consolida amb una molt bona participació, de la qual ja hem parlat a latres notícies.\nLa vetllada es completà amb el concert de Nadal a càrrec de la Coral Gabellina i la coral Amics de la Música de Llucmajor a l'església de Sant Bartomeu.


Parc del Turó de Can Mates, St. Cugat | Furgo & Porteo\nParc del Turó de Can Mates, St. Cugat\nAquest dissabte, entre ruixat i tempesta, vam anar a conèixer el Parc Turó de Can Mates a St. Cugat del Vallès. Tot i que tenim família allà i hi anem quasi cada cap de setmana, encara no ens havíem apropat a aquest enorme parc.\nCom que el dia no acompanyava estava força buit, imagino que en dies solejats, deu estar a tope perquè realment és molt bonic i complet. Hi ha tobogans per a tots els gustos, grans i amples, tirolines, ponts d’equilibri etc etc etc… ens hi podríem haver estat tot el dia, però ens esperaven per a dinar. Hi tornarem amb tota la colla!


La Fundació UESC signa un acord amb DINAMIKS pels nens amb TEA | UESC\nLa Fundació UESC i l’empresa social DINAMIKS han fet públic aquest dijous un acord de col·laboració per impulsar l’activitat “BÀSQUET_TEA”\nEl projecte, amb el suport de Silincode, té l’objectiu de desenvolupar una línia esportiva que permeti als nens i nenes diagnosticats amb Trastorn de l’Espectre Autista (TEA) exercir la practica del bàsquet\nA la signatura hi han assistit la tinenta d’alcalde de Benestar i Ciutadania, Suanna Pellicer; el regidor d’Esports, Eloi Rovira; el director general de Dinamiks, Carlos A. Felipe; la presidenta de la UESC, Mònica Mateu, i la presidenta de la Fundació UESC, Sònia Guivernau.\nDINAMIKS, l’Ajuntament de Sant Cugat i la UESC, presents en l’acte II Foto: Localpress\nEl projecte BÀSQUET_TEA\nL’acord UESC-DINAMIKS s’emmarca en el projecte SPORTEA que impulsa Dinamiks dins de les seves activitats de lleure. Actualment, Dinamiks ensenya als infants amb Trastorn de l’Espectre Autista (TEA) a anar amb bicicleta gràcies al programa BTTEA. El programa BÀSQUET_TEA te data d’inici el 14 de gener i es durà a terme a les instal·lacions de l’Escola Catalunya cada dijous de 18:00 a 19:00 h de la tarda.\nAmb aquest acord, les dues entitats centraran els seus esforços en potenciar les metodologies esportives i les tècniques més eficients per treballar en l’aprenentatge del bàsquet pels nens i nenes amb TEA. La UESC assumeix l’assessorament tècnic esportiu, la supervisió del desenvolupament tècnic de l’activitat, la redacció de noves tècniques d’aprenentatge i els recursos materials per fer l’activitat. A més, el club aportarà un director de l’activitat, un coordinador esportiu i un tècnic esportiu. Per la seva part, Dinamiks facilitarà els recursos i tècniques per potenciar l’aprenentatge i els procediments de treball a la UESC, i també escollirà els infants que s’inscriuran al programa. A més, Dinamiks incorporarà un instructor d’activitat, un coordinador i un supervisor.\nL’aportació inicial de la UESC\nEl club s’implica en aquest projecte aportant la presència del coordinador de l’àrea social de la UE Sant Cugat, Oriol Antràs, que ocuparà la funció de director de l’activitat, i amb la presència dels entrenadors Raquel Pérez, Arnau Vilà i Guillem Mula, com a tècnics esportius de l’activitat. La UESC també aportarà el material de l’activitat, amb el suport del patrocini de Silincode.\nInscripcions obertes al BàSQUET_TEA\nTotes aquelles persones interesades en fer una inscpricó per a l’activitat ho poden fer a través de la pàgina web de DINAMIKS: http://www.dinamiks.cat/ca/serveis/extraescolars/esdeveniment/162-basquet-2n-trimestre\nL’acord a la premsa: http://www.cugat.cat/esports/basquet/114103/dinamiks-i-uesc-s_uneixen-per-promoure-el-basquet-entre-infants-amb-tea\nAjuntament de Sant Cugat, BÀSQUET_TEA, Carlos Felipe, Dinamiks, Eloi Rovira, Escola Catalunya, Fundació UESC, Localpress, Mònica Mateu, Signatura de conveni, Silincode, Sònia Guivernau, Susanna Pellicer, Temporada 2015-2016, Trastorn de l'Espectre Autista (TEA), UESC, UESC 2015-2016\nPlantilla Office24 de la jornada: UESC B (Segona Catalana)


Els 10 millors hotels de disseny de Milton Keynes, Regne Unit | Booking.com\nMilton Keynes 104 establiments\nEls millors hotels de disseny de Milton Keynes 12 establiments\nBusques l'escapada perfecta? Els clients han dit que Milton Keynes està molt bé.\nHotels de disseny a Milton Keynes\nMés allotjaments a Milton Keynes:\nHotels Habitacions en cases particulars Apartaments Cases i xalets Vil·les Bed and breakfasts Hostals i pensions\nEls 10 millors hotels de disseny de Milton Keynes, Regne Unit\nCity Apartments Milton Keynes Aquest allotjament és Preferent. Això significa que ofereix un servei excel·lent, molt bona relació qualitat-preu i que els comentaris dels clients de Booking.com són boníssims. Per formar part d'aquest programa, pot ser que paguin una mica més a Booking.com.\nMercure Milton Keynes Aquest allotjament és Preferent. Això significa que ofereix un servei excel·lent, molt bona relació qualitat-preu i que els comentaris dels clients de Booking.com són boníssims. Per formar part d'aquest programa, pot ser que paguin una mica més a Booking.com.\nEl Jurys Inn està situat a 5 minuts a peu de l'estació de tren de Milton Keynes i és a prop dels centres comercials i financers de la ciutat.\nDoubleTree By Hilton Milton Keynes Aquest allotjament és Preferent. Això significa que ofereix un servei excel·lent, molt bona relació qualitat-preu i que els comentaris dels clients de Booking.com són boníssims. Per formar part d'aquest programa, pot ser que paguin una mica més a Booking.com.\nCity Stay Apartments - Vizion Aquest allotjament és Preferent. Això significa que ofereix un servei excel·lent, molt bona relació qualitat-preu i que els comentaris dels clients de Booking.com són boníssims. Per formar part d'aquest programa, pot ser que paguin una mica més a Booking.com.\nCity Stay Apartments - Hub Aquest allotjament és Preferent. Això significa que ofereix un servei excel·lent, molt bona relació qualitat-preu i que els comentaris dels clients de Booking.com són boníssims. Per formar part d'aquest programa, pot ser que paguin una mica més a Booking.com.\nTots els hotels de disseny de Milton Keynes


Amb els ulls de l'Àngel: de juny 2021\nRecomiendo la novela Hannah\nHoy, en este blog, quiero empezar una sección de recomendaciones de libros con los he que disfrutado. Tengo la gran suerte de ser bilingüe (catalán-castellano) y por tanto si la obra es en catalán, la recomendación también será en mi lengua materna. Si el libro es en castellano, entendiendo que habrá gente no domine el catalán y le pueda interesar la novela, el post lo escribiré en castellano.\nQuiero abrir esta sección con una novela que terminé ayer mismo:\nArgumento: Segunda guerra mundial. Florencia está ocupada por el ejercito alemán. El cónsul nazi Gerhard Wolf, conocido como El Guardián del Ponte Vecchio, intenta salvaguardar las obras de arte de la ciudad ante el inminente ataque de los libertadores; pero también a los judíos que van a ser ajusticiados. No duda en poner en peligro su propia vida para conseguirlo.\nEstá basada en una historia real y nos muestra, una vez más, que en todos los colectivos existe gente con alma; son aquellos pocos que arrojan un ápicce de luz a la oscuridad.\nPublicado por ambelsullsdelangel en 0:34 Cap comentari:\nEtiquetas: 2021, Cristian Gálvez, Debolsillo, Florencia, Hannah, Historica, juny, Novela\nJa fa més de dos anys que descobrint els magnífics treballs de la fotògrafa local Carina Balfegó: la mateixa artista, el músic Enric Franch i jo, ens vàrem plantejar un projecte a tres bandes. La idea era que la Carina fes una tria de fotografies especials i tant l'Enric com jo ens poguéssim inspirar per donar veu a la imatge, amb poesia i música. En principi el volíem presentar en forma d'exposició física; malauradament la Covid ens ho ha impedit durant tot aquest temps. Així, després de rumiar-ho, hem decidit no esperar més i fer-ho de manera virtual.\nAixí doncs, el projecte IMAVERS 21 el podreu seguir per aquest blog i el facebook, instagram i twitter dels autors. Cada setmana us penjarem un d'aquest vídeo-poemes a les xarxes.\nAquest és catorzè treball, el poema “Res és el que sembla”.\nFotografia: Carina Balfegó.\nPoema: Àngel Martí.\nMúsica original: Enric Franch.\nEsperem de tot cor que us agradi.\nPublicado por ambelsullsdelangel en 23:45 Cap comentari:\nEtiquetas: 2021, Àngel Martí, Carina Balfegó, Enric Franch, IMAVERS21, juny, l'Ametlla de Mar, Res és el que sembla, Video-poema\nEntrevista a Pere Alcoverro novel·lista\nAvui a Cultura en Barra entrevistem a Pere Alcoberro, novel·lista de Rasquera.\nPublicado por ambelsullsdelangel en 9:59 Cap comentari:\nEtiquetas: 2021, Cultura en Barra, juny, l'Ametlla de Mar, L'Ateneu Calero, Pera Alcoberro, Pere Alcoberro\nQuan la pluja desdibuixa l'entorn\nAquest és el tretzè treball, el poema “Quan la pluja desdibuixa l’entorn”.\nPublicado por ambelsullsdelangel en 1:40 1 comentari:\nEtiquetas: 2021, Àngel Martí, Carina Balfegó, Enric Franc, IMAVERS21, juny, l'Ametlla de Mar, poesia, quan la pluja desdibuixa l'entorn, videopoema\nFila Zero i les novetats cinematogràfiques de la setmana.\nS'apropa el cap de setmana i, com sempre, la Montse i l'Enric ens porten les novetats de la cartellera, al Fila Zero.\nPublicado por ambelsullsdelangel en 3:50 Cap comentari:\nEtiquetas: 2021, Enric Franch, fila zero, juny, l'Ametlla de Mar, L'Ateneu Calero, Montse Cateura\nAvui a Cultura en Barra volem parlar del Parkinson, amb Elvira Martinez i Pepa Martín.\nPublicado por ambelsullsdelangel en 6:58 Cap comentari:\nEtiquetas: 2021, Cultura en Barra, Elvira Martinez, juny, l'Ametlla de Mar, L'Ateneu Calero, Pàrkinson, Pepa Martín\nAquest és el dotzè treball, el poema “Partitura Natural”.\nPublicado por ambelsullsdelangel en 11:21 Cap comentari:\nEtiquetas: 2021, Àngel Martí, Carina Balfegó, Enric Franch, IMAVERS 21, juny, l'Ametlla de Mar, poesia, videopoema\nFila Zero 2021 06 10 Mulholland drive\nMés novetats de la cartella de la mà de Montse Cateura i Enric Franch.Torna el Fila Zero.\nPublicado por ambelsullsdelangel en 8:14 Cap comentari:\nEtiquetas: Enric Franch, fila zero, juny 2021, l'Ametlla de Mar, L'Ateneu Calero, Montse Cateura\nRetorna Dillums d'Arts al Forn.\nSí, cert, hi havia moltes ganes! Feia massa mesos que la gent de Dillums d'arts al Forn no ens reuníem. Ens hi vàrem aplegar una bona colla en aquesta primera trobada postpandèmia, gairebé una cinquantena. És veritat, no hi érem tots i per desgràcia alguns no hi seran mai més; però en aquest retorn es va respirar quelcom especial. Era una mescla d'alegria i nostàlgia. Va haver-hi de tot el que podia haver-hi: retrobaments amb amics, coneixença de noves cares, música en viu, els vídeos d'en Rafa Ricote, les jotes, el mestre de cerimònies Ricardo Gascón, el cremat de final de festa i també un instant per recordar a aquells amics que hem perdut durant aquest període de reclusió i que no tornaran. Com sempre, presentació de projectes culturals nous i la il·lusió per veure la llum al final del túnel.\nTot i la maleïda pandèmia Dillums d'Arts al forn torna a ser viu.\nPublicado por ambelsullsdelangel en 8:06 Cap comentari:\nEtiquetas: 2021, arts, Dillums, Forn de la Canonja, juny, Tortosa\nLa Ruta Poètica de La Cala encetada.\nFinalment el passat diumenge 6 de juny a les 18.30 h, l'Ateneu Calero va poder presentar La Ruta Poètica de La Cala. L'Acte el va obrir la regidora de cultura, Sra. Jani Brull, tot seguit la presidenta d'Omnium Cultural de les Terres de l'Ebre, Dolors Roo, va fer la inauguració oficial i el president de L'Ateneu Calero, Joan Borràs, va explicar la feina feta per aconseguir muntar aquesta primera ruta poètica de Catalunya. Un poema de Jacint Verdaguer, en veu d'Isabel Labòria, va posar la màgia. Tot seguit el cantant Tortosí Albino Tena va oferir al públic assistent un concert del seu repertori, barreja de versions i cançons pròpies. La Roser Llanes, posant veu a un poema de Martí i Pol va donar per finalitzat l'espectacle. L'Acte el va tancar l'Excm. Sr. alcalde de l'Ametlla de Mar, Jordi Gaseni. Per acabar la festa es va convidar als assistents a fer la Ruta Poètica i tastar aquests versos d'autors del territori.\nUs convido a descobrir-la, només us cal un telèfon mòbil amb lector de QR i uns auriculars; en gaudireu segur.\nPublicado por ambelsullsdelangel en 8:43 Cap comentari:\nEtiquetas: 2021, Albino Tena, juny, l'Ametlla de Mar, L'Ateneu Calero, la ruta poètica\nEntrevista a Miquel Callau\nAquesta setmana, a Cultura en Barra, hem volgut entrevistar a un nou escriptor calero: Miquel Callau.\nPublicado por ambelsullsdelangel en 8:08 Cap comentari:\nEtiquetas: 2021, Àngel Martí, Cultura en Barra, juny, l'Ametlla de Mar, L'Ateneu Calero, Miquel Callau\nVideo Albino Tena Jardins del Princep\nUs deixo aquest video del concert d'Albino Tena al Parc del Princep de Tortosa. Diumenge a les 18.00 h l'Ateneu Calero el porta a la Plaça del Bon Repòs de L'Ametlla de Mar. No t'ho perdis!\nPublicado por ambelsullsdelangel en 1:18 Cap comentari:\nEtiquetas: 2021, Albino Tena, Concert, directe, juny, Parc del Princep, Tortossa\nAquest és el onzè treball, el poema “El tren cremallera”.\nPublicado por ambelsullsdelangel en 0:46 2 comentaris:\nEtiquetas: 2021, Àngel Martí, Carina Balfegó, El tren cremallera, Enric Franch, IMAVERS21, juny, l'Ametlla de Mar, poesia, Video-poema\nFila Zero-reservoir dogs\nI amb el cap de setmana l'Ateneu Calero, des del Fila Zero, us porta les novetatss cinematogràfiques de la mà de la Montse Cateura i l'Enric Franch.\nPublicado por ambelsullsdelangel en 0:41 Cap comentari:\nEntrevista a Dami Llaó al Cultura en Barra\nAquesta setmana al Cultura en Barra hem volgut parlar amb l'home que mou els fils del turisme a l'Ametlla de Mar. Tal com ell es defineix i nosaltres confirmem: "una bona persona" que lluita per ajudar a tirar endavant el seu poble. 32 anys al front de Turisme.\nPublicado por ambelsullsdelangel en 11:52 Cap comentari:\nEtiquetas: 2021, Cultura en Barra, Damian Llaó, l'Ametlla de Mar, L'Ateneu Calero, Maig, Turisme\nParaula de Jueu, paraula de Martí Gironell.\nNo me'n puc estar de fer aquest post, per parlar de la magnífica presentació del llibre de Martí Gironell "Paraula de Jueu", que va organitzar l'Associació Call Tortosí, Arrel Jueva de Tortosa, amb la col·laboració d'Ilercavonia, la llibreria Serret i el Parador Nacional del Castell de La Suda. L'acte va ser a la sala El Polvorí del castell de la Suda de Tortosa. Amb una bona assistència de públic, el president de l'Associació Call Jueu va obrir l'acte donant pas a Albert Curto, que ens va il·lustrar sobre l'Aljama de Tortosa de manera clara i entenedora. Tot seguit, l'Emili Rosales va fer la presentació de "Paraula de Jueu" mantenint una conversa amb el Martí Gironell, força distesa i que ens va ensenyar la part més afable de l'autor. Però el millor estava per arribar: el dinar que van organitzar. Poder parlar, de tu a tu, amb el Martí veritablement va ser un plaer. Un home proper, humil i sobretot amb uns coneixements sobre el món jueu envejables. I com no podia ser d'una altra manera, tot un goig compartir l'àpat amb gent de la cultura, fer noves amistats i conèixer noves històries. Gràcies a totes les companyes i companys de taula, ens ho vam passar genial!\nDes de "Amb els ulls de l'Àngel" us convidem a conèixer l'Associació Call Tortosí, Arrel Jueva de Tortosa, mitjançant el seu facebook, descobrireu actes realment enriquidors.\nCom diu Josep Miquel: Gràcies, Gràcies, Gràcies...\nPublicado por ambelsullsdelangel en 11:27 Cap comentari:\nEtiquetas: 2021, Arrel jueva de Tortosa, Call jueu, Castell de la Suda, Maig, Martí Gironell, Paraula de Jueu, Tortosa\nFila Zero i les novetats cinematogràfiques de la s...\nL'alfabet de la terra muda\n1ª edición Edit Neopàtria 2015


Recordant l'escultor Joan Palanqués\n25 setembre 2020 22:45\nPep Bauçà i Pizà | 15 agost 2011\nA punt de complir-se els trenta anys de la mort de l'escultor Joan Palanqués (Palma, 1921- 1982), un dels precursors de l'escultura abstracta a Mallorca, podria semblar que des del silenci l'artista ha caigut en l'oblit, però no és així.\nAl seu taller estudi, dins una de les cotxeries del carrer del Socors o, més ben dit, del carrer sense sortida, de la Fundació Joan Barcelò, feia feina l'escultor Joan Palanqués sense gaire disciplina. Tant li era restaurar un moble o una caixa de rellotge com donar llibertat al seu món creatiu de l'escultura perquè, en realitat, era un autèntic artista treballant el ferro i altres materials, com ara la pedra i la fusta.\nQui no recorda la peça anomenada El profeta o bé el Patriarca del cosmos, que exposà a les galeries Quint, devora altres creacions per acompanyar les que es consideraven pioneres de l'abstracció. L'escultor palmesà obtingué la Medalla d'Escultura per l'obra Paz en el I Certamen de tendències actuals plàstiques, convocat pel Cercle de Belles Arts, el juny de 1964. El jurat qualificador el formarem Pere Crespí, Miquel Àngel Colomar, Pep Maria Forteza, Gabriel Fuster, Rafel Jaime, Gaspar Sabater i l'autor d'aquesta recordança. Hi actuà de secretari Bartomeu Payeras Franch.\nAquest artista era una persona oberta al diàleg i a l'amistat. Cal recordar el "moix" de forja que es col·locà en una de les parets quant s'inaugurà l'estadi de Son Moix, com també l'escutura de pedra, que representa el poeta Rubén Darío amb l'hàbit de monjo cartoixà, ubicada al palau del Rei Sanç, a Valldemossa.\nDues creacions més de Palanqués es troben a la portalada de l'Encinar (ca madò Pilla), a la carretera de Deià. Són obres destacables que ens fan reviure i ens apropen l'art d'aquest autor. Fou premiat en moltes ocasions: al Saló de tardor del Cercle de Belles Arts; en el I Certamen d'escultura, convocat per la Diputació; i en el I Certamen de tendències plàstiques actuals, que va tenir lloc a Palma...\nAssidu dels concerts de la Simfònica, l'artista aprofitava per prendre'n algunes notes i fer valuosos dibuixos de l'orquestra que llavors ens mostrava, als amics, sense presumir-ne. Artista modest i sincer! Membre del Grup Tago, participà en nombroses exposicions d'aquest col·lectiu.\nNo podem deixar d'esmentar la realització d'obres de caràcter religiós, com ara les imatges de Crist que es poden veure a l'església dels Carmelites, a la barriada de Santa Caterina, i a l'església de l'Arenal; a més d'una de sant Alonso, el porter de Monti-sion, al Paraguai.\nPer ES BUSCARET DE CIUTAT., fa mes de 9 anys\nDon Pep crec que és urgent que vostè se posi a escriure un llibre que ens parli de la "moguda" pictòrica que hi va haver a Ciutat i a Mallorca en general desde els anys 40 fins els 80. És sabut que als mallorquins tot el que sia de Mallorca (en matèria d'art) ens interssa poc, llevat del Barceló i el que és pitjor, interssa poc a les autoritats, dic que és pitjor, perque ells podrien revitalitzar el que s'ha fet a aquesta illa durant aquets anys, però entre la manca d'interès i la manca de cultura així esteim.\nNaturalment que tambè faria falta més informació sobre els anys anteriors.\nI no només sobre els que feien "avantguarda", tambè sobre el Ramón Nadal, en Llabres, en Toni Colom, mort fa poc, tan poc valorat i tan gran paisatgista i tants i tants d'altres, bé això és el que jo pens i així li manifest. Jo crec que a pesar dels interessos que s'han creat vers alguns pintors vulgars que perque fan abstracre, 110 anys desprès de que el Kandinski fes la primera abstracció, se creuen moderns, deia, a pesar dels interessos que s'han creat vers aquestes vulgaritats i no vull dir noms, hem de fer el possible perque es valorin aquets grans pintors, com en Gelabert, en Fuster Valiente, en Toni Colom, etcra...\nBé, hi hauria molt que parlar sobre aquets temes, però aqui li he dit el que pens, quina llàstima que passi aixó.


Enviado el 20/06/2014 por Alba\nEduardo Gonzàlez Zorzano – Assessor Mèdic, Laboratoris Cinfa.\nLa nutrigenètica és la ciència que estudia les interaccions entre els gens i els nutrients, l’objectiu de la qual és elaborar mesures preventives per a les diferents patologies gràcies a les dietes. D’aquesta manera, les proves genètiques podrien convertir-se en un dels pilars fonamentals per a l’elaboració de recomanacions dietètiques personalitzades.\nL’ ADN conté aproximadament 30.000 gens.\nSón els fragments d’ADN la funció dels quals és la síntesis de proteïnes, que són les encarregades de portar a terme les diferents funcions necessàries per al funcionament correcte del cos humà: suport, regulació de processos, enzimàtica, transport de substàncies, immunològic, hormonal, etc.\nAra bé, l’ADN de cada persona és únic i irrepetible, ja que dins d’aquests 3.000 milions de parells de bases nitrogenades, s’hi troben petites diferències. Durant l’any 2001, quan es va donar a conèixer la seqüència del genoma humà, es van localitzar al voltant de 1,5 milions de petites variacions que afecten a una única base nitrogenada i que s’anomenen polimorfismes o SNPs, per les seves sigles en anglès (Single Nucleotide Polymorphisms).\nDes de llavors, els estudis científics portats a terme correlacionen la presència de determinats SNPs en algunes poblacions amb l’aparició de malalties concretes. És així doncs, com podem saber mitjançant l’anàlisi d’aquets SNPs en el nostre ADN, si tenim predisposició o no a patir aquests problemes en un futur.\nEl test nutrigenètic\nA partir d’aquí, un test nutrigenètic avalat científicament ajudaria a establir quina alimentació hem de seguir per prevenir una sèrie de malalties identificades mitjançant SNPs del nostre ADN i que es podrien evitar o modular mitjançant unes pautes dietètiques concretes i personalitzades.\nPer últim, cal afegir que difícilment tindran èxit aquestes recomanacions si no existeix un bon plantejament inicial i una seguiment adequat al finalitzar per part d’un professional proper al pacient.\nAvui, la realització d’un test nutrigenètic ja és possible a la farmàcia. El treball conjunt d’un professional de confiança com pot ser el farmacèutic i recolzat per un nutricionista especialitzat en nutrigenètica, són claus per aconseguir l’objectiu de prevenir possibles malalties en les que genèticament s’està predisposat, mitjançant una alimentació adequada que s’aconsegueix amb una personalització màxima en la dieta.\nPublicado en Sanitaria | Etiquetado farma-ceutics, nutrigenètica, salut


Illa de Skye - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n57° 20′ 00″ N, 6° 16′ 00″ O / 57.333333333333°N,6.2666666666667°O / 57.333333333333; -6.2666666666667\n40 km ( ) × 80 km ( ) default\nL'illa de Skye (An t-Eilean Sgitheanach, pronuncieu [əɲ tʰʲelan s̪kʲiə.anəx], en gaèlic) és l'illa més gran i la més septentrional de les Hèbrides Interiors, al nord-oest d'Escòcia. Es troba al Mar de les Hèbrides.\nLa població de Skye, en el cens de 2001, era de 9.232 persones. En contrast amb altres illes escoceses, representa un creixement del 4% en respecte al cens de 1991. La seva població resident augmenta durant l'estiu, gràcies a la gran quantitat de turistes i visitants que arriben a l'illa. Al voltant del 30% dels habitants de l'illa parlen gaèlic.\nLas sectors més importants són el turisme, l'agricultura, la destil·lació de whisky i l'artesania. El principal nucli de població i capital de l'illa és Portree, amb prop de 2.500 habitants.\nSkye és coneguda pels seus paisatges oceànics, la cultura i el seu patrimoni. També aplega una abundant vida silvestre, que inclou l'àguila reial, l'àguila marina, el cérvol comú i la llúdria.\n1.1 Aspecte general\n3.1 Origen del nom\n3.2 Prehistòria i période picte\n3.3 Període celta\n3.4 Dominació noruega\n3.5 Dominació escocesa\n4.1 Escriptors i poetes\nSkye vista per satèl·lit\nAmb els seus 1 736 km², Skye és la segona illa més gran d'Escòcia després de l'illa de Lewis i Harris. Posseeix un relleu molt escarpat amb la serralada de les Cuillin, que treu el seu nom dels herois irlandesos Cúchulainn. Un vulcanisme antic marca el relleu, sobretot a la meitat nord de Skye (An Stòrr).\nLa costa sud-oest de l'illa és constituïda d'una sèrie de penínsules: Sleat al sud, Strathaird, Minginish, Duirinish i Waternish a l'oest i Trotternish al nord.\nSkye es troba envoltada d'altres petites illes de les quals Rona, Raasay, Scalpay i Soay en són les més importants.\nLa serralada de les Cuillin, que s'enfila fins als 962 metres d'altura, es divideix en dos grups de muntanyes. Les Cuillin Negres, anomenades així pel seu sòl basàltic i de gabre, ocupen la part central de l'illa; aquestes muntanyes només són accessibles pels alpinistes. Hi existeixen dotze Munros entre els seus cims. Menys altes, les Cuillin Roges del sud de l'illa estan formades de roques granítiques; els seus cims són més arrodonits i estan coberts d'herba en la majoria de vessants.\nLa serra de Storr\nD'origen volcànic, aquest massís ocupa la península de Trotternish, al nord de l'illa. La línia de crestes s'estén des del Quiraing, al nord, fins a l'Old Man of Storr prop de Portree, en una llargada del voltant de trenta quilòmetres.\nEls Quirang són una sèrie de pics disposats sobre el vessant est del massís; alguns quilòmetres cap al sud, al costat del mar, es troben els penya-segats de Kilt Rock, on les orgues de basalt de 105 m d'altura evoquen els plecs d'un kilt.\nLa doble influència de l'oceà Atlàntic i del Corrent del Golf genera un clima oceànic dolç; la neu arriba rarament fins al nivell del mar, i el glaç hi és menys freqüent que a la resta de l'Escòcia. Les pluges arriben generalment a una mitjana de 1500 a 2000 mm, igual que a tot l'oest d'Escòcia.\nEl vent, freqüent, és un factor que impedeix el desenvolupament de la vegetació; les penínsules de Trotternish i Waternish n'estan especialment exposades, mentre que Sleat, al sud, n'està relativament protegida.\nTemp. max. mitj. / °C\n6,5 6,6 8,1 9,6 12,4 14,3 15,4 15,7 14,2 11,5 9,1 7,6 10,9\n2,4 2,2 3,3 4,3 6,5 8,7 10,4 10,7 9,4 7,2 5,1 3,6 6,2\nPrecipitació mitjanna / in\n5,84 3,93 3,24 3,40 2,87 3,35 3,83 4,41 5,05 6,00 5,63 5,58 53,13\na Duntulm, illa de Skye. Font: Derek Cooper, Skye. Law Book Co of Australasia. ISBN 0-7100-9565-1. pp. 33-5. Averages for rainfall are for 1916-50, temperature 1931-60.\nVista sud del Quiraing, a Skye.\nEl nom de Skye sortiria del nòrdic antic Skið (« ski ») que és una alteració d'un mot picte i documelat a les fonts romanes com a Scitis (Ravenna Cosmography) i Scetis (al mapa de Ptolemeu). Sgiath en gaèlic significa alat.\nL'illa és, tanmateix, anomenada Eilean a' Cheò, que en gaèlic escocès significa « l'illa de les Boires ». Aquest sobrenom fou creat pel le reverend J. A. MacCullough, rector de l'església de Saint Columba de Portree al segle XIX, en el seu llibre The Misty Isle of Skye (1819).\nAlgunes llegendes associen igualment l'illa al personatge mític Scáthach.\nLes punxes impressionants dels Storr\nPrehistòria i période picte[modifica]\nEn alguns llocs de Skye es troben traces de caçadors que es remunten al Mésolitic. El jaciment d'An Corran els seus habitants semblen haver estat en contacte amb la comunitat de Sand, a l'Applecross, a la costa nord-oest d'Escòcia. Vestigis de la presència dels pobles Pictes — brochs i duns — són encara avui visibles a l'illa.\nLa primera menció coneguda de l'illa de Skye figura a la Geografia de Ptolemeu, amb el nom de Sketis. L'illa la situa erròniament entre Noruega i el Caithness.\nSe saben poques coses dels pobles de les Hèbrides d'abans del segle vi, ja que no posseïen, com a la resta d'escòcia, l'escriptura. Els primers testimonis escrits sobre aquestes illes apareixen amb sant Columbà, al segle VI. Aquest monjo irlandès introduí el primer cristianisme a les illes i fundà moltes esglésies. Sant Columbà visità Skye cap a l'any 585; dos illots de Skye duen encara avui el nom de Eileann Chalium Chille (« illa de Sant Columbà » en gaèlic escocès), un a les bores del loch Snizort i l'altre a Penifiler, prop de Portree, la capital. La badie de Portree duia antigament el nom de loch de sant Columbà.\nLes Cuillins vistes des del mar\nFoques a la península de de Waternish.\nDes d'abans del segle IX, els noruecs començaren a instal·lar-se a les Hèbrides i a controlar-les. Les illes eren conegudes amb el nom de Suðreyar o illes del sud en nòrdic antic. La dominació noruega de les Hèbrides es formalitzà el 1098 quan Édgar I d'Escòcia reconegué les pretensions de Magnus III de Noruega. Al reconeixement escocès de la sobirania de Magnus III sobre les illes el seguí la conquesta pels noruecs de les illes Òrcades, de les Hèbrides i de l'illa de Man en el transcurs d'una ràpida campanya duta a terme contra diversos caps locals noruecs que controlaven aquestes illes. Magnus III va sotmetre els normands que havien emparat d'aquestes illes segles abans i les unificà sota el seu control reial directe.\nDes dels primers raids víkings, una part dels conqueridors s'establiren en el conjunt se les Hèbrides, formant, després de la barreja amb la població nativa, els Gaels, els Gall-Gaell. Així doncs, un cultura sortida de la fusió de les tradicions nòrdiques i gaèliques va sortir a la llum; Skye, de la mateixa manera que les illes de Harris i Lewis i Iona, és mencionada a les sagues.\nSkye és en aquest moment part integrant del Regne de les Illes, agrupant Man i les Hèbrides. Somerled s'emparà de les Hèbrides Interiors, intitulant-se rì Innse Gall a partir de 1156. De cultura celto-normanda, va néixer el Regne de les Hèbrides, que agrupava les Hèbrides Interiors, de sobirans d'origen escocès però sota influència vikinga.\nEl 1262 tingué lloc un raid escocès sobre Skye, cosa que dugué al rei Håkon IV de Noruega a anar fins a Escòcia a fi de reconduir l'afer. Vers la fi del 1263 Håkon s'embarcà cap a Escòcia amb un exèrcit d'invasió de 200 naus i de 15000 homes. Salvant tempestes prop de les costes escoceses finalment arribaren a terra. Finalement tingué lloc una petita escaramussa a la batalla de Largs, en la qual els noruecs i els seus aliats de l'illa de Man comandats per Magnus III de Man n'obtingueren un lleuger avantatge tàctic sobre els escocesos comandats per Alexander Stewart. Després de la batalla el mal temps obligà la flota noruega i manesa de retirar-se vers les Orcades. A la seva arribada a Kirkwall, Håkon, malalt i cansat, decidí de passar l'hivern al palau del bisbe Heinrkr per reprendre la seva campanya l'estiu següent. Tanmateix els seus plans foren estroncats debut a la seva mort aquell mateix desembre.\nLa corona passà al seu fill Magnus VI de Noruega que signà la pau amb els escocesos, perdent d'aquesta manera les possessions sobre les illes de l'oest d'Escòcia i del mar d'Irlanda. El tractat de Perth de 1266 deixà les Hèbrides i l'illa de Man a Escòcia per 5000 marcs i un tribut anual de 100 marcs. Escòcia, per la seva banda, confirmà la sobirania noruega sobre les Shetland i les Òrcades.\nA partir de 1438, Skye passa a mans dels Senyors de les Illes, els més grans terratinents i senyors de les Illes Britàniques després dels reis d'Anglaterra i d'Escòcia.\nDe totes les illes de les Hèbrides Interiors, Skye és la que té més relació amb les Hèbrides Exteriors: la meitat de la població parla gaèlic i molts són protestants i celebren el sàbat cristià.\nÉs precisament a Skye que es troba el Sabhal Mòr Ostaig, un col·legi gaèlic de renom. Aquest col·legi organitza cada any el Fèis an Eilean, un festival dedicat a la música i la cultura gaèlica.\nEscriptors i poetes[modifica]\nDesprés del seu viatge per les Hèbrides, Samuel Johnson va publicar les seves impressions de viatge amb el títol A Journey to the Western Islands of Scotland (1775). Atret cap a Escòcia per un creixent interès vers la seva cultura pròpia, Johnson va témer d'haver-hi arribat «massa tard » el 1773. A Escòcia hi havien començat una sèrie de canvis radicals. Johnson hi va poder veure encara homes portant el kilt i tocant la cornamusa, però les tradicions guerreres i la civilització dels clans havien estat ja destruïdes per les repressions que seguiren la batalla de Culloden el 1745. Tanmateix, aquesta memòria de viatge constitueix un retrat únic de la societat de l'època, gràcies a l'anàlisi profund de l'economia, la cultura, la religió, la llengua i els costums d'aquesta regió.\nSorley MacLean (1911-1996), un dels poetes escocesos més cèlebres del segle XX, va parlar de Skye i la seva història des d'un punt de vista més compromès que no pas Johnson. Els seus treballs en el camp de la poesia gaèlica, en una època que pocs autors de renom utilitzaven el gaèlic en les seves obres, van donar-li la reputació de pare de la renaixença del gaèlic escocès. Els seus poemes abordaven en llengua gaèlica els crims del segle XX, i van modernitzar aquesta llengua\nSkye va ser immortalitzada per la novel·la de Virginia Woolf «To the Lighthouse».\nEl castell de Dunvegan.\nL'illa de Skye va ser immortalitzada per la cançó « The Skye boat song ». L'illa té una forta tradició de música celta i fins a l'any 2008 s'hi va celebrar l'Isle of Skye Music Festival, que homenatjava la música tradicional. El músic escocès Mylo va néixer a Skye i hi torna regularment. El grup de rock Runrig també n'és originari.\nSkye posseeix també un ric patrimoni constituït de castells i monuments antics:\nEl castell de Dunvegan, a Waternish, era feu dels MacLeods des del segle XIII. És obert als visitants, on hi poden trobar certs objectes atribuïts al clan.\nEl castell d'Armadale, a la península de Sleat, era la seu del clan Donald. Avui enrunat, es troba deshabitat; tanmateix els seus jardins acullen el Clan Donald Center, un important museu dedicat a la cultura de les Hèbrides i la història escocesa.\nEl castell en ruïnes de Duntulm, a Kilmuir, situat a la península de Trotternish; va pertànyer al clan Donald.\nA la costa oest, la destil·leria Talisker, fundada el 1830, produeix un single malt whisky i els MacLeods produeixen la famosa beguda anomenada «Isle of Skye».\nJames Hunter et Cailean Maclean, Skye: the island (1986) ISBN 1-85158-017-4\nDerek Cooper, Skye (1970)\nPàgina oficial de Skye (anglès)\nMapa detallat de les illes Hèbrides (anglès)\n↑ ScottishIslands.com (2004) Població a les illes escoceses\n↑ (anglès) Sant Columbà\n↑ nme.com (abril de 2008)\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Illa de Skye\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Illa_de_Skye&oldid=22352712»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 15 nov 2019 a les 15:21.


Dansa contemporània i improvisació - RAI - Recursos d'Animació Intercultural\nEn aquesta classe podràs connectar amb la dansa contemporània des de conceptes espacials, de pes i de consciència del cos.\nEl Mètode Bacantoh recull la improvisació i conceptes característics de la dansa contemporània associats a les tècniques somàtiques, per a una assimilació dels aprenentatges a llarg termini.\nDes de la improvisació podràs conèixer-te de forma més conscient, per a després gaudir de la dansa des de un nou lloc. La imatge és el recurs per a l’aprenentatge de frases coreogràfiques i sensacions que et permetran assimilar i connectar amb el teu jo interior.\nJoves i adults (d’entre 16 i 70 anys). No és necessària experiència prèvia.\nImportant informar de si l’alumna o l’alumne té alguna lesió.\nDilluns, de 13:45 – 15:00.\nDimecres, de 18:30 – 19:40.\nIntroduir a la improvisació en dansa.\nTreballar coordinació i consciència corporal.\nAprendre a improvisar a través de conceptes de pes, espai i corporalitat.\nDescobrir les bases de diferents abordatges a la dansa contemporània.\nEnfocar-se en l’alineament corporal i el centre.\nDespertar la creativitat.\nDescobriment del ritme.\nEscalfament utilitzant asanes de ioga, bases de la tècnica release i tècniques somàtiques en dansa.\nImprovisacions basades en conceptes bàsics de la dansa contemporània.\nRoba còmoda i una llibreta d’apunts.\nAna Maria Sousa Leitão (coreògrafa/investigadora/professora): nascuda a Plovdiv, Bulgaria, l’any 1982.\nAna Maria té dues vessants professionals: es va graduar en Dansa Contemporània en Balleteatro a Porto i va estudiar matemàtiques i física aplicada a l’astronomia a la Universidade do Porto. Màster en Evolució i Origen de la Vida a la Universidade do Minho.\nÉs investigadora bio-mèdica i fundadora de l’associació cultural i cia. Bacantoh, enfocada a la dansa contemporània.\nVa crear el Festival social TUDANZAS a Barcelona i és part del projecte Barris en Dansa.\nEn el món de la dansa ha treballat amb noms com Sharon Fridman, Sofía Neuparth, Tiago Guedes, Clara Andermatt, Ainhoa Vidal, Madalena Vitorino, Sasha Ramos o Isabel Barros.\nDes de 2006, imparteix classes magistrals i tallers de dansa contemporània a diferents països com a convidada. La seva seu és a Barcelona.\nContacta l’Ana via correu electrònic: danzabacantoh@gmail.com; o bé, a través del telèfon: 698089288 – What(+351 933 001 200).


‘Tartuf’, les aparences també enganyen avui dia - Diari de Sabadell\n‘Tartuf’, les aparences també enganyen avui dia\nTartuf, el personatge principal de l'obra / VICTÒRIA ROVIRA\nL’obra Tartuf va ser escrita el segle XVII pel dramaturg francès Molière. Quatre segles després, el grup de teatre Tatxa s’ha encarregat d’adaptar aquest clàssic en l’actualitat. Des de l’11 d’abril interpreten l’obra de Molière a la sala La Bàscula del barri de Sant Oleguer a Sabadell i l’allargaran fins al dia 16 de maig. “Si alguna cosa tenen en comú els clàssics que s’han mantingut fins als nostres dies, és que allò que descriuen no passa de moda”, remarquen des de la companyia teatral.\nTartuf va ser representada per primera vegada al Palau de Versalles el 1664. Encara que al rei Lluís XIV li va agradar, l’obra va ser prohibida per la pressió dels devots de la Compagnie du Saint-Sacrement, que acusaven Molière de donar una mala imatge dels creients. No va ser fins a l'any 1669 i després de tres demandes al rei, que va ser autoritzada i va tenir molt d'èxit.\nL’argument gira al voltant d’una casa de burgesos de França. Sergimon, l’amo de l’immoble, acull a casa seva Tartuf, un fals devot que té la intenció de quedar-se amb tots els seus béns. De fet, Sergimon, encegat per l’aparença de bon home de Tartuf, fins i tot els hi entrega. Així i tot, l’amo de la casa s’acabarà adonant de com és Tartuf de veritat, una persona perspicaç que només busca apropar-se a ell en benefici propi.\nEsecena de l’obra de Molière, a la sala La Bàscula / VICTÒRIA ROVIRA\nL’obra planteja una crítica clara als falsos devots, és a dir, als hipòcrites que es presenten sota l’aparença de persones amb forts valors cristians i morals, però que amaguen altres interessos. Sens dubte, malgrat que sigui una obra molt antiga, avui dia aquesta crítica encara té tot el sentit.\nDit això, el codirector de La Bàscula des del 2012 juntament amb Maria Dolors Boada i el també actor que interpreta Tartuf, Carles Tricuera, explica al D.S. que està “molt satisfet” amb la bona rebuda que ha tingut el públic de l’obra des de la primera funció. “Tenim un públic de mitjana edat i entenen tots els acudits que hi ha amagats en el text. Hi ha molta complicitat entre nosaltres”, remarca.\nTartuf i Sergimon entablen una conversa en un moment de la funció / VICTÒRIA ROVIRA\nMolière sempre serà un clàssic, però la seva intenció ha estat adaptar-lo al màxim en l’actualitat. “La temàtica és tan actual com sempre, encara que l’obra sigui del segle XVII. Molière volia criticar a tots aquells falsos piadosos. De Tartufs n’hi havia abans i n’hi ha ara. I segurament n’hi seguirà havent si no hi posem remei”, afirma.\nDe fet, Tricuera considera que si la ciutadania no exerceix un “esforç constant” per construir una societat més justa, sempre hi haurà “l'espavilat de torn que se n’aprofitarà en interessos propis”.\nL'àvia pren la paraula / VICTÒRIA ROVIRA\nAixí mateix, reconeix que gaudeix molt interpretant el personatge de Tartuf. “A mi m’agrada fer els papers de poca solta i la veritat és que em diverteixo fent-los. Sempre estic una mica estereotipat”, opina.\nLa sala de teatre La Bàscula es prepara per acollir un nou clàssic, amb més comèdia que Tartuf, la pròxima temporada: L’Inspector General de Nikolái Gógol, també una obra que serà una comèdia. De moment, però, encara allargaran Tartuf fins al dia 16 de maig davant la bona rebuda del públic.


La MúSica ContemporàNia Del S Xx\nUNITAT 4: EL SEGLE XX (4rt ESO)\n1. Tot escoltant un fragment de música acadèmica o clàssica del segle XX, escriu\nuns adjectius que la descriguin a partir de la sensació que et produeix.\n2. La velocitat amb què se succeïren els esdeveniments al segle XX i la brutalitat\nd’alguns d’ells han fet canviar la manera de viure i de sentir de les persones.\nL’art va començar a transmetre la realitat social a través de múltiples branques\nque convivien amb una diversitat inaudita fins llavors. Però abans de començar,\na) Ordena cronològicament els fets o processos històrics que tens a continuació tot\nescoltant el mapa conceptual que tens en aquesta web:\nto=142 (clica sobre “abrir objeto de aprendizaje”)\nmoviments contra culturals, guerra freda, primera guerra mundial, societat de\nnacions, gran avanç dels sistemes de comunicació i transports, segona guerra\nmundial, creació d’organitzacions econòmiques internacionals.\nb) L’art exagera i distorsiona la realitat per a fer una crítica de la situació social i\npolítica del moment i per expressar la por, la desesperació i la impotència de\nl’Home davant els esdeveniments. Les siluetes es desfiguren en pintura, les\nlínies melòdiques tradicionals desapareixen en música.\nEntrant a la pàgina de la wikipedia que se’t proposa, contesta aquestes preguntes\nfent servir els links de l’apartat “biografia” de Schoenberg, un dels músics impulsors\ndel canvi musical que venim definint.\n* Què significa que Schoenberg feia música atonal? ...................................................\n* Quina diferència hi ha entre la música tonal i la música atonal?\n* A quina estètica pertany el compositor Arnold Schoenberg? ...................................\n* En què consisteix la tècnica de l’sprech-gesang? .....................................................\n* Explica en què consisteix la tècnica dodecafònica de Schoenberg. ..........................\nEscolta uns fragments d’aquesta música trencadora dels esquemes tradicionals a:\n3. Escolta les opinions d’alguns dels compositors més importants de principis del\nsegle XX i segueix la proposta de joc que la web següent ofereix. Primer\ncontesta a les qüestions que es plantegen amb l’ajut del text inicial que t’hi\n* Cita els principals estils musicals de principis dels segle XX: ..................................\n* Quins fets sociopolítics acaben amb l’experimentació i rebel·lió que visqué l’art de\nprincipis del segle? .......................................................................................................\nAra col·loca’t sobre el símbol inferior dret amb el cursor, et donarà les indicacions per\ncomençar el joc (als blocs de notes que són sobre la taula, al costat dels noms, hi tens\nles característiques de cadascun dels compositors)\n4. El període comprès entre les dues guerres mundials es caracteritza artísticament\npel sorgiment de les anomenades corrents avantguardistes. Entrant a la web que\ntens continuació, escriu una sola frase amb les teves paraules que sintetitzi cada\nuna de les avantguardes. Per trobar la informació hauràs d’entrar la link “les\navantguardes”, marcat de color blau.\nEl cubisme ....................................................................................................................\nEl futurisme ..................................................................................................................\nEl surrealisme ...............................................................................................................\nMira algun quadre i escolta el que diu Salvador Dalí!!\nMusicalment també hi ha una reacció. Escolta el mapa conceptual d’aquesta web:\n5. Torna a sintetitzar. Resumeix amb les teves paraules el que sentiràs sobre els\nmoviments musicals d’entreguerres. Només has de clicar sobre de cada una de\nles caselles i escoltar.\n6. Després de la Segona Guerra Mundial, el desig de ruptura encara es fa més fort.\nEs volia trencar amb tot el que formés part del sistema anterior, el que ens havia\ndut a una de les guerres més devastadores i cruentes de la història. Escolta:\nBusca la definició d’aquests nous estils i concepcions musicals per internet i escolta\nels vídeos adossats.\nEn el vídeo que veuràs a continuació, es veu una obra de John Cage, el fundador de\nla música aleatòria. Es tracta d’una obra que es diu 4’33. Són el minuts de silenci\nque dura l’obra.\n7. Per acabar, redacta un text que ocupi una cara d’un full (escrit a ordenador)\nexposant la teva opinió sobre la nova societat musical, l’impacte de les TIC a la\nmúsica i la música com a indústria cultural. A la web següent hi trobaràs els pros\ni contres de cada camp. Posiciona’t i dóna la teva opinió.


À Punt - Ciutadans guanya en nou ajuntaments del centre i el sud\nCiutadans guanya en nou ajuntaments del centre i el sud\nNotícies Eleccions 26M | 30/05/2019 10:00\nQuasi una desena d'ajuntaments de la Comunitat Valenciana seran, previsiblement, governats per Ciutadans. En concret, la formació ha guanyat a Castalla (Alcoià), Daia Nova (Baix Segura), la Granja de Rocamora (Baix Segura), Barx (Safor), Loriguilla (Camp de Túria), i, amb majoria absoluta, al Castell de Guadalest (Marina Baixa), Cofrents (Vall de Cofrents-Aiora), Caudete de las Fuentes (Plana d'Utiel-Requena) i Llanera de Ranes (Costera).\nForts a València i Alacant\nCap localitat de les comarques del nord ha aconseguit una presència majoritària que, en principi, facilite el govern a Ciutadans. Uns resultats que es troben en línia amb les regidories aconseguides per províncies: Ciutadans ha passat de 113 a 152 a València, de 79 a 128 a Alacant i a Castelló de 30 a 33, segons les dades facilitades pel mateix partit. El còmput total de regidories per al partit és "positiu" per al portaveu a les Corts, Toni Cantó, que ha destacat el creixement experimentat a la Comunitat Valenciana “on s’ha passat de 222 regidors el 2015 a 313 ara”.\nAmb aquests resultats, Cantó ha assenyalat que a la ciutat d'Alacant seran "decisius en la governabilitat" i, sobre possibles acords en els municipis en els quals tenen representació, ha afirmat: "ja veurem com es desenvolupen els esdeveniments, però, de moment, estem contents i optimistes".


La casa de contractació de Sevilla | Cathalonia\n« El principi del final\nDeclaracions històriques anticatalanes »\nLa casa de contractació de Sevilla\nLa Casa de Contractació d’Indias es va establir el 1503 per fomentar i regular el comerç i la navegació amb el Nou Món. La seva denominació oficial era “Casa y Audiencia de Indias” i va donar com a fruit, un monopoli de comerç amb les Indies a Sevilla.\nEstaba regulada d’acord a les ordinacions expedides a Alcalá d’Henares en el moment de la seva creació, i entre les seves finalitats s’hi especificaven las de:\n“recollir i tenir el temps necesari, quantes mecaderies, manteniments i altres aparells fos necesari per provir totes les coses necesaries per la contractació de les Índies; per enviar allà tot el que convingui; per rebre totes les mercaderies i altres coses que d’allà es venguesin, etc…”.\nEl seu reglament fou modificat curiosament per les ordinacions expedides a Monsó el 1510 i tota la legislació referent a aquest organisme es va imprimir el 1522.\nLes Ordinacions de 1510 són més extenses i minucioses que les de 1503 i s’especifiquen moltes més coses, entre ellas, la creació del puesto de Cartógraf, cosa també molt curiosa perquè la primera cartografia castellana coneguda es de mitjans de segle i a més, és d’origen dubtos.


Els jocs tradicionals guanyen la partida\nFlorenci Verbon duia 13 fulgurants anys en multinacionals quan va saltar a la local Educa Sallent, després Educa Borras. Magia Borras, l’Scalextric...\n¿QUI NO HA jugat alguna vegada a Magia Borras, el Lince, Tente o l’Scalextric? Són els jocs més emblemàtics de la catalana Educa Borras, líder del sector de la joguina a Espanya. “En plena era digital hem seguit apostant pel producte tradicional”, explica Florenci Verbon, director general d’aquesta companyia històricament associada a trencaclosques i jocs de màgia i educatius.\nNascut a Ripoll el 1957, el directiu té l’honor de ser la primera persona que va rebre una beca de la Generalitat per fer pràctiques a l’estranger. “El 1981 encara no existia el Copca ni el Cidem [bressol de l’actual ACCIÓ]”, recorda, i no era habitual que els titulats universitaris iniciessin l’etapa professional fora del país. Ell, però, va estar-se un any a Llatinoamèrica, després de sortir escollit entre un grup de “sis o set” alumnes d’Esade que van estudiar l’últim any de carrera a París i Nova York: “Ara tothom hi pot anar, però aleshores només hi accedien uns quants”.\nEspecialitzat en màrqueting, l’empresari va tornar a Barcelona el 1982 per entrar a treballar a la multinacional Braun, al seu parer “una de les millors escoles d’aprenentatge per als professionals del gran consum”. A l’empresa alemanya va estar-s’hi fins al 1990, primer com a director de màrqueting a l’Estat i després com a director de negocis a nivell mundial. Assegura que en aquella època cap companyia treballava la comercialització dels productes “d’una manera tan analítica i profunda”, per això va decidir quedar-s’hi fins que se li van obrir les portes de la distribuïdora de tes i cafès Douwe Egberts, amb seu a la capital catalana i amb productes tan coneguts com Marcilla i Hornimans.\nEn aquesta empresa, propietat del gegant nord-americà Sara Lee, va ocupar el càrrec de director de màrqueting i vendes durant cinc anys. “Abans un llicenciat com jo trobava una bona feina amb molta facilitat”, afirma el directiu, que encara no havia fet el salt més arriscat de la seva trajectòria empresarial: “El 1995 vaig acceptar convertir-me en el màxim responsable d’una companyia local. No ho vaig fer per cansament, sinó pel nou repte que se’m presentava”. És així com es va incorporar a l’antiga Educa Sallent, una empresa sabadellenca fundada el 1966 i dedicada a les arts gràfiques, els puzles i els jocs.\nAmb ell al capdavant, la companyia es va fusionar el 2000 amb la mataronina Borrás Plana, creada el 1894 i famosa, sobretot, pel joc Magia Borras. Verbon revela que l’empresa del Maresme “era, des de feia poc, propietat d’un antic company de Braun”, una circumstància que va propiciar el naixement d’Educa Borras, establerta des d’un inici a Sant Quirze del Vallès. “Vam unir-nos per fer-nos més forts i competir internacionalment amb més garanties”, subratlla el directiu per esvair possibles dubtes sobre la seva gestió: “Antigament hi havia un ambient més familiar, però els quatre accionistes que ara controlem l’empresa venim d’importants multinacionals”.\nDe fet, l’empresari assegura que des que no treballa a Douwe Egberts s’ha hagut de reciclar i arromangar la camisa per fer determinades feines que abans tenia resoltes: “Les grans companyies estan tan centralitzades que les filials s’acaben convertint en delegacions comercials”. No és el cas d’Educa Borras, una empresa local que, segons diu, ha de dissenyar, fabricar, vendre i exportar des d’una sola seu situada a milers de quilòmetres del consumidor final.\nTot i això, les vendes a l’estranger van arribar l’any passat al 42% de la facturació total, que és de 35 milions d’euros. L’objectiu, comenta Verbon, és arribar al 60%, sempre que això no signifiqui deixar de banda el mercat espanyol, on “cada vegada costa més créixer”. Ara la companyia ven els seu productes a 90 països dels cinc continents, amb vendes importants a França, Portugal, Mèxic, els països nòrdics, els Estats Units, el Canadà, la Xina i Taiwan. “La Meca de la joguina és l’Àsia, però allà també valoren molt el producte de gamma alta que els arriba d’Europa”\nBona part dels jocs que exporten els produeixen a l’empresa Fábrica de Juguetes, situada a Ibi (Alcoià) i coneguda per la seva marca Chicos. El directiu explica que va adquirir la companyia alacantina el 2011 -en plena crisi- per guanyar quota de mercat, crear sinergies i reforçar-se amb més tecnologia. “Només des d’allà podem crear peces de plàstic”, admet Verbon, que va portar a la nova fàbrica la producció de l’Scalextric, un joc que exploten des que Tecnitoys va entrar el 2012 en concurs de creditors i en subhasta: “Curiosament, amb el pas del temps va ser retornada als mateixos propietaris”.\nTot i que el món digital no l’inquieta, alguns dels seus jocs són ara més sofisticats i incorporen un software que amplia l’ús als mòbils i tauletes. Amb aquestes novetats, l’empresari espera deslocalitzar l’estacionalitat de les vendes, concentrades en un 77% en la campanya de Nadal. Segons diu, els 200 treballadors que formen Educa Borras poden estar tranquils perquè les marques del grup “estan molt consolidades”, però adverteix que “en aquest sector el factor sort influeix molt”. Ell, que va patir una caiguda de les vendes entre el 2011 i el 2013, sap que “en aquesta indústria la gent no hi entén d’estudis de mercat i es mou amb un gran nas per tot el món”.


ᐅ Manteniment informàtic Arboç - Manteniment informàtica Arboç\nSom experts i comptem amb molts anys d’experiència en manteniment informàtic Arboç, serveis informàtics\nLa clau del nostre servei de manteniment informàtic Arboç és l’experiència i professionalitat del nostre equip tècnic i el nostre expert sistema de gestió\nEl nostre servei de manteniment informàtic Arboç i suport tècnic informàtic correspon a serveis constants preventius i resolutius en les instal·lacions del client, amb l'objectiu de prevenir i incentivar actuacions correctives. A Gestinet Arboç, també realitzem la monitoratge dels servidors i usuaris a cada client per a poder oferir més i millor control, donant una resposta més ràpida i efectiva en cada actuació i situació.\nGestinet Arboç només utilitzem plantilla professional pròpia qualificada\nÉs important destacar, sobretot en el sector outsourcing de serveis de manteniment informàtic Arboç, que tots els tècnics informàtics de Gestinet són professionals experimentats en plantilla, fixes ubicats a la província de Arboç, pel que no utilitzem la modalitat de subcontractació i/o utilització de perfils freelance, ja que aquestes modalitats van en decrement del servei i satisfacció del client.\nEl servei de manteniment informàtic Arboç de Gestinet, és líder del sector per experiència, reputació i màximes garanties\nGestinet, empresa referent en manteniment informàtic Arboç, suport i serveis informàtics amb una llarga experiència i recorregut en el nostre sector, compta amb un gran equip tècnic professional en constant formació i reciclatge de coneixements que aporta als nostres clients el millor assessorament i experiència per tal d’aconsellar i recomanar en cada moment i situació la millor i més eficient solució.\nManteniment informàtic Arboç: Gestinet compta amb una de les respostes més ràpides del sector\nGestinet compta amb una de les respostes més ràpides sobre incidències informàtiques i qualsevol entrebanc informàtic que el client pugui patir. Inicialment, mitjançant resposta remota per a mirar de ser més eficients, ràpids i efectius, i el següent nivell és la resposta presencial per part dels nostres tècnics a la ubicació del client, oferint a Arboç una de les respostes més ràpides del mercat.\nIgual que oferim un servei de manteniment informàtic Arboç periòdic, preventiu, expert i exigent, també disposem d’altres serveis vitals per a qualsevol empresa avui dia, com el servei de disseny web Arboç, utilitzant sempre les tècniques i metodologia de disseny web més innovadores i eficients.\nManteniment informàtic Arboç: Gestíó integral de backups\nEn totes les modalitats de manteniment informàtic Arboç que oferim, una de les facetes més importants i sensibles que el nostre servei gestiona i assegura és la correcta realització de backups (còpies de seguretat) de dades i sistemes de cada client, oferint diversos serveis i opcions en aquest sentit com a complement i/o millora d’aquest sistema de seguretat tan primordial i vital per a qualsevol empresa. Revisió integral de backups en local, realització de backups externes o en aparells extraïbles (LOPD), etc...\nEl temps màxim de resposta sobre incidències de manteniment informàtic Arboç és de 3 a 4 hores. Actualment donem resposta immediata.\nTots els nostres tècnics de manteniment informàtic Arboç disposen com a mínim de Grau Superior Informàtic en Sistemes Informàtics.\nVinculem per a cada client un mínim de 2 tècnics directes per a ser el més resolutius i precissos possible en el manteniment informàtic Arboç.\nDonem els telèfons mòbils dels tècnics vinculats en el manteniment informàtic Arboç per a que el client pugui contactar directament amb ells i ser més resolutius i efectius.\nDisposem de tècnics fixes i estables per a donar un servei de manteniment informàtic Arboç estable i ràpid sense sorpreses ni esperes.\nEls nostres clients de manteniment informàtic Arboç disposen d’una potent Extranet per a la gestió completa del seu servei.\nContractes de manteniment informàtic Arboç amb màximes garanties\nRealitzem contractes de manteniment informàtic Arboç de prevenció, reparació i seguiment constant dels sistemes informàtics de cada client. Comptem amb molts anys d’experiència i una important cartera de clients a Arboç aconseguida amb la rigorositat i professionalitat de tot l’equip humà de Gestinet, fet que ens posiciona com a una empresa referent i líder dins el nostre sector.\nManteniment informàtic Arboç, presencial, remot i monitorat\nEls nostres tècnics informàtics realitzen el servei de manteniment informàtic Arboç, xarxes, aparells i components informàtics de forma presencial a les oficines dels clients, juntament amb el monitoratge dels sistemes i resposta remota inclosa.\n100% Garanties en el nostre servei de Manteniment informàtic Arboç\nA Gestinet Arboç coneixem i som conscients de la importància d’un bon manteniment informàtic Arboç i una actuació en aquest sentit proactiva i responsable, i d’aquesta manera evitar tant problemes de seguretat com entrebancs en una gestió eficient de tot els recursos de la xarxa, servidors i usuaris de cada client.


Soro III i Raül guanyen en l'homenatge de Pelayo a Genovés - PilotaViu\nDiumenge, 7.10.2018 13:30h Escala i Corda\nGenovés ha rebut l'estima de l'afició\nGenoves II, Monrabal, Pelayo, Pere, Raul de Godelleta, Soro III, Trofeu 600 Anys GVA, Valencia\nEl trinquet de Pelayo ha viscut una gran jornada de pilota. L'escala i les graderies de la Catedral s'han omplit quasi per complet per a presenciar la final del Trofeu 600 Anys de la Generalitat Valenciana i l'homenatge a Genovés.\nEls aficionats, pilotaris i les diferents autoritats presents, han fet un passadís per a trencar-se les mans aplaudint al mite de la pilota. Genovés, emocionat, ha rebut la medalla d'or de Pelayo.\nA continuació, ha començat el joc amb la presència del fill de l'homenatjat, Genovés II, entre els candidats a endur-se el títol. Amb ell formaven equip Pere i Monrabal, de blau. A la contra tenien Soro III i Raül, que han acabat guanyant la partida per 60 - 35.\nFins al 25 per 25, la igualtat entre els dos equips estava sent la nota dominant de la final. Ha sigut el moment en què Soro III i Raül han realitzat el seu millor joc, amb una gran compenetració entre els dos, per a escapar-se en el marcador. Així s'ha arribat al 50 - 30 que decantava clarament la partida. Amb la partida quasi decidida, els blaus han jugat més solts i han pogut fer un joc més (50 - 35), però la partida acabaria sent roja amb escreix.\nMalgrat la presència de les màximes autoritats valencianes entre els assistents, no hi ha hagut entrega de premis. Han presenciat la partida el president Ximo Puig, Enric Morera, president de les Corts Valencianes; Isabel Garcia, diputada d'Esports i Igualtat; Josep Miquel Moya, director general d'Esports de la Conselleria i José Daniel Sanjuán, president de la Federació de Pilota Valenciana.\nAmb esta victòria, Soro III evidencia el seu bon estat de forma a pocs dies d'iniciar la defensa del títol individual. Serà el pròxim dimecres 10 d'octubre a Guadassuar davant el jove Francés.\nPuchol II i Tomàs II, tercers classificats\nLa final de consolació, entre els equips eliminats en semifinals, va donar un bon espectacle este dissabte a Pelayo. Puchol II i Tomàs II van guanyar 60 per 50 a la parella formada per Pere Roc II i Fèlix


La prevenció del risc és el punt bàsic en la lluita contra els incendis forestals. Les activitats tradicionals d’agricultura i ramaderia constituïa en si mateixa una política preventiva dels incendis forestals, ja que gestionava les masses vegetals tot evitant, voluntàriament o involuntària, les condicions que afavoreixen els incendis forestals (continuïtat de boscos, matèria vegetal morta lleugera i pesada, espècies vegetals més inflamables, etc).\nLa tradicional explotació dels boscos, zones de forest i de l’entorn natural en general, permet una contenció del perill d’incendi forestal. L’agricultura, a través del conreu dels camps, disminueix la proporció de masses forestals respecte al conjunt del territori i també redueix el combustible mort lleuger i el pesat (per exemple, quan s’empra com a llenya a les llars). L’activitat ramadera permet, mitjançant la pastura dels boscos i els terrenys vegetals, disminuir la proporció de combustible mort lleuger, però també el viu i en general el sotabosc. Aquestes reduccions disminueixen les condicions que afavoreixen els incendis forestals i, per tant, el perill d’incendi forestal.\nTanmateix, l’abandonament de les activitats tradicionals ha provocat la desaparició d’aquesta activitat preventiva de control dels incendis forestals.\nEn general, l’existència de boscos joves amb una gran densitat de peus (arbres) afavoreix els incendis forestals, i encara més quan està lligada a una gestió deficient o inexistent dels boscos (retirada de troncs caiguts en nevades, tempestes o ventades, i de material mort pesat en general). D’altra banda, la gestió eficient dels boscos passa per la seva explotació i, per tant, per l’aprofitament econòmic. És per això que cal trobar activitats amb valor econòmic ja que d’altra forma no serà possible una gestió dels boscos que, majoritàriament, són de propietat privada.\nActualment s’ha demostrat que davant els grans incendis forestals conduïts per la meteorologia adversa o els combustibles, els mitjans d’extinció (bombers, mitjans materials terrestres i aeris), només poden resoldre una petita part del problema, quan suposen un cost molt elevat per a les administracions. La solució dels gestors forestals s’adreça cap a polítiques de gestió dels combustibles, ja que si es modifiquen, poden canviar el comportament dels incendis. Hi ha tres estratègies per gestionar el risc d’incendi que són:\nL'aïllament dels combustibles; és l'estratègia més utilitzada arreu i es materialitza en la construcció de tallafocs estratègicament ubicats, amb un ample variable i que poden limitar la zona geogràfica dels focs. L'objectiu és aïllar els combustibles.\nLa modificació dels combustibles; dins de cada unitat de tractament, es redueix la quantitat de combustible i es modifica la seva disposició estructural augmentant la discontinuïtat i el seu nivell de compacitat en tota la zona. Produeix un paisatge en mosaic. S’aconsegueix reduir l'impacte global de l'incendi i augmentar la capacitat d'extinció.\nLa conversió dels combustibles; es substitueix la vegetació perillosa per vegetació menys inflamable, la qual cosa farà disminuir el seu l'impacte en el comportament de l’incendi.\nEls gestors del terreny disposen de diverses tècniques per al tractament de combustibles,com són les cremes prescrites, els tractaments mecànics, el pasturatge controlat, etc. A Austràlia o a Amèrica del Nord s'ha desenvolupat des de fa anys l'ús extensiu de la crema prescrita. Va començar a aplicar en alguns països mediterranis europeus durant les últimes dècades i amb freqüència s'aplica en zones forestals tant per a la prevenció com per a l'extinció d'incendis, l'objectiu és crear àrees de tallafocs.\nPer poder gestionar les emergències de risc forestal cal conèixer el perill i la vulnerabilitat de les zones sotmeses a incendis forestals. La principal eina de previsió és la realització de mapes de mapes de risc forestal i mapes de perill diari d’incendi:\nMapa de risc d’incendi forestal: integren dos tipologies d’anàlisi:\nAnàlisi estàtic del perill: s’estudien els factors que intervenen en la definició de perill d’incendi forestal i que són:, vegetació, orogràfics, climàtics i històrics.\nAnàlisi de la vulnerabilitat: determina quins poden ser els danys que poden patir els elements vulnerables en funció de les característiques dels possibles incendis forestals.\nL’objectiu d’aquest estudi és un mapa de risc que defineixi les zones del territori que tenen major perill d’incendi i major vulnerabilitat. Ha de ser una eina d’ús per a la planificació de l’emergència i per als plans d’ordenació del territori.\nMapa de perill diari d’incendi: A banda de l’anàlisi estàtica del perill d’incendi forestal, la gestió del risc d’incendis forestals fa imprescindible una anàlisi dinàmica del perill d’incendi forestal diària. Cal tenir en compte que l’evolució del perill d’incendi forestal durant l’any, perill dinàmic, depèn de condicions i factors que van variant al llarg dels dies i que són bàsicament atmosfèrics i meteorològics: humitat, temperatura, vent, estat del combustible i d’altres.\nEl mapa de perill diari que és l'eina per donar suport a les decisions que dia a dia es prenen per com el moviment d'efectius, la coordinació amb bombers i protecció civil, l'avís a les entitats territorials, les autoritzacions per fer foc, l'avís de perill a la població, etc.\nEC Joint Research Centre.\nMapa de previsió de perill d’incendi per a Europa 26 de juliol de 2008


Econometria Codi: 21.332 : 6\nL'assignatura d'Econometria pretén proporcionar una eina quantitativa que sigui d'utilitat al futur graduat en Economia. Concretament, juntament amb les altres assignatures de l'àrea de Metodologia i instruments, permetrà a l'estudiant extreure conclusions a partir de l'observació de dades i de la modelització de fenòmens econòmics. Aquesta eina serà de gran utilitat ja que està estretament lligada amb la presa de decisions dins el món econòmic i empresarial.\nAquesta assignatura dona continuïtat al que es veu en l'assignatura Introducció a l'econometria. En aquesta assignatura es profunditza en les tècniques estadístiques que ja es coneixen i proporciona una eina que permetrà a l'estudiant sintetitzar i analitzar les relacions que tenen lloc al món econòmic i empresarial. Les matèries d'estadística estudiades previament, Fonaments d'estadística y Estadística aplicada y de Matemàtiques, Fonaments de matemàtiques, també estan relacionades amb aquest curs, donat que constitueixen un antecedent, i és convenient repasar-les abans d'iniciar aquesta assignatura.\nEn aquest sentit, l'assignatura forma part de l'agrupació de matèries denominada Metodologia i instruments. L'àrea de Metodologia i instruments consta de 48 crèdits ECTS; 12 bàsics, 24 obligatoris i 12 optatius; i té una estructura modular que integra coneixements teòrics i pràctics. Es recomana cursar aquesta assignatura durant el cinquè semestre de grau.\nEl tractament de dades i l'estadística en general, així com els mètodes economètrics en particular, són un instrument imprescindible en molts camps d'actuació econòmica. En qualsevol de les sortides professionals del grau d'Economia: serveis d'estudis i de planificació, assessors i gestors en l'àmbit fiscal i financer, professionals d'òrgans de l'administració pública de desenvolupament empresarial, agents en organismes internacionals, agents en sector exterior, direcció o gerència d'empreses, docència i recerca; esdevé fonamental saber analitzar la informació que proporcionen les dades i/o establir relacions entre diferents variables.\nÉs recomanable que els estudiants hagin cursat i superat abans les assignatures d'Estadística Aplicada i Introducció a l'econometria així com que tinguin els coneixements previs en el camp de les TIC adquirits amb l'estudi de l'assignatura bàsica d'Iniciació a les competències TIC.\nAquesta assignatura és obligatòria en el Grau en Economia (GECO) dels Estudis d'Economia i Empresa. Es recomana que l'estudiant la cursi durant el primer semestre del tercer any lectiu, en el cas d'una planificació en quatre cursos o bé durant el primer semestre del cinquè curs en el cas d'optar per una planificació en vuit anys lectius.\nLes competències bàsiques, generals, transversals i específiques dels graus dels Estudis d'Economia i Empresa que es treballen en aquesta assignatura són:\n· Que els estudiants sàpiguen aplicar els seus coneixements al seu treball o vocació d'una forma professional i assoleixin les competències que s'acostumen a demostrar mitjançant l'elaboració i defensa d'arguments i la resolució de problemes dintre de la seva àrea d'estudi.\n· Contribuir a una assignació de recursos eficient i equitativa, tant en l'àmbit particular com en el col·lectiu.\n· Utilitzar i aplicar les tecnologies de la informació i la comunicació en l'àmbit acadèmic i professional.\n· Buscar, identificar, organitzar i utilitzar adequadament la informació.\n· Aprendre de manera autònoma a investigar i innovar.\n· Entendre i interpretar informació quantitativa i qualitativa de caràcter econòmic rellevant per a la presa de decisions.\n· Comprendre i utilitzar les principals tècniques instrumentals que s'apliquen en l'anàlisi econòmic.\n· Avaluar críticament les conseqüències de diferents alternatives d'acció i seleccionar les més adequades en funció dels objectius.\nL'objectiu fonamental de l'assignatura és saber donar sentit als resultats que s'obtenen en totes les etapes de la utilització d'un model economètric. Per aquest motiu les competències anteriors es concreten en els objectius generals següents:\nEstablir quin és el model de regressió lineal que es vol utilitzar.\nSaber si les dades i variables disponibles són adequades i, per tant el model és adequat per estudiar una situació a la pràctica\nSaber si les dades disponibles són adequades\nSaber escollir les variables adequades\nCrear les variables adequades a partir de les dades escollides\nEscollir el model adequat per estudiar una determinada situació\nRealitzar l'estimació dels paràmetres del model i diagnosticar-ne els seus possibles problemes. Això implica que l'estudiant ha de ser capaç d'extreure els resultats que produeix qualsevol programa informàtic que realitzi l'estimació del model.\nEstimar els paràmetres del model.\nDiagnosticar si hi ha problemes en l'especificació i estimació del model\nInterpretar o descriure apropiadament i amb un llenguatge clar, els resultats que proporciona el model i, a la vegada, indicar quines són les seves limitacions.\nInterpretar i descriure apropiadament els resultats que proporciona el model\nIdentificar i solucionar les limitacions del model estimat\nSaber donar sentit als resultats que s'obtenen en totes les etapes de la utilització d'un model economètric.\nEn definitiva, l'estudiant ha de ser capaç de:\ndecidir quin model és adequat per estudiar una situació a la pràctica;\nextreure els resultats que produeix qualsevol programa informàtic que realitzi l'estimació;\ndir quina interpretació tenen; i,\nrealitzar una valoració qualitativa dels mateixos.\nEls continguts d'aquesta assignatura s'organitzen dintre d'un material més extens de l'àrea d'Econometria.\nMòdul 4. Incompliment de les hipòtesis bàsiques en el terme d'error\nAquest mòdul didàctic està format per tres apartats en què abordem l'incompliment de les hipòtesis bàsiques referides al terme de pertorbació. En el primer apartat es fa una anàlisi general sobre el que passa amb els estimadors de mínims quadrats ordinaris quan el terme de pertorbació no és esfèric. A continuació, en el segon apartat, ens centrem en el problema de la heteroscedasticitat. Per últim, en el tercer apartat estudiem el fenomen de l'autocorrelació.\nMòdul 5. Models de regressió dinàmics i multiequacionals\nEn aquest mòdul didàctic estudiarem els models dinàmics i els models multiequacionals. Per un costat, estudiarem tant la manera de fer l'especificació dels diferents tipus de models dinàmics com la interpretació associada als paràmetres d'aquests models. Per una altra part, estudiarem una altra extensió del model de regressió lineal múltiple (MRLM) com és el cas dels models multiequacionals.\nMòdul 6. Variables dependents qualitatives\nComençarem el mòdul fent una introducción als modelos de variable dependent qualitativa; a continuació, presentarem el model de probabilitat lineal i estudiarem els trets característics més importants; a continuació, ampliarem l'anàlisi dels models logit i dels models probit. Explicarem com s'han de contrastar diferents hipòtesis (en particular ens interessarem pel contrast de significació individual d'un paràmetre i de significació global del model) i estudiarem diferents mesures per valorar la bondad de l'ajust.\nExercicis i taules d'Introducció a l'econometria Web\nEconometria. Exercicis d'autoavaluació Web\nEconometria amb R PDF


CONVENI CONTACT CENTER : AVANÇOS ?? A MITGES..!! – arvatobcnqualyteltria\nEl passat dijous 14 de juliol els delegats i delegades de CCOO teníem una cita a la porta del Sima coincidint amb la reunió de Mesa de conveni. Allà vam estar per reclamar a la patronal avanços en la negociació … i algun ha hagut … encara que a mitges i amb “peròs”.\nIndefinits: La patronal manté la proposta de convertir, al llarg de la vigència del conveni, en indefinits al 100% dels contractes d’obra i servei anteriors al 2010, però sent la vigència del conveni de 5 anys. CCOO diu “sí”, però la vigència no pot sobrepassar els 4 anys (2015, 2016, 2017 i 2018).\nLimitació d’Empreses Mutiserveis: Tot i que la patronal no està d’acord, per CCOO aquesta limitació és fonamental ja que aquest tipus d’empreses entren en directa competència amb el conveni de Contact Center, baixant les condicions de les plantilles.\nSuccessió d’empreses article 18: La patronal accepta modificar la borsa d’ocupació, seria similar a l’existent en l’article 17. Ens han demanat una proposta de redactat.\nSOBRE EL TEMPS DE TREBALL:\nTemps màxim de treball article 23: canvien la seva proposta anterior, rebaixant la seva pretensió de 9 a 8 dies (ara en moltes campanyes es treballa 11 dies seguits).\nCaps de setmana: Quan el cap de setmana lliure coincideixi entre el final i el principi de dos mesos ofereixen que compti només en un. CCOO insisteix que no computi en cap dels dos mesos.\nHoraris: Accepten la proposta de lliurar-nos els horaris amb 15 dies d’antelació, però insisteixen en poder modificar els horaris, amb 7 dies d’antelació, al 40% de la plantilla (ara ho poden fer al 100%). Des de CCOO diem que un 20% és suficient per cobrir imprevistos.\nCoincidència de festa amb festiu. La patronal proposa que hi hagi 3 possibles coincidències de festius amb lliurances. CCOO insisteix que han de ser 0.\nNous torns continuats de 9-18h i 12-21h només per jornades de 39 hores. Ja no tracten que només puguin accedir a aquests torns els nous contractats i accepten la nostra reivindicació que tinguin preferència a demanar-los els treballadors que ja estan a l’empresa. Això sí, el condicionen a ampliar la banda horària del torn de tarda. CCOO diem NO a aquesta ampliació.\n35 hores mèdiques: La patronal volia que les hores mèdiques dels nous contractats fossin proporcionals a la data del seu contracte, aquesta exigència l’han abandonat. Per a la resta de treballadors insisteixen que les hores mèdiques han de ser proporcionals a les hores de la jornada. Des de CCOO hem plantejat si acceptarien altres opcions de proporcionalitat on a més s’incloguessin els acompanyaments, retribuïts, (ara no ho són) a visites mèdiques de menors de 14 anys, majors de 65 i Llei de dependència. Ens han demanat una proposta.\nComplement incapacitat temporal: Ens diuen que podrien rebaixar una mica la seva última proposta tot i que segueixen pretenent baixar-nos el complement que cobrem quan estem de baixa mèdica. Des de CCOO diem NO a cap tipus de modificació sobre aquest complement.\nDuplicar el descans per a les treballadores embarassades: Proposen que aquest descans sigui a partir del 7è mes. CCOO diu que ha de ser des del moment que la treballadora comuniqui que està embarassada.\nLa seva proposta de pujada és per al 2015 = 0; per al 2016 = 0,3% (des de la signatura del conveni), i per 2017-18-19 un 0,4%. CCOO diu NO, a més tornem a reivindicar la recuperació de la referència a l’IPC, amb un mínim garantit si l’IPC fos negatiu.\nAlgun avanç hem vist, però de moment insuficient per a CCOO. Esperem que a la tornada del període estival puguem seguir avançant, no obstant i per fer-los reflexionar, CCOO, juntament amb la resta de sindicats a la Mesa, hem iniciat un calendari de mobilitzacions. Començarem amb una concentració a tot l’Estat el 15 de setembre . La següent Mesa de negociació serà el 13 de Setembre.\nGuarda Legal\tFederación de Servicios a la Ciudadanía de CCOO de Cataluña – Convenios – www.ccoo.cat/fsc


Encontres i paranys :: Libelista\nMilo De Angelis és un dels millors poetes italians, probablement el més reconegut i influent dels últims trenta anys. La seva obra és intensa, visionària i oracular, i el destaca com un dels autors més dramàtics i fascinants de la literatura europea moderna. Encontres i paranys acumula les temàtiques principals del poeta llombard: la relació entre contingència i absolut, la intolerabilitat física i psíquica del gran enigma de la vida, la intimitat i la relació de confiança amb la mort, els mites de la infantesa i de l'atletisme, la col·lisió tràgica amb un destí «sense déu», la recerca aquí i ara de la plenitud del sentit, de tot allò que els grecs van anomenar el kairós. En aquest poemari, De Angelis vol involucrar el lector tractant-lo sovint d'amic, i l'endinsa en una dimensió íntima i familiar, com si volgués agafar-lo de la mà i guiar-lo en un viatge bastit de records i sentiments, deixant al descobert la imatge d'algú que mira de rebobinar la cinta enregistrada de la seva existència. «No s'escriu el que saps, sinó que comences a saber-ho tot escrivint», llegim en el petit assaig «Què és la poesia?», imprescindible poètica de l'escriptor italià que s'ha incorporat a aquesta edició.\nEl libro de las cancion... Dante Alighieri\nObras completas de Dant... Dante Alighieri


Cortijo El Criadero Bélmez Espanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 4 allotjaments a Bélmez.\nCo 7404, Km 4,5, El Hoyo, Bélmez, Espanya, 14209 - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Cortijo El Criadero\nConvenientment situat a El Hoyo, Hotel Rural El Criadero és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Hotel Rural El Criadero és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, instal.lacions per a minusvàl.lids, aparcament de cotxes, instal·lacions per a reunions i banquets , restaurant.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. Durant el dia podeu gaudir de l'atmòsfera relaxant de piscina exterior, pesca, equitació, jardí. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Hotel Rural El Criadero.\nAllotjaments a Bélmez


admin 5 mayo, 2013 Uncategorized\nDes de Trama comptem amb una oferta multidisciplinària de cursos i tallers, els quals incentiven la creativitat, la reflexió crítica i la participació activa de les persones assistents i fomenten el coneixement dels llenguatges artístics, la reflexió social i política sobre el món actual, la memòria històrica i la perspectiva de gènere.\nL’oferta està dirigida a la ciutadania en general però és adaptable a públics específics. També disposem de tallers per a infància i jovent.\nDE 8 A 10 SESSIONS DE 90 MINUTS.\nEns aproparem a les dones de diferents cultures i àrees geogràfiques per conèixer la seva situació, quin paper juguen en cada societat i quines són les seves lluites. Parlarem també de globalització i diversitat cultural des d’una perspectiva de gènere.\n# L’ètica, avui\nL’ètica o la reflexió sobre el comportament moral dels éssers humans, present des dels inicis de la Història, segueix sent igualment necessària avui dia per afrontar moltes de les decisions que hem de prendre de forma individual o col·lectiva. Ens aproparem a temes ben actuals com l’eutanàsia, l’avortament, l’ajuda a les persones pobres o el tracte als animals, ens esforçarem a reflexionar èticament de forma rigorosa i intentarem donar resposta a una qüestió fonamental: per què cal actuar moralment?\n# Llegir el cinema\n# Iniciació a la fotografia\nEns familiaritzarem amb nocions bàsiques de fotografia i procediments d’edició, com les funcions manuals de la càmera, la medició de la llum, la composició, la profunditat de camp, la temperatura de color, els ajustos de contrast o la saturació. Realitzarem els nostres propis projectes fotogràfics i els analitzarem de forma col·lectiva.\n# Fotografia documental\nAprendrem a organitzar, realitzar i difondre un projecte de fotografia documental. Coneixerem les diferents fases de treball: preparació, producció i edició. Ens familiaritzarem amb la narrativa visual per explorar la nostra mirada i realitzar imatges amb un punt de vista propi. Editarem i presentarem el nostre projecte.


La Generalitat reclamarà al TC aixecar de manera "immediata" la suspensió del decret de pobresa energètica\nEl govern diu que, mentre estigui suspès el decret, actuarà dins del seu marge de maniobra per evitar els talls de gas i electricitat\nRedacció 04/11/2014 - 16.02 Actualitzat 05/11/2014 - 19.29\nEl govern reclamarà al Tribunal Constitucional (TC) l'aixecament "immediat" de la suspensió cautelar del decret llei contra la pobresa energètica per garantir que les famílies més vulnerables puguin evitar aquest hivern els talls de subministrament de gas i electricitat.\nEn la roda de premsa posterior al Consell Executiu, el portaveu del Govern, Francesc Homs, ha explicat que presentaran al·legacions contra el recurs d'inconstitucionalitat que el govern espanyol va presentar contra el decret, per protegir "els ciutadans i les competències" de Catalunya.\nMentre estigui en vigor la suspensió cautelar, ha afegit Homs, el govern actuarà dins del seu marge de maniobra per evitar els talls. "No deixarem d'actuar, en el marc de les nostres possibilitats, per combatre la pobresa energètica", ha afirmat.\nEl govern manté contactes amb les empreses subministradores i prepara un fons solidari per pal·liar els efectes d'aquesta forma de pobresa. A més, planteja a Hisenda que apliqui una exempció de l'IVA en aquest camp, després que la pobresa energètica ha augmentat un 50% en tres anys.\nL'executiu de Mariano Rajoy va argumentar que el decret vulnerava la unitat del mercat espanyol.\nLa Generalitat crea un fons per la pobresa energètica


Les entitats locals ja poden fer les seves propostes d’activitats per a la Festa Major ·\nLes entitats locals ja poden fer les seves propostes d’activitats per a la Festa Major\nRedacció 9 Abril 2021 1 min read\nL’any passat, el consistori i la Comissió de Festa Major decidien suspendre la Festa Major pel risc de contagi de coronavirus. Enguany però, l’ànim és poder celebrar la festa, tot i que segurament estigui marcada per les recomanacions sanitàries que puguin haver-hi a finals d’agost. De fet, la Comissió porta treballant des de l’octubre en l’organització de la festa. Tenint en compte que el teixit associatiu omple cada any la festa d’activitats, ara s’ha obert un termini per a que les associacions aportin les seves propostes.\nLes entitats culturals, juvenils, cíviques, esportives i les AMPA podran fer arribar les seves propostes d’activitats fins el proper 14 d’abril a través d’un formulari que està disponible a la pàgina web de l’ajuntament.\nLa intenció és distribuir les activitats en diferents espais del municipi, als barris de Can Mas, Pinetons, Maragall, Tiana-Pont Vell i Centre. Un cop hagin rebut totes les propostes, la Comissió en farà una valoració.\nTags: Comissió de Festa Major entitats Festa Major\nPrevious: Torna el teatre infantil a l’Auditori amb l’obra ‘Klé’\nNext: Els Diables fan lluir vestimenta al carrer i a les xarxes socials amb l’acció “Diables quotidians”\nRedacció 23 Setembre 2021 53\nRedacció 23 Setembre 2021 126\nRedacció 16 Setembre 2021 133