ORDENANÇA FISCAL NÚMERO 1 Reguladora de l’impost sobre béns immobles\nb) D'un dret real de superfície c) D'un dret real d'usdefruit d) Del dret de propietat\n3. Als efectes d'aquest impost, tindran la consideració de béns immobles rústics, de béns immobles urbans i de béns immobles de característiques especials definits com a tals en les normes reguladores del Cadastre immobiliari.\nb) Els següents béns immobles propietat d’aquest municipi: b.1. Els de domini públic afectes a ús públic.\n1. Són subjectes passius a títol de contribuents, les persones naturals i jurídiques i les entitats a què es refereix l'article 35.4 de la Llei general tributària que siguin titulars del dret que, en cada cas, sigui constitutiu del fet imposable d'aquest impost, d’acord amb l’establert a l’article 1 d’aquesta Ordenança.\n2. Els copartíceps o cotitulars de les entitats jurídiques o econòmiques esmentades a l’article 35.4 de la Llei general tributària, respondran solidàriament, i en proporció a llurs respectives participacions, de les obligacions tributàries d’aquestes entitats\n3. En el cas de societats o entitats dissoltes i liquidades, llurs obligacions tributàries pendents es transmetran als socis o partíceps en el capital, que respondran d’elles solidàriament i fins al límit del valor de la quota de liquidació que se’ls hagués adjudicat.\na) Quan s’ha comès una infracció tributària simple, de l’import de la sanció. b) Quan s’ha comès una infracció tributària greu, de la totalitat del deute exigible.\n5. En tot cas, els administradors seran responsables subsidiaris de les obligacions tributàries pendents de les persones jurídiques en el supòsit de cessament d’activitats.\n6. L'interessat que pretengui adquirir la titularitat de l'activitat econòmica, prèvia conformitat del titular actual, podrà sol·licitar de l'Ajuntament un certificat dels deutes per aquest impost. El sol·licitant restarà exempt de responsabilitat pels deutes existents que no figurin en el certificat emès, sempre que el certificat s’hagi sol·licitat abans de la data d’adquisició de l’explotació econòmica.\ng) Els terrenys ocupats per línies de ferrocarril i els edificis enclavats en els mateixos terrenys, que estiguin dedicats a estacions, magatzems o a qualsevol altre servei indispensable per a l'explotació d'aquestes línies. No n’estan exempts, per tant, els establiments d'hostaleria, espectacles, comercials i d'esbarjo, les cases destinades a habitatges dels empleats, les oficines de la direcció ni les instal·lacions fabrils.\nPer gaudir d’aquesta exempció caldrà adjuntar a la sol·licitud la següent documentació: - Certificat emès per l’Administració educativa competent acreditativa de la qualitat de\ncentre concertat assignable als edificis i instal·lacions destinades directa i exclusivament a les activitats docents objecte d’exempció, així com de la titularitat del concert educatiu del centre.\nAquesta exempció no abastarà a qualsevol classe de béns urbans ubicats dintre del perímetre delimitatiu de les zones arqueològiques i llocs i conjunts històrics, globalment integrats en ells, sinó, exclusivament, a aquells que reuneixin les següents condicions: - En zones arqueològiques, els inclosos com a objecte d'especial protecció en\nl'instrument de planejament urbanístic a què es refereix l'article 20 de la Llei 16/1985, de 25 de juny del patrimoni històric espanyol.\nd) Els béns dels quals siguin titulars, les entitats sense finalitats lucratives en els termes previstos en l’article 15 de la Llei 49/2002, de 23 de desembre, de règim fiscal de els entitats sense finalitats lucratives i dels incentius fiscals al mecenatge.\nPer gaudir d'aquesta bonificació caldrà reunir els següents requisits: - Les obres no hauran d’estar iniciades.\n- Certificat expedit per l’administrador relatiu a la no inclusió dins l’immobilitzat dels béns immobles objecte de les obres o còpia del balanç de l’empresa, amb detall dels béns inclosos a l’immobilitzat.\n2. La base liquidable de l'impost serà el resultat d'aplicar als béns immobles rústics i urbans la reducció establerta en la Llei reguladora de les hisendes locals . Aquesta reducció no serà d'aplicació als béns immobles de característiques especials\n-Béns immobles de naturalesa urbana: 0,90\n-Béns immobles de característiques especials: 1,1\n1. L'impost merita el primer dia del període impositiu. 2. El període impositiu coincideix amb l'any natural.\n3. Els fets, actes i negocis que hagin de ser objecte de declaració o comunicació davant el Cadastre immobiliari tindran efectivitat en el meritament d'aquest impost immediatament posterior al moment en que produeixen efectes cadastrals sense que l’efectivitat esmentada quedi supeditada a la notificació dels actes administratius corresponents. 4. L'efectivitat de les inscripcions cadastrals que resultin dels procediments de valoració\ncol·lectiva i de determinació del valor cadastral dels béns immobles de característiques especials coincidirà amb la data d’efectes cadastrals prevista a la Llei 48/2002, de 23 de desembre, del Cadastre immobiliari.\n2. Totes les quotes relatives a un mateix subjecte passiu per aquest impost quan es tracti de béns immobles rústics s’agruparan en un únic document de cobrament. Als efectes de l’exempció establerta a l’apartat 3 de l’article 4 d’aquesta Ordenança, l’import del rebut es calcularà per la suma de totes les quotes líquides que integren el document de cobrament. Article 11. Padrons tributaris\n2. La recaptació de les quotes líquides es realitzarà mitjançant el sistema de llista cobratòria anual, que, un cop aprovada, s'exposarà al públic durant el termini de trenta dies hàbils perquè els interessats puguin examinar-la i, en el seu cas, formular les reclamacions oportunes. L'exposició al públic s'anunciarà al Butlletí Oficial de la Província i produirà els efectes de notificació de la liquidació a cadascun dels subjectes passius.\n3. Finalitzat el període d'exposició pública es podrà interposar el recurs de reposició regulat a l'article 14.2 de la Llei reguladora de les hisendes locals\n4. El pagament de les quotes anuals de l'impost es realitzarà en el període de cobrament que fixi l'Ajuntament, tot anunciant-lo per mitjà d'edictes publicats al Butlletí Oficial de la Província, sense perjudici d'utilitzar altres mitjans de comunicació. En cap cas, el període de pagament voluntari serà inferior a dos mesos.\n1. L'Ajuntament practicarà liquidacions tributàries a conseqüència d'aquells fets, actes i negocis que hagin de ser objecte de declaració o comunicació davant el Cadastre immobiliari. Aquestes liquidacions es practicaran per cadascun dels períodes impositius, a\npartir del dia següent en què es varen produir els fets, actes o negocis que originin la incorporació o modificació cadastral.\n2. Les liquidacions es notificaran de conformitat amb els articles 102 i 109 i següents de la Llei general tributària i s'atorgarà el període de pagament de l'article 62.2 de la mateixa disposició\n3. Contra l'esmentada notificació es podrà interposar el recurs de reposició regulat a l'article 14.2 de la Llei reguladora de les hisendes locals.\n2. Totes les actuacions de gestió i recaptació que dugui a terme l'Organisme Autònom de Gestió i Recaptació de Tributs Locals de la Diputació de Lleida s'ajustaran al que preveu la normativa vigent i a la seva Ordenança general de gestió, inspecció i recaptació, aplicable als processos de gestió dels ingressos locals, la titularitat dels quals correspon als municipis de la província de Lleida que delegaren les seves facultats en la Diputació. DISPOSICIÓ ADDICIONAL\n2. Els subjectes passius estaran obligats a declarar un domicili fiscal. Quan un subjecte passiu canviï el seu domicili, estarà obligat a comunicar-ho a l’administració encarregada de la gestió tributària, mitjançant declaració expressa a aquest efecte, sense que el canvi de domicili produeixi efectes davant l’Administració fins que no presenti l’esmentada\ndeclaració. No obstant, l’Administració podrà rectificar el domicili tributari dels subjectes passius mitjançant l’oportuna comprovació.\n3. En el cas de societats o entitats dissoltes i liquidades, les seves obligacions tributàries pendents es transmetran als socis o partícips en el capital, que respondran d’elles solidàriament i fins al límit del valor de la quota de liquidació que se’ls hagués adjudicat. 4. Els administradors de persones jurídiques que no realitzin els actes de la seva incumbència\nper al compliment de les obligacions tributàries d'aquelles respondran subsidiàriament dels deutes següents:\na) Quan s'ha comès una infracció tributària simple, de l'import de la sanció. b) Quan s'ha comès una infracció tributària greu, de la totalitat del deute exigible.\na) Fusió, escissió o aportació de branques d'activitat. b) Transformació de societats.\nd) Successió en la titularitat de l'explotació per part de familiars vinculats a l'anterior titular per línia directa o col·lateral fins al segon grau inclusiu.\nC) Els següents subjectes passius: - Les persones físiques.\n- Els subjectes passius de l’impost sobre societats, les societats civils i les entitats de l’article 35.4 de la Llei general tributària que tinguin un import net de la xifra de negocis inferior a 1.000.000 €.\n2a) L’import net de la xifra de negocis serà, en el cas dels subjectes passius de l’impost sobre societats o dels contribuents per l’impost sobre la renda de no residents, el del període impositiu respecte del qual hagués finalitzat el termini de presentació de declaracions per aquests tributs l’any anterior al de l’acreditament de l’impost sobre activitats econòmiques. En el cas de les societats civils i les entitats a què es refereix l’article 35.4 de la Llei general tributària, l’import net de la xifra de negocis serà el que correspongui al penúltim any anterior al de l’acreditament d’aquest impost. Si el dit període impositiu hagués tingut una durada inferior a l’any natural, l’import net de la xifra de negocis s’elevarà a l’any.\nF) Les associacions i fundacions de disminuïts físics, psíquics i sensorials, sense finalitat de lucre, per les activitats de caràcter pedagògic, científic, assistencials i d'ocupació que per a l'ensenyament, educació, rehabilitació i tutela de disminuïts realitzin, encara que venguin els productes dels tallers dedicats a les esmentades finalitats, sempre que l’import d’aquesta venda, sense utilitat per a cap particular o tercera persona, es destini, exclusivament, a l’adquisició de matèries primes o al sosteniment de l’establiment. G) La Creu Roja.\nD'acord amb el que preveu l'article 86 de la Llei reguladora de les hisendes locals, sobre les quotes municipals fixades en les tarifes de l'impost s’aplicarà, en tot cas, un coeficient de ponderació, determinat en funció de l’import net de la xifra de negocis del subjecte passiu, segons el quadre següent:\nponderació Des d’1.000.000,00 fins a 5.000.000,00 ... Des de 5.000.000,01 fins a 10.000.000,00 ... Des de 10.000.000,01 fins a 50.000.000,00 ... Des de 50.000.000,01 fins a 100.000.000,00 ... Més de 100.000.000,00 ... Sense xifra neta de negoci ...\n1,29 1,30 1,32 1,33 1,35 1,31\nArticle 9. Coeficients de situació 1.\nAls efectes del que preveu l'article 87 de la Llei reguladora de les hisendes locals, les vies públiques d'aquest municipi es classifiquen en les següents categories fiscals:\nPrimera categoria: carrer Afores.\nSegona categoria: Tots els carrers del municipi.\n2. Sobre les quotes incrementades per aplicació del coeficient assenyalat a l'article 8 d'aquesta Ordenança, i atenent la categoria fiscal de la via pública on radica físicament el local en què es realitza l'activitat econòmica, s'estableix la taula de coeficients següent: CATEGORIA FISCAL DE LES VIES PÚBLIQUES\nTambé, i en el cas de baixa per cessament en l'exercici de l'activitat, les quotes seran prorratejables per trimestres naturals, exclòs aquell en el que es produeixi aquest cessament. Amb tal fi els subjectes passius podran sol·licitar la devolució de la part de la quota corresponent als trimestres naturals en els quals no s'hagués exercit l'activitat. No obstant allò disposat en els paràgrafs anteriors, en els supòsits de fusions, escissions i aportacions de branques d’activitat regulats en el RDL 4/2004 de 5 de març del text refós de la Llei sobre societats, les declaracions d’alta i baixa que hagin de presentar respectivament les entitats que iniciïn i cessin l’exercici de l’activitat, produiran efectes a partir de l’1 de gener de l’any següent a aquell en el qual es produeixi la fusió, escissió o aportació de branca d’activitat de què es tracti. En conseqüència, respecte de l’any en el qual tingui lloc l’operació no es farà cap devolució o ingrés derivats del prorrateig de les quotes pels trimestres durant els quals aquestes entitats hagin fet efectivament l’activitat. 3. En les activitats de serveis d'espectacles i de promoció immobiliària, la part de la quota\ncorresponent als espectacles celebrats i als metres quadrats venuts s’acredita quan es celebren els espectacles o es formalitzen les alienacions, respectivament.\nEl dia següent al de finalització del període d’exposició pública del corresponent padró,\nen el cas que el tribut s’exaccioni mitjançant padró.\n4. Les liquidacions d'ingrés directe han de ser pagades en els períodes fixats per l’article 62.2 de la Llei general tributaria. Transcorregut el període voluntari de cobrament sense que s'hagi efectuat l'ingrés s'iniciarà la via de constrenyiment i s'aplicarà el recàrrec establert en la Llei general tributària.\nEl tipus d'interès és el vigent al llarg del període en què s'acrediti, fixat conforme al que disposa l'article 26.6 de la Llei general tributària.\n1. Mentre la gestió tributària i la recaptació estigui delegada en la Diputació de Lleida, a través de l’Organisme Autònom de Gestió i Recaptació de Tributs Locals, totes les facultats d’aquestes matèries que en aquesta Ordenança s’atorguen a l’Ajuntament seran exercides per l’esmentat Organisme. En concret, les facultats dels articles 3.6, 6.2 i 11 d’aquesta Ordenança. 2. Totes les actuacions de gestió i recaptació que dugui a terme l'Organisme Autònom de Gestió i Recaptació de Tributs Locals de la Diputació de Lleida s'ajustaran al que preveu la normativa vigent i a la seva Ordenança general de gestió, inspecció i recaptació, aplicable als processos de gestió dels ingressos locals, la titularitat dels quals correspon als municipis de la província de Lleida que delegaren les seves facultats en la Diputació.\nReguladora de l’impost sobre construccions, instal·lacions i obres Article 1. Naturalesa i fet imposable.\n1. L’impost sobre construccions, instal·lacions i obres és un tribut indirecte el fet imposable del qual està constituït per la realització, dins el terme municipal, de qualsevol construcció, instal·lació o obra per a la qual s’exigeixi obtenir la llicència d’obres o urbanística corresponent, s’hagi obtingut o no la llicència, sempre que l’expedició d’aquesta correspongui a l’ajuntament de la imposició.\n2. Està exempta del pagament de l’impost la realització de qualsevol construcció, instal·lació o obra de la qual sigui propietari l’Estat, la Generalitat o les entitats locals, que, estant subjecta a l’impost, s’hagi de destinar directament a carreteres, ferrocarrils, ports, aeroports, obres hidràuliques, sanejament de poblacions i de les seues aigües residuals, encara que la gestió la portin a terme organismes autònoms, tant si es tracta d’obres d’inversió nova com de conservació.\n1. Són subjectes passius d’aquest impost, a títol de contribuents, les persones físiques, persones jurídiques o entitats de l’article 35.4 de la Llei 58/2003, de 17 de desembre, general\ntributària, que siguin propietaris de la construcció, instal·lació o obra, siguin o no propietaris de l’immoble sobre el qual es dugui a terme.\nAls efectes que preveu el paràgraf anterior té la consideració de propietari de la construcció, instal·lació o obra qui suporti les despeses o el cost que comporti realitzar-la.\n2. En el cas que la construcció, instal·lació o obra no sigui realitzada pel subjecte passiu contribuent tenen la condició de subjectes passius substituts del contribuent els qui sol·licitin les llicències corresponents o realitzin les construccions, instal·lacions o obres.\nEl substitut pot exigir del contribuent l’import de la quota tributària satisfeta. Article 3. Base imposable, quota i meritació.\n1. La base imposable de l’impost està constituïda pel cost real i efectiu de la construcció, instal·lació o obra, i s’entén per això, a aquests efectes, el cost d’execució material d’aquella. No formen part de la base imposable l’impost sobre el valor afegit i altres impostos anàlegs propis de règims especials, les taxes, els preus públics i les altres prestacions patrimonials de caràcter públic local relacionades, si s’escau, amb la construcció, instal·lació o obra, ni tampoc els honoraris de professionals, el benefici empresarial del contractista ni qualsevol altre concepte que no integri, estrictament, el cost d’execució material.\n2. La quota d’aquest impost és el resultat d’aplicar a la base imposable el tipus de gravamen. 3. El tipus de gravamen de l’impost és del dos per cent.\n4. L’impost es merita en el moment d’iniciar-se la construcció, instal·lació o obra, encara que no s’hagi obtingut la llicència corresponent.\nArticle 4. Gestió tributària de l’impost.\n1. Quan es concedeixi la llicència preceptiva o quan, no havent-se sol·licitat, concedit o denegat encara la llicència preceptiva, s’iniciï la construcció, instal·lació o obra, s’ha de practicar una liquidació provisional a compte, i la base imposable s’ha de determinar:\na) En funció del pressupost presentat pels interessats, sempre que l’hagi visat el col·legi oficial corresponent quan això constitueixi un requisit preceptiu.\nb) En els altres casos, la base imposable la determinaran els tècnics municipals, d'acord amb el cost estimat de la construcció, instal·lació o obra.\n2. Una vegada finalitzada la construcció, instal·lació o obra, i tenint-ne en compte el cost real i efectiu, l’ajuntament, mitjançant l’oportuna comprovació administrativa, ha de modificar, si s’escau, la base imposable a què es refereix l’apartat anterior practicant la liquidació definitiva corresponent, i exigint del subjecte passiu o reintegrant-li, si s’escau, la quantitat que correspongui.\nArticle 5. Bonificacions i deduccions\n1. S’estableix una bonificació de fins al 95 per cent a favor de les construccions, instal·lacions o obres que siguin declarades d’especial interès o utilitat municipal per concórrer circumstàncies socials, culturals, històric artístiques o de foment de l’ocupació que justifiquin la declaració. Correspon aquesta declaració al ple de la corporació i, amb la sol·licitud prèvia del subjecte passiu, s’ha d’acordar per vot favorable de la majoria simple dels seus membres.\n2. S’estableix una bonificació del 90 per cent a favor de les construccions, instal·lacions o obres que afavoreixin les condicions d’accés i habitabilitat de les persones discapacitades. L’atorgament d’aquesta bonificació correspon a l’Alcaldia, sense necessitat de sol·licitud expressa de la persona interessada.\n3. El subjecte passiu podrà deduir-se l’import satisfet o que hagi de satisfer en concepte de taxa per l’atorgament de la llicència urbanística corresponent a la construcció, instal·lació o obra de què es tracti, sempre que aquest import sigui igual o superior al de la taxa per l’expedició de la llicència urbanística.\nQuant a infraccions i sancions, s’aplicarà el règim previst al Títol IV de la Llei 58/2003, de 17 de desembre, general tributària.\n1. Es delega en l’Alcaldia la declaració d’especial interès o utilitat municipal quan concorri alguna de les circumstàncies socials següents:\na) Que l’obra de què es tracti tingui com a finalitat la rehabilitació de construccions del nucli urbà en situació de ruïna o de deteriorament; circumstància que haurà de ser qualificada pel tècnic en el procediment d’atorgament de llicència urbanística.\nb) Que es tracti de construccions destinades a servir de primer habitatge a joves de fins a 35 anys, els quals en siguin els propietaris i que portin com a mínim dos anys empadronats al municipi.\n2. En el cas previst al número anterior, la bonificació que atorgui l’Alcaldia serà en tot cas del 75%.\n3. La revocació o avocació d’aquesta delegació podrà fer-se d’acord amb les normes generals de procediment administratiu i funcionament local.\nLes obres que s’iniciïn a partir de l’1 de gener de 2008, amb llicència atorgada abans d’aquesta data, podran acollir-se a l’impost sobre construccions, instal·lacions i obres, amb exempció de la taxa per atorgament de llicència urbanística.\nAquesta ordenança fiscal entrarà en vigor l’endemà de la seua publicació al Butlletí Oficial de la Província de Lleida, i romandrà vigent fins a la seua modificació o derogació expresses.\n1. Són subjectes passius d'aquest impost les persones físiques o jurídiques i les entitats a què es refereix l'article 35.4 de la Llei general tributària a nom de les quals consti el vehicle en el permís de circulació.\n1. Responen solidàriament de les obligacions tributàries totes les persones que siguin causants d'una infracció tributària o que col⋅laborin a cometre-la.\n3. En el cas de societats o entitats dissoltes i liquidades, les seves obligacions tributàries pendents es transmetran als socis o partícips en el capital, que respondran d’elles solidàriament i fins al límit del valor de la quota de liquidació que se’ls hagués adjudicat. 4. Els administradors de persones jurídiques que no van realitzar els actes de la seva\nincumbència per al compliment de les obligacions tributàries d’aquelles respondran subsidiàriament dels deutes següents:\n6. L'interessat que pretengui adquirir la titularitat de l'activitat econòmica, prèvia conformitat del titular actual, podrà sol·licitar de l'Ajuntament un certificat dels deutes per aquest impost. El sol·licitant restarà exempt de responsabilitat pels deutes existents que no figurin en el certificat emès, sempre que el certificat s’hagi sol·licitat abans la data d’adquisició de l’explotació econòmica.\ne) Els vehicles per a persones amb mobilitat reduïda la tara dels quals no sigui superior a 350 kg i que, per construcció, no puguin assolir en pla una velocitat superior a 45 km/h, projectats i construïts especialment (i no merament adaptats) per a l'ús d'una persona\namb alguna disfunció o incapacitat física. Així mateix, n’estan exempts els vehicles matriculats a nom de minusvàlids i per al seu ús exclusiu.\nAquesta exempció s’aplicarà sempre que es mantinguin aquestes circumstàncies, tant als vehicles conduïts per persones amb discapacitat com als destinats al seu transport. Les exempcions previstes en els dos paràgrafs anteriors no resultaran aplicables als subjectes passius beneficiaris d’aquestes per a més d'un vehicle simultàniament. A efectes del que disposa aquest paràgraf, es consideraran persones amb minusvalia aquelles que tinguin aquesta condició legal en grau igual o superior al 33 per 100. Per poder gaudir d’aquesta exempció els interessats hauran de presentar davant de l’Ajuntament la següent documentació:\n(a) El certificat de la minusvalia que els afecta emès per l’òrgan competent.\n(b) Declaració de la destinació del vehicle, així com de les persones que es transporten en el vehicle per al qual es sol·licita l’exempció.\nf) Els autobusos, microbusos i la resta de vehicles destinats o adscrits al servei de transport públic urbà, sempre que tinguin una capacitat superior a nou places, inclosa la del conductor.\ng) Els tractors, remolcs i semirremolcs i maquinària proveïts de la cartilla d’inspecció agrícola.\n2. S’estableix una bonificació del 100% de la quota de l’import als titulars dels vehicles següents:\na) Els vehicles catalogats com a històrics, d’acord amb allò que disposa el Reial decret 1247/95, de 14 de juliol, pel qual s’aprova el Reglament de vehicles històrics.\nb) Els vehicles que tinguin una antiguitat mínima de 25 anys comptats a partir de la data de fabricació. Si no fos coneguda la data, s’ha de tenir en compte la de la seva primera matriculació o, si manca, la data en què el corresponent tipus o mode es va deixar de fabricar. Article 5. Procediment de concessió de beneficis fiscals i reduccions\n1. La concessió de les bonificacions establertes en l’article 4.1.e) i g) són de caràcter pregat. 2. Les sol·licituds per al reconeixement dels beneficis fiscals regulats en l’article 4 d’aquesta ordenança amb caràcter pregat s'han de presentar a l’Ajuntament i hauran d'anar acompanyades de la documentació acreditativa, indicant les característiques dels vehicles, la seva matrícula i la causa del benefici. L'acord pel qual s'accedeixi a la petició fixarà l'exercici des del qual el benefici s'entén concedit.\n1. Les quotes del quadre de tarifes de l'impost fixat en l'article 96.1 de la Llei 39/88, de 28 de desembre, reguladora de les hisendes locals, s'incrementaran per l'aplicació sobre aquestes del coeficient del 2%. Aquest coeficient s’aplicarà fins i tot en el supòsit en què l’esmentat quadre sigui modificat per la Llei de pressupostos generals de l’Estat.\nPOTÈNCIA I CLASSES DE VEHICLES Tarifa\nCoef. Tarifa municipal a) TURISMES\n- De menys de 8 cavalls fiscals - De 8 fins a 11,99 cavalls fiscals - De 12 fins a 15,99 cavalls fiscals\n12,62 34,08 71,94 2% 2% 2% 25,24 68,16 143,88\nPOTÈNCIA I CLASSES DE VEHICLES Tarifa Llei €\nCoef. Tarifa municipal - De 16 fins a 19,99cavalls fiscals\n- De més de 20 cavalls fiscals 89,61 112,00 2% 2% 179,22 224,00 b) AUTOBUSOS - De menys de 21 places - De 21 a 50 places - De més de 50 places 83,30 118,64 148,30 2% 2% 2% 166,60 237,28 296,60 c) CAMIONS\n- De menys de 1.000 quilograms de càrrega útil - De 1.000 a 2.999 quilograms de càrrega útil\n- De més de 2.999 a 9.999 quilograms de càrrega útil - De més de 9.999 quilograms de càrrega útil\n42,28 83,30 118,64 148,30 2% 2% 2% 2% 84,56 166,60 237,28 296,60 d) TRACTORS\n- De menys de 16 cavalls fiscals - De 16 a 25 cavalls fiscals - De més de 25 cavalls fiscals 17,67 27,77 83,30 2% 2% 2% 35,34 55,54 166,60 e) REMOLCS I SEMIREMOLCS ARROSSEGATS PER\n- De menys de 1.000 kg i més de 750 kg de càrrega útil - De 1.000 a 2.999 quilograms de càrrega útil\n17,67 27,77 83,30 2% 2% 2% 35,34 55,54 166,60 f) D’ALTRES VEHICLES - Ciclomotors - Motocicletes fins a 125 cc - Motocicletes de més de 125 cc. fins a 250 cc - Motocicletes de més de 250 cc. fins a 500 cc - Motocicletes de més de 500 cc. fins a 1.000 cc - Motocicletes de més de 1.000 cc 4,42 4,42 7,57 15,15 30,29 60,58 2% 2% 2% 2% 2% 2% 8,84 8,84 15,14 30,30 60,58 121,16\n3. En els casos de primera adquisició del vehicle l’import de la quota a exigir es prorratejarà per trimestres naturals i es pagarà la que correspongui als trimestres que resten per transcorre en l’any, inclòs aquell en què es produeix l’adquisició.\n4. En els casos de baixa definitiva o baixa temporal per substracció o robatori del vehicle es prorratejarà la quota per trimestres naturals. Correspondrà al subjecte passiu pagar la part\nde quota corresponent als trimestres de l’any transcorreguts des de la meritació de l’impost fins al trimestre en què es produeix la baixa al Registre de trànsit, aquest inclòs.\n4. En els supòsits de baixa, transferència i canvi de domicili que consti en el permís de circulació del vehicle, els subjectes passius hauran d’acreditar el pagament de l’últim rebut presentat al cobrament, sens perjudici de l’obligació d’abonar la resta de rebuts pendents. Article 9. Padrons\n4. El pagament de les quotes anuals es realitzarà en el període de cobrament que fixi l’Ajuntament o l’Administració encarregada de la gestió, tot anunciant-lo per mitjà d'edictes\npublicats al Butlletí Oficial de la Província, sens perjudici d’utilitzar altres mitjans que es creguin més adients. En cap cas, el període de pagament voluntari serà inferior a dos mesos.\n1. Si la gestió tributària i la recaptació del tribut ha estat delegada en la Diputació de Lleida, a través de l’Organisme Autònom de Gestió i Recaptació de Tributs Locals, les normes i referències a l’Ajuntament contingudes als articles anteriors seran aplicables a les actuacions que ha de dur a terme l'Administració delegada. En concret, les facultats de l’article 2.2, 3.6, 5, 7 i 8 d’aquesta Ordenança.\n2. En els supòsits de delegació de l’apartat anterior l'Organisme Autònom de Gestió i Recaptació de Tributs Locals rebrà la informació que, sobre modificacions de padró comunicarà Trànsit i actualitzarà el padró.\n3. Totes les actuacions de gestió i recaptació que dugui a terme l'Organisme s'ajustaran al que preveu la normativa vigent i a la seva Ordenança general de gestió, inspecció i recaptació, aplicable als processos de gestió dels ingressos locals, la titularitat dels quals correspon als municipis de la província de Lleida que delegaren les seves facultats en la Diputació.\n4. L’autoliquidació de l'impost que cal practicar en el cas de noves adquisicions de vehicles es presentarà a l'oficina de l'Organisme Autònom de Gestió i Recaptació de Tributs Locals de la Diputació de Lleida. En aquest Organisme es verificarà l'import de l'autoliquidació, que prèviament s’haurà ingressat en l’entitat col·laboradora. Si l'import ingressat fos incorrecte, l'Organisme practicarà la liquidació complementària que calgui.\nORDENANÇA FISCAL NÚMERO 5 Reguladora de les contribucions especials Capítol I\nFet imposable Article 1r\n2. Les contribucions especials es fonamentaran en la simple realització de les obres o en l'establiment o ampliació dels serveis a què es refereix l'apartat anterior i la seva exacció serà independent del fet que les unes o els altres les utilitzin efectivament els subjectes passius. Article 2n\nDescargar (PDF - 48 página - 377.47KB)\na) Les carreteres, els camins, les altres vies terrestres i els béns del domini públic marítim - terrestre i hidràulic, sempre que siguin d'aprofitament públic i gratuït\na) Les carreteres, els camins, les altres vies terrestres i els béns del domini públic marítim - terrestre i hidràulic, sempre que siguin d'aprofitament públic i gratuït.\nANUNCI D EXPOSICIÓ PUBLICA, EMÈS PER L AJUNTAMENT, DELS ACORDS PROVISIONALS DE M...\na) Les carreteres, els camins, les altres vies terrestres i els béns del domini públic marítim - terrestre i hidràulic, sempre que siguin d'aprofitament públic i\nELS CATÀLEGS DE CAMINS DE SÓLLER I FORNALUTX\nEn el cas de Sóller el projecte du data de 908 i inclou un total de 38 camins del terme, entre ells el camí des Barranc, el camí de Castelló, el camí de Lluc o el camí de Bàlitx;\nModificacions del Reglament del Domini Públic Hidràulic\nGestió de riscos d’inundació, cabals ecològics, reserves hidrològiques i abocaments d’aigües residuals.. 12 de gener de\na) Les carreteres, els camins, les altres vies terrestres i els béns del domini públic marítim - terrestre i hidràulic, sempre que siguin d'aprofitament públic i gratuït per als\n6.1 Model d enquesta. Àrea de Territori i Sostenibilitat Servei d Equipaments i...\nVegetació 40% Mobiliari urbà 10% Jocs infantils 19% Zones esportives 10% Altres 21% 0 5 10 15 20 25 30 Vegetació Mobiliari urbà Jocs infantils Zones esportives altres 15-18 19-34\nORDENANÇA FISCAL NÚM TAXA PER L OCUPACIÓ PRIVATIVA I APROFITAMENT ESPECIAL DEL D...\nConstitueix el fet imposable de la taxa l’aprofitament especial del domini públic local que beneficia de mode particular els subjectes passius i que es produeix per\nBandolers i Bandejats, ecos en els camins oblidats\nManual de qualitat de les obres: implantació i incidència en l'àmbit de domini p...\n«ORDENANÇA FISCAL REGULADORA DE LA TAXA PER LA UTILITZACIÓ O APROFITAMENT ESPECI...\nCalvet: El transport públic i la digitalització són els ingredients principals d...


L’origen de la salutació ‘trekkie’ (Mònica Planas)\nL’origen de la salutació ‘trekkie’\nOriginàriament, la salutació vulcaniana era, per inèrcia, una abraçada\nMÒNICA PLANAS 03/08/2017 18:51\n651x366 L'origen de la salutació 'trekkie' L'origen de la salutació 'trekkie'\nUn dels elements més emblemàtics de la sèrie de ciència-ficció Star Trek és la salutació amb la mà, plana i deixant un espai entre el dit cor i l’anular, formant una V, de tal manera que els dos dits del costat dret i els dos del costat esquerre queden units.\nInicialment, en el procés de creació de la sèrie, la salutació vulcaniana no estava prevista d’aquesta manera. Originàriament era, per inèrcia, una abraçada. Però l’actor Leonard Nimoy, que interpretava el senyor Spock, va fer veure als guionistes que aquell gest era una mica contradictori amb la contenció emocional que caracteritzava els hominoides vulcanians. Va ser a L’Època d’Amok, el primer capítol de la segona temporada, que Nimoy va proposar una alternativa, coincidint que havien d’escenificar la visita a Vulcano, el planeta natal de Spock. Nimoy va explicar anys més tard: “Havíem de tenir una salutació especial, igual que els orientals inclinant-se o els militars fent el gest de posar la mà a la templa”. Gene Roddenberry li va preguntar què li agradaria fer i Nimoy li va mostrar la seva mà fent la salutació que passaria a la història. No va ser casual. L’actor, en el documental For the love of Spock que va dirigir el seu fill, va explicar que havia vist aquella forma de col·locar els dits molts anys abans. De petit, va anar a la sinagoga amb els seus pares amb motiu d’una celebració jueva important. Nimoy recordava: “Durant la celebració, un grup d’homes es van plantar davant la congregació, es van cobrir els caps amb un mantell i van recitar un càntic. El meu pare em va dir: «No miris». Tenia vuit o nou anys, i vaig mirar de reüll”. I el que va veure va ser un home recitant amb les dues mans aixecades i juntes, fent la que anys més tard es convertiria en la salutació vulcaniana. “Temps després vaig saber que és la forma de la lletra shin de l’alfabet hebreu. La lletra shin és la primera lletra de la paraula Shaddai, el nom de Déu. Vaig sobreviure tot i mirar de cua d’ull. Però aquell gest em va intrigar molt i per això el vaig proposar”.\nLa sorpresa va ser quan, dies després de l’emissió d’aquell capítol de Star Trek, el 15 de setembre de 1967, Leonard Nimoy va adonar-se que la gent, pel carrer, li feia la salutació trekkie. De seguida van veure que aquell petit gest no era només una anècdota sinó que es podia convertir en un símbol representatiu de la sèrie. Va ser molt més. Identifica milions de seguidors de la sèrie i és una manera de desitjar pau i felicitat. Fins i tot els dibuixos animats han aprofitat la salutació com una petita picada d’ullet als pares. A Ice Age, el nadó humà saluda així un ovni congelat i a Toy story, en Buzz Lightyear rep en Woody amb aquest gest que ha esdevingut universal.


La infanta Sofía compleix 14 anys a l'espera de nous passos en la seva trajectòria - Diari de Girona\nLa infanta Sofía compleix 14 anys a l'espera de nous passos en la seva trajectòria\nLa filla menor dels reis no ha protagonitzat encara cap acte en solitari, sobre el qual la Casa Reial no ha donat pistes de quan podria tenir lloc\n29·04·21 | 12:06\nLa infanta Sofía compleix aquest dijous 14 anys a l'espera que pugui protagonitzar noves fites en la seva trajectòria institucional, en paral·lel a la major visibilitat que està tenint la princesa Elionor després de participar fa un mes en el seu primer acte en solitari.\nLa filla menor dels reis completarà al juny segon d'Educació Obligatòria Secundària (ESO) en el col·legi privat Santa María de los Rosales.\nSerà l'últim curs que coincideixi a l'escola amb la seva germana, que farà els dos anys de batxillerat en un internat a Gal·les (Regne Unit) a partir de setembre.\nAl contrari que la princesa i a causa del seu paper secundari, la infanta Sofía no ha protagonitzat encara cap acte en solitari, sobre el qual la Casa Reial no ha donat pistes de quan podria tenir lloc.\nEl fet que Elionor de Borbó s'estrenés sola el passat 24 de març en una visita a la seu de l'Institut Cervantes de Madrid ha reforçat el seu perfil institucional com a hereva.\nA això es va unir al fet que fos la padrina de la posada a flotació del nou submarí de l'Armada en la visita a les drassanes de Navantia de Cartagena (Múrcia) la setmana passada, al qual sí que van assistir la seva germana i els reis.\nSofia de Borbó va fer la seva primera intervenció pública fa un any al costat de la princesa en la lectura telemàtica del Quixot en el Dia del Llibre a través d'un vídeo des del Palau de la Zarzuela durant el confinament. Aquest dia, també en un enregistrament, va transmetre un missatge d'alè als espanyols per la pandèmia i, en particular, als col·lectius que estaven en primera línia.\nUn altre pas en el seu bagatge institucional va ser la publicació del seu primer retrat oficial al febrer del passat any, després que la Casa Reial renovés les fotos dels reis.\nLa infanta Sofía, segona en la línia de successió dinàstica, ha acompanyat a la seva germana i als seus pares en diverses activitats en els últims mesos.\nA l'estiu a Mallorca, se la va veure amb crosses per un cop en el genoll pel qual li van haver de donar diversos punts de sutura.\nLa celebració del seu 14è aniversari es preveu que sigui al costat dels seus pares i la seva germana al Palau de la Zarzuela.\n1 Les flors s’escapen del Barri Vell i s’estenen arreu de Girona\n2 Roger Brugué signarà un contracte per quatre temporades amb el Llevant\n4 I si no hi ha Govern?


atenció a la infància – Espiral\nÉs un espai que aglutina projectes i serveis dirigits a infants, joves i les seves famílies. OBERT és un programa inclusiu amb infants i famílies de perfil variat i que necessiten suport, sigui per motius de vulnerabilitat o exclusió social, per motius de conciliació de vida laboral i familiar, manca de família extensa o necessitats de suport escolar. Els objectius d’Obert (al Molinar, Coll d’en Rabassa i s’Arenal) són:\n1) Donar una resposta integral a les necessitats de suport, educatives i d’oci dels infants i les seves famílies.\n2) Afavorir una conciliació real de la vida laboral i familiar.\n3) La igualtat d’oportunitats i prevenir situacions de risc social.\nEn l’actualitat estan en funcionament amb els serveis prevists al seu inici (2008). De manera paral·lela i transversal, s’ofereix un suport constant a les famílies. A partir de les necessitats i demandes detectades, aquest suport es pot traduir en ‘tallers familiars de suport i acompanyament’, amb continguts i sessions estructurades.\nEspai OBERT al Coll\nEspai lúdic per infants i joves a on desenvolupen habilitats socials mitjançant el joc. Es fa al CEIP Coll d’en Rabassa – Guillem Lladó Coll, en horari de 15:30 a 18:30h, de dilluns a divendres per infants de 3 a 12 anys (hi ha dues franges horàries pels participants 15:30 a 17 i de 17 a 18:30h i la possibilitat de participar amb l’horari complet). Des de l’any 2015, Obert també ofereix alternatives educatives durant els dies no lectius. Durant aquest període, l’horari passa als matins (ludoteca de Nadal i Pasqua i Obert a l’Estiu). *Aquest curs, per mantenir el grup bombolla dels infants, no es poden apuntar dies puntuals.\nSuport a l’estudi a primària: els deures, l’examen, lectura, càlcul mental… amb l’objectiu de promoure actituds que evitin el fracàs i l’abandonament escolar. Els grups són reduïts, màxim 8 infants, i s’organitzen en grups de 2h setmanals i en grups de 4h setmanals molt més intensius.\nSuport a l’estudi a secundària: Tècniques d’estudi, preparació d’exàmens, realització de tasques i deures… De dilluns a dijous, a l’Espai Comunitari Litoral de Llevant (carrer Golf de Biscaia 5). *Els grups son reduïts, de 8 joves, organitzats en sessions d’una hora i mitja.\nINFORMACIÓ i INSCRIPCIONS: amb cita prèvia a les oficines (tlf: 971 494 494) o mitjançant el telèfon/whatsApp 692 61 00 76 i na Marga Llinàs, referent del servei, t’explica el que necessites saber.\nEspai OBERT al Molinar\nEspai lúdic per infants i joves a on desenvolupen habilitats socials mitjançant el joc a el CEIP Es Molinar. Horari de 15:30 a 18:30h, de dilluns a divendres (hi ha dues franges horàries pels participants 15:30 a 17 i de 17 a 18:30h i la possibilitat de participar amb l’horari complet). Per a infants de 3 a 12 anys amb necessitat de conciliació laboral-familiar. *Aquest curs, per mantenir el grup bimbolla dels infants, no es poden apuntar dies puntuals.\nA l’any 2017 vam posat en marxa Obert al Molinar. El servei de moment no ofereix alternatives educatives durant els dies no lectius.\nSuport a l’estudi: subjecte a demanda en funció de les necessitats. Grups reduits amb un màxim de 8 infants. Aquest servei també es realitza a l’Espai Comunitari Litoral de Llevant.\nServei de suport: en funció de la demanda, s’aniran obrint grups a partir d’octubre.\nINFORMACIÓ i INSCRIPCIONS: amb cita prèvia a les oficines (tlf: 971 494 494) i/o al telèfon/whatsApp 692 61 00 76 i na Marga Llinàs, referent del servei, t’explica tot el que necessites saber.\nEspai OBERT a s’Arenal\nObert a s’Arenal és un servei que es va posar en marxa l’any 2013. Aquest programa ofereix un atenció a la infància i un suport a l’estudi al CEIP Els Tamarells. Les activitats es desenvolupen de dilluns a divendres de 15:30 a 18:30h. Aquesta acció està orientada a poder oferir diverses eines per ajudar a les famílies a conciliar la vida laboral i familiar.\nDins aquest marc, es treballa amb el territori per continuar desenvolupant tasques d’integració a la comunitat per part de tota la barriada. Durant els mesos de juliol i agost, les activitats passen a l’horari de matins. En aquest període, el programa està dirigit a totes les famílies que ho necessitin.\nSuport a l’estudi: de dilluns a dijous, una hora diària inclosa dins les activitats de la ludoteca a partir de 1r de Primària a partir d’octubre.\nINFORMACIÓ i INSCRIPCIONS: amb cita prèvia a les oficines (tlf: 971 494 494) o mitjançant el telèfon/whatsApp 687 23 04 05 i na Lucía Segura, referent del servei, t’explica tot el que necessites saber.\nEl projecte Ciberaula “quedem en sortir de classe” és fruit d’un conveni entre la Fundació “La Caixa”, programa CaixaProinfància, i la Regidoria de Benestar Social de l’Ajuntament de Palma. Espiral gestiona dues de les tres ciberaules de ciutat, la de la barriada de Verge de Lluc i la de Son Gotleu. El servei és un centre d’horabaixa per a infants en situació de vulnerabilitat social i realitza una intervenció intensiva de fins a 19’5h setmanals.\nL’equip de professionals d’Espiral que treballa a les ciberaules està en constant coordinació amb altres entitats socials i amb els mateixos serveis socials de l’Ajuntament de Palma. Treballem multidisciplinarment i de la manera més completa possible les necessitats que puguin tenir els infants. El programa fa especial incidència en:\n– Millorar del rendiment acadèmic.\n– Educació en estils de vida saludables, així com en valors i habilitats socials.\n– Aprenentatge de l’ús de les TIC com a eina formativa.\nAmb el suport de Fundació “la Caixa” i el seu programa CaixaProinfància, que té com a objectiu trencar el cercle de la pobresa de pares a fills garantint l’accés a oportunitats educatives de qualitat\n.A través del programa CaixaProinfància, duem a terme una intervenció integral per proporcionar als infants i les famílies serveis que millorin la seva situació.\nEn concret, els infants i les famílies ateses per Espiral, reben serveis de reforç escolar, educació no formal i temps lliure –en centres oberts, campaments o colònies urbanes–, atenció psicoterapèutica, psicomotricitat, a més d’ajuts per a l’alimentació i higiene infantil, equipament escolar.


La comèdia 'Te quiero, imbécil' arriba a la gran pantalla\nCinema // 23 de gener - 17:02h\nTambé s'estrenen la pel·lícula basada en fets reals 'Aguas oscuras' de Todd Haynes, la comèdia 'Las aventuras del Doctor Dolittle' i el drama romàntic 'Cerca del horizonte'\nACN / capgros.com\nLa comèdia 'Te quiero, imbécil' arriba als cinemes amb Quim Gutiérrez i Natalia Tena com a personatges principals. La cinta, dirigida per Laura Mañá, aborda els nous rols masculins. El film compartirà protagonisme amb la nova pel·lícula de Todd Haynes, 'Aguas oscuras', inspirada en una història real de corrupció que protagonitzen Mark Ruffalo i Anne Hattaway.\nVeure cartelleres de Cinesa Mataró Parc, Ocine Arenys i Foment Mataroní.\nDir.: Laura Mañà. Int.: Quim Gutiérrez, Natalia Tena, Alfonso Bassave...\nLaura Mañá dirigeix la cinta 'Te quiero, imbécil', protagonitzada per Quim Gutiérrez i Natalia Tena. Aquesta comèdia aborda la manera com les noves generacions d'homes s'enfronten al rol de les dones i com canvia el seu. Marcos, el protagonista de la cinta encarnat per Gutiérrez, intenta convertir-se en un home actual: es depila, s'interessa per la moda i es cuida.\nDir.: Todd Haynes. Int.: Mark Ruffalo, Tim Robbins, Anne Hathaway, Victor Garber...\nInspirada en una història real, un advocat (Mark Ruffalo) descobreix un secret obscur que connecta unes morts inexplicables amb una de les corporacions més grans del món. En el procés, ho arrisca tot per fer sortir a la llum la veritat: el seu futur, la seva família i la seva pròpia vida. Completen el repartiment del film, dirigir per Todd Haynes, Anne Hathaway, Tim Robbins i Bill Pullman.\nDir.: Stephen Gaghan. Int.: Robert Downey Jr., Jessie Buckley, Harry Collett...\nDesprés de perdre la dona fa set anys, l'excèntric Dr. John Dolittle es tanca en ell mateix darrere els murs de la seva mansió amb l'única compayia dels seus animals exòtics. Però quan la jove reina es posa malalta, Dolittle haurà de deixar la seva vida de reclusió i embarcar-se de nou en una aventura èpica a una illa per trobar un mossèn, recuperant el seu sentit de l'humor i el coratge. El film està protagonitzat per Robert Downey Jr., amb Antonio Banderas, Michael Sheen, Jim Broadbent i Jessie Buckley.\nDir.: Tim Trachte. Int.: Luise Befort, Victoria Mayer, Jannik Schümann...\nJessica és jove, gaudeix d’una vida fàcil i té per davant un futur prometedor. Una nit coneix a Danny, un noi que té tot amb el que ella somia: és atractiu, té independència i èxit. Fascinada per ell, a poc a poc anirà descobrint qui és en realitat després d’aquesta façana construïda amb tanta cura. En un món superficial, els dos s’hauran d’enfrontar als prejudicis i l’exclusió.\nEl director xilè Pablo Larraín torna a la cartellera cinematogràfica amb 'Ema', protagonitzada per una jove ballarina que decideix separar-se de la seva parella, Gastón (Gael García Bernal), després de lliurar el fill que havien adoptat i que no van ser capaços de criar. Desesperada pels carrers del port de Valparaíso, l'Emma (Mariana Di Girolamo) busca consol amb relacions fugaces. Aquest, però, no és el seu veritable objectiu: té un pla secret per recuperar-ho tot. La cinta es va estrenar en el passat festival de Venècia.\nCinta xinesa que va competir a la secció oficial de la passada edició del Festival de Canes, narra la història de Zhou Zenong (Hu Ge), un gàngster que acaba de sortir de la presó i es converteix en un fugitiu després d'una reunió entre bandes que acaben amb la mort d'un policia. Intentant amagar-se, Zhou conix Liu Aiai (Gwei Lun Mei), una prostituta que pot haver estat enviada per ajudar-lo o per entregar-lo al responsable de la policia (Liao Fan) a canvi d'una recompensa. Perseguit per les bandes i per un fort dispositiu policial, Zhou s'enfrontarà als límits d'allò que està disposat a sacrificar per aquesta dona i per la família que ha deixat enrere.\nEl director Ayumu Watanabe torna al capdavant de les estrenes de cinema amb la cinta d'animació 'Los ninos del mar'. El film se centra en la història de Ruka, una jove adolescent amb els pares acabats de separar. El seu pare treballa en un aquari, on hi passa molt temps captivada per les múltiples espècies marines. Un dia, traslladen a l'aquari dos nens, que també tenen una connexió especial amb l'aquari. Sembla, però, que els seus nous amics tenen objectius contraris als interessos de l'aquari i de la població en general.\nInspirada en el conte de 'Les mil i una nits', la cinta busca ser una juxtaposició de diverses etapes vitals dels éssers humans. Dirigit pel suec Roy Andersson, aquest drama està protagonitzat per Martin Serner, Jessica Louthander i Tatiana Delaunay. Va guanyar el lleó de plata a la millor direcció del Festival de Venècia.


El bilingüisme mata, de Pau Vidal | Nosaltresllegim\nEl bilingüisme mata, de Pau Vidal\nEn Pau Vidal sembla un tot-terreny. És conegut, per molts, com a genial traductor de les novel·les de la sèrie Montalbano d’Andrea Camilleri i, per no tants, per novel·les com Fronts oberts (Premi Vayreda 2011). Molts altres el coneixen pels mots encreuats a la premsa diària, llibres de divulgació lingüística que ensenyen quins són els insults imprescindibles en català o les seves col·laboracions en programes de ràdio.\nSempre però, amb el tema de la llengua -el català naturalment- com a eix. Fins i tot les novel·les negres tenen com a protagonista un filòleg que es troba fent d’investigador d’un crim. I el to, el registre, en clau d’humor intel·ligent.\nAra, amb aquest títol provocatiu, Vidal es capbussa obertament en el tema de la llengua abandonant l’humor i fent una descripció i uns diagnòstics de l’estat del català avui, 2014, sense draps calents ni concessions a l’autocomplaença.\nSeguint el camí encetat pel seu -i nostre- admirat i enyorat Joan Solà, descriu i analitza amb exemples indiscutibles, una munió d’aspectes que desmenteixen el missatge predominant sobre l’èxit de la política lingüística -immersió escolar inclosa- posant l’accent en la qualitat de la llengua. La conclusió -si no s’hi posa remei- augura que la comunitat lingüística catalana és en perill de desaparició no per falta de comunitat sinó de llengua. I si no s’accepta que la situació és com és, no és possible mirar de posar-hi remei.\nNo és un llibre de caire acadèmic: l’autor no dóna mai peixet però vol ser entès per tothom. De tant en tant apareix l’humor, inventa divertits neologismes (tamudisme, síndrome del polvo), reprodueix converses sentides al carrer, al bar, al pati de l’institut… A la seva catifa vermella hi surt tothom: Xavier Sardà, Ignasi Guardans, Ferran Mascarell, Alicia Sánchez-Camacho,…\nSi sou un o una dels set milions i mig de filòlegs que fan servir el català us interessa molt la lectura atenta de l’assaig del Pau Vidal. Feu-ho amb atenció i a poc a poc, per poder-lo anar paint. I no pas perquè costi de llegir sinó perquè pot resultar dolorós mirar-se al mirall sense embuts ni bòtox massa estona seguida.\nAixò sí, quan l’hàgiu acabat tanqueu el llibre i reflexioneu sobre quin paper podeu i voleu jugar en l’immediat futur.\nI si us dediqueu poc o molt a la política, lectura obligatòria.\nTítol: El bilingüisme mata. Del canvi climàtic al canvi idiomàtic\nAquesta entrada s'ha publicat en Assaig, Lingüística, Narrativa, No ficció, Política i s'ha etiquetat amb Escrit originalment en català, Pau Vidal el 13 de febrer de 2015 per Lluís-Emili.\n← Dies de frontera, de Vicenç Pagès Jordà Adulteri, de Paulo Coelho →\n2 pensaments a “El bilingüisme mata, de Pau Vidal”\nPau 13 de febrer de 2015 a les 13:44\nNo, i ara, gràcies a tu. M’ha agradat molt aquesta imatge de la catifa vermella, és molt visual.\nBraçada ben grossa\nJordi Príncep 13 de febrer de 2015 a les 21:28\nLluís-Emili, pel que has comentat i pel que n’he pogut llegir fins ara, aquest llibre de títol provocador d’en Pau Vidal, fa molt bona pinta i és un ferm candidat a ser la meva lectura en els pròxims dies.


Автор темы Yjovusyk\nTens ganes d’estiu, passar-ho genial tot fent esports diversos i рамп gaudint de рамп la natura? Doncs tenim bones notícies… El Gem torna a organitzar casal!!! Les properes setmanes us compartirem la informació i com formalitzar la matrícula. Formació per tothom que vulgui iniciar-se en el món vertical, on aprendrem a realitzar la maniobra del ràpel per poder ser autònom en tot tipus de ràpel de baixa dificultat. Conèixer la maniobra del ràpel, com coneixement dels ancoratges on realitzarem el ràpel, material adequat (cordes dinàmiques, arnes, casc, fre dinàmic, bloquejadors…). Dissabte 5 de […]Un any més, i si ens ho perme´t la COVID, abans de les festes nadalenques farem la tradicional pujada al Turó de´n Serra. Quedarem a les 9h al local del GEM per pujar tots junts. En el cim cantarem nadales, menjarem torrons i bridarem per un any nou ple de cims i muntanyes. Us hi […]Preparats per passar-ho bé?! Com a novetat, us volem oferir la possibilitat de gaudir de la natura i els esports d’aventura durant les festes de Nadal. Per això hem preparat un campus amb activitats molt diverses per a infants i joves de 7 a 17 anys. Podran gaudir fent escalada, orientació, ioga i tallers. El […]


Formiguez - Viquipèdia\n(S'ha redirigit des de: Antz)\nPàgina sobre “Antz” a IMDb\nFormiguez (títol original en anglès, Antz) és una pel·lícula estatunidenca de 1998, una de les primeres creades totalment per ordinador. Actors populars com Woody Allen, Sharon Stone o Sylvester Stallone van donar veu als personatges en la versió original.\nLa pel·lícula va estar nominada al BAFTA als millors efectes visuals.\nLa història comença en una colònia de formigues situada al Central Park de Nova York. Z-4195, o abreujat Z (Woody Allen), és obrer, neuròtic i individualista, que se sent asfixiat pel sistema conformista que el rodeja, aspirant a trobar un lloc on sentir-se realitzat. El seu somni és titllat de ridícul per la seva companya de feina, Asteca (Jennifer Lopez), amb qui treballa, juntament amb la major part de formigues obreres, en les obres d'excavació d'un projecte anomenat Mega Túnel. Mentrestant el general Mandible (Gene Hackman), comandant de les forces militars de la colònia i que desprecia els obrers, està preparant un pla per enviar els soldats lleials a la reina a una guerra suicida contra una colònia de tèrmits, com a pas previ a aconseguir el que anomenen "una colònia forta". La reina (Anna Bancroft) a contracor li dona permís.\nZ, deprimit, se'n va al bar amb el seu amic Weaver (Sylvester Stallone), una formiga soldat fascinat per les obreres amb les que el seu amic treballa.\nAl bar un soldat vell li parla d'Insectopia, una terra meravellosa on tots els insectes son feliços. Z no se'l creu, però la idea el fascina.\nLa princesa Bala (Sharon Stone), futura hereva de la colònia, avorrida de la vida del palau se'n va al mateix bar i li demana a Z per ballar. Fascinat per Bala, accedeix immediatament, però mentre ballen es produeix una baralla durant la qual Z descobreix que ha estat ballant amb la princesa.\nPerdudament enamorat Z vol tornar a veure Bala i li demana a Weaver de canviar-se la feina per un dia per tal de poder anar a una inspecció de tropes on la princesa assistirà.\nWeaver accedeix a contracor sense saber que seran enviats a la guerra.\nZ es presenta a la inspecció però la princesa ni tan sols es fixa en ell. Llavors el general Mandible els anuncia que seran enviats a lluitar contra una colònia de tèrmits i Z s'hi veu arrossegat. Durant la marxa estableix amistat amb un soldat anomenat Barbatus (Danny Glover).\nQuan arriben a la colònia de tèrmits es troben amb una emboscada i comença una batalla campal. Barbatus li salva a la vida a Z, que poc després cau en un forat. Mentrestant Weaver excava en lloc de Z i aconsegueix un cita amb l'Asteca, ignorant la sort del seu amic.\nQuan Z surt del forat la batalla s'ha acabat. Els tèrmits i les formigues soldat s'han exterminat entre ells i no hi ha supervivents.\nZ assisteix els últims moments de vida del cap d'en Barbatus, que abans de morir li diu que no segueix ordres tota la vida.\nQuan torna a la colònia Z és aclamat com un heroi de guerra, felicitat personalment pel general Mandible i portat en presència de la Reina, on per fi torna a veure a la Bala, que quan el reconeix descobreix a tots que és un obrer. Acorralat per la mentida, Z, sense voler agafa la Bala com a hostatge i ensopegant cauen tots dos per un conducte de les deixalles, sortint de la colònia.\nUn cop al món exterior, Z decideix anar a buscar Insectopía i la Bala, a contracor l'ha d'acompanyar.\nA la colònia els rumors de l'incident d'en Z corren ràpidament i instigats per l'Asteca i en Weaver les formigues obreres paren de treballar, convençudes de què poden escollir que fer amb la seva vida. Mandible fa un discurs a la massa en el qual convenç a les formigues de què en Z és un individualista que no es preocupa per ells, instigant-los al conformisme i prometent-los que un cop finalitzat el Mega Túnel la vida serà més fàcil i millor per tots.\nEn Z i la Bala creuen que han arribat a Insectopia, però en realitat és una manta de pícnic on coneixen a una parella d'abelles, la Muffy (Jane Curtin) i en Chip (Dan Aykroyd), després de ser atacats per un matamosques que mata la Muffy, en Z i la Bala acaben enganxats amb xiclet a la sola de la sabata d'un noi, que després de treure-se'l, el llança a una paperera.\nEn Weaver és apallissat perquè confessi on és en Z, però es nega a parlar fins que l'amenacen amb torturar l'Asteca. Llavors els explica que el seu amic volia trobar Insectopia. Mandible, que sap que Insectopia existeix, hi envia al seu fidel subordinat, el coronel Cutter (Cristopher Walken), que és una formiga alada, perquè rescati la Princesa i mati en Z.\nAquella paperera resulta ser Insectopia, ja que a vista d'insecte és vist com una font inesgotable de menjar i passatemps, dels que les dues formigues comencen a gaudir.\nA partir d'aquest moment la Bala es comença a enamorar d'en Z.\nA la nit arriba en Cutter i per protegir en Z la Bala li diu que és mort, quan en realitat ha sortit a buscar llenya pel foc. En Cutter s'emporta la princesa de tornada cap a la colònia.\nAmb l'ajuda d'en Chip, que està totalment borratxo per superar la pèrdua de la Muffy, en Z torna a la colònia per rescatar la Bala.\nAconsegueix trobar la Bala, que està personera al despatx del general Mandible, allà en Z descobreix que el Mega Túnel va a parar a un llac i que si l'acaben de construir moriran tots ofegats.\nEn aquell precís instant la Reina i tots els obrers són presents a la inauguració del Mega Túnel, mentre un grup d'excavadors, entre els quals hi ha en Weaver estant apunt de provocar el desastre.\nLa Bala i en Z entre a temps a la Sala on hi ha tots els obrers reunits, després els soldats, a les ordres de Mandible segellen les entrades. En Z no pot impedir que l'aigua es comenci a escolar cap a dins del Túnel on tots els obrers estan atrapats.\nLlavors, parla a la multitud i els convenç de què junts poden fer el que sigui i formen una gran escala per intentar arribar al sostre i excavar un forat per sortir.\nA sobre seu, les tropes de la colònia estan sent arengades pel general Mandible, que explica orgullós que en aquests moments l'element dèbil de la colònia està sent eliminat. Quan en Z i l'Asteca es troben al capdamunt, fan un forat al sostre just on es troba en Mandible. En aquell moment en Cutter, que feia un temps que recelava del pla d'extermini decideix ajudar en Z, en Mandible l'ataca, en Z es posa al mig i tots dos cauen a dins del Mega Túnel. El general mor esclafat contra unes arrels i en Z cau a l'aigua. En Cutter ordena a les tropes que ajudin a pujar les formigues i treu en Z de l'aigua, que després de què la Bala li faci la respiració boca a boca es recupera.\nLa colònia és reconstruïda seguint un patró oposat al materialisme i el conformisme i en Z i la Bala es proposen formar una família.\nLes veus dels personatges en la seva versió original en anglès i en el doblatge al català van ser:\nMaria Luisa Solá\nEnric Serra Frediani\nWoody Allen, la veu de Z.\nSharon Stone, que va posar veu a la Princesa Bala.\n↑ 1,0 1,1 Títol en català a Eldoblatge\n↑ Nominacions i premis a IMDb (anglès)\nFormiguez a IMDb (anglès)\nFormiguez a TheBigCartoonDatabase (anglès)\nFormiguez a AllMovie (anglès)\nFormiguez a BoxOfficeMojo (anglès)\nFormiguez a FilmAffinity (castellà)\nPel·lícules d'animació per ordinador\nFormiguez (1998) · Shrek (2001) · Shrek 2 (2004) · Shark Tale (2004) · Madagascar (2005) · Over the Hedge (2006) · Shrek Tercer (2007) · Bee Movie (2007) · Kung Fu Panda (2008) · Madagascar: Escape 2 Africa (2008) · Monstres contra alienígenes (2009) · Com ensinistrar un drac (2010) · Shrek, feliços per sempre... (2010) · Megamind (2010) · Kung Fu Panda 2 (2011) · El gat amb botes (2011) · Madagascar 3: de marxa per Europa (2012) · L'origen dels guardians (2012) · Els Croods (2013)\nPel·lícules d'animació en 2D\nThe Prince of Egypt (1998) · The Road to El Dorado (2000) · Spirit: Stallion of the Cimarron (2002) · Sinbad: Legend of the Seven Seas (2003)\nChicken Run (2000) · Wallace i Gromit: La maledicció de les verdures (2005) · Flushed Away (2006)\nTurbo (2013) · Mr. Peabody & Sherman (2013) · How to Train Your Dragon 2 (2014)\nObtingut de «http://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Formiguez&oldid=11300878»\tCategories: Pel·lícules dels Estats Units del 1998Pel·lícules del 1998 doblades al catalàPel·lícules d'animació infogràficaPel·lícules d'artròpodes\tMenú de navegació\nDarrera modificació de la pàgina: 12 març 2013 a les 00:13.


Adaptar l’habitatge per persones amb discapacitat | Fundació Mutua de Propietarios\nAdaptar l’habitatge per persones amb discapacitat\nLes persones amb discapacitats físiques es troben sovint amb obstacles que els impedeixen disposar d’una vida de qualitat, tant fora com dins de casa. Per llei, com a mínim un 4% dels habitatges totals previstos en els programes anuals de promoció pública hauran de reservar-se per persones amb discapacitat. Això significa que s’inclouen elements tals com rampes o ascensors que faciliten l’accessibilitat i permeten tenir una qualitat de vida adient.\nEn altres molts casos, ens trobem amb habitatges particulars molt antics i que no poden ser reformats per incloure tals elements. Tanmateix, a la resta d’habitatges, l’adaptació és possible. Abans d’iniciar una reforma d’adaptació d’un habitatge per discapacitats, s’han de tenir en compte les necessitats específiques de cada individu.\nAquest és un dels aspectes essencials abans de realitzar una reforma per l’adaptació de l’habitatge de discapacitats. El nivell de discapacitat de cada individu determinarà una sèrie d’elements imprescindibles: no és el mateix un discapacitat en cadira de rodes que un discapacitat visual. A més, si es tracta d’una discapacitat gradual, és necessari tenir-ho en compte per realitzar els canvis pertinents a llarg termini. D’aquesta manera, no tindrem que realitzar més obra en els anys següents.\nUna vegada sapiguem quines són les necessitats de la persona en concret, haurem de consultar amb un expert les solucions, ja que cada habitatge o edifici té unes característiques determinades.\nEl millor és recórrer a una assessoria en la que es puguin determinar les solucions abans d’iniciar el projecte, ja que cada cas és únic i només els professionals sabran adaptar l’habitatge en les millors condicions. No només es tracta de tirar a terra tàbics, s’han de tenir en compte una gran quantitat de detalls.\nUna vegada consultades les adaptacions, s’ha de tenir en compte la possibilitat d’haver de reformar àrees comuns o els accessos als edificis en cas de necessitar-ho. Això està regulat per llei, per tant, s’hauran de consultar amb anterioritat els permisos o llicències necessaris per a cada cas concret.\nPrincipals obstacles i solucions\nEls aspectes més importants a tenir en compte a l’hora de finalitzar una reforma per l’adaptació de l’habitatge per persones amb discapacitat, i sabent que cada cas és únic, són els següents:\nEls habitatges amb escala suposen un obstacle més que evident per a les persones amb discapacitat, pel que les solucions solen ser incorporar un ascensor o una cadira salva-escales.\nD’altra banda, la distribució del espai ha de ser plantejada de manera que s’eliminin les compartimentacions i les barreres arquitectòniques o com a mínim, que es mantingui un espai adaptat a les necessitats de la persona. Les cases diàfanes solen ser l’opció més adient per garantir una correcta mobilitat.\nEls passadissos hauran de tenir una amplada mínima de 110 centímetres. Per la seva banda, les entrades hauran de complir els 80 centímetres d’amplada i si es possible, amb portes corredores. Els punts de gir, per la seu cantó, hauran de tenir 1,20 metres de diàmetre. En general, aquestes mesures proporcionaran mobilitat a les persones amb discapacitat.\nEn el cas dels banys, hauran de disposar d’una dutxa a ras de terra i mantenir una sèrie de mesures de seguretat per evitar o impedir accidents. El mateix passaria amb les cuines, que han de tenir una alçada adient en el que ajudaria a l’adaptació de l’habitatge per persones amb discapacitat, a més de comptar amb sistemes de seguretat com els detectors de fum.\nSi estàs pensant en adaptar un habitatge per persones amb discapacitat, pots consultar quines son les ajudes per discapacitat al 2019 aquí i la convocatòria de finançament aquí.


Guardamar de la Safor aposta per les energies renovables i la qualitat de l'aigua - Diari Serpis\nGuardamar de la Safor aposta per les energies renovables i la qualitat de l’aigua\nL’Ajuntament de Guardamar de la Safor dins del programa REACCIONA de l’Excma. Diputació de València, instal·larà sobre la coberta de l’edifici consistorial 64 mòduls fotovoltaics amb una potència de 21,12 kWh i 20,00 kWh per autoconsum sense vessaments a Xarxa, en una aposta clara per la sostenibilitat mediambiental dels edificis públic.\nDins del mateix programa de la Diputació de València, l’Ajuntament ha adquirit una moto elèctrica per a la Policia Local i s’està procedint a la instal·lació d’un equip de descalcificació amb la finalitat d’augmentar la qualitat del servei d’aigua potable a Guardamar de la Safor.\nI fora del programa “Reacciona” però relacionat amb mesures de reducció CO₂, s’instal·larà a Guardamar de la Safor un punt de càrrega per a vehicles elèctrics. La instal·lació estarà situada al carrer Sant Joan i permetrà la recàrrega simultània de dos vehicles al mateix temps, i també la instal·lació d’un mesurador de pantalla de CO₂ al centre esportiu l’ullal a part d’equips de purificadors d’aire a la sala polivalent del mateix centre.\nL’Alcaldessa Ana Isabel Ferrer Fuster, ha assenyalat que “L’Ajuntament de Guardamar de la Safor fa una aposta clara dins del pacte de les Alcaldies pel canvi climàtic per la sostenibilitat i la reducció de CO₂ a Guardamar de la Safor, aquesta és una primera passa de tot un programa dissenyat per a la millora mediambiental al nostre poble la qual cosa incidirà positivament en la qualitat de vida dels nostres veïns i veïnes” i ha conclòs “i a més a més es veu reforçada amb la compra d’equipament i maquinària com un tallagespa per als parcs i jardins municipals i la finalització en breu del bulevard que unirà poble i platja la qual cosa potenciarà la via saludable i la unió dels dos paratges naturals amb el que compta Guardamar de la Safor, com són la zona LIC ‘Dunes de Guardamar’ i els Ullals situats a la partida Bovetar del nostre poble.”\nGuardamar de la Safor aposta per les energies renovables i la qualitat de l'aigua\nArticle anterior#CulturaViva Gandia convida a gaudir de nou del Teatre de forma segura\nArticle següentSimat inaugura l’exposició «Dones empoderades»


El Llevant ja toca la permanència - À Punt\nEl Llevant ja toca la permanència\nDos gols de Bardhi i un de Morales donen la victòria al Llevant a San Mamés.\nBardhi, amb dos gols, protagonista de la victòria del Llevant / EFE\n24 d'abril 2018 - 01:05\nBardhi, que ha tornat a l'equip titular després de tota una volta sense estar en l'onze inicial (l'últim partit en què va jugar des de l'inici va ser en la jornada 15 precisament contra l'Athletic de Bilbao al Ciutat de València el 10 de desembre) aconsegueix el seu primer doblet com a granota i afavoreix una victòria que ha arredonit Morales en el minut 89 amb un ràpid contracolp. Tres punts a San Mames que deixen el Llevant amb 9 punts de diferència respecte del Deportivo. Divendres, contra el Sevilla, els granotes poden confirmar la permanència en Primera Divisió en un partit en què no estarà Lerma, que ahir va veure targeta groga i haurà de complir sanció.\nEl Llevant ha eixit atacant la porteria de Kepa conscient del salt per a la permanència que seria aconseguir els tres punts a Bilbao. Així, en el minut 6 Morales no arribava a una centrada des de la banda esquerra amb tot a favor per a rematar. Un minut després, els granotes han llançat el primer còrner, però la jugada acabava al camp contrari i finalitzava amb un gran gol des de fora de l'àrea de Raúl García, imparable per a Oier. Un gol que avançava l'Athletic Club.\nTot i això, els granotes no s'han replegat i han utilitzat la tàctica del contracolp amb la verticalitat que ofereix la rapidesa dels seus laterals incorporats a l'atac contínuament.\nEn el minut 10, Boateng ha tingut l'oportunitat d'empatar des de l'àrea xicoteta, però Kepa ha salvat el gol del Llevant, que només tres minuts després disposava d'una altra ocasió de gol. Aquesta vegada Coke ha tingut l'ocasió a les seues botes. El madrileny, després d'un rebuig, es troba amb el baló al punt de penal i no encerta a enviar l'esfèric al fons de la xarxa.\nEl domini és altern, tot i que són els homes de Paco López qui més perill creen. En el minut 38 després de 3 còrners consecutius, Postigo remata a les mans de Kepa. El Llevant no es rendeix i en el minut 40 Bardhi aprofita una falta des de la banda esquerra per a marcar el gol de l'empat.\nNomés dos minuts després, quasi des del mateix angle, el jugador de Macedònia ha tornat a superar la tanca dels defensors rivals per a enviar el baló al fons de la xarxa de forma directa i aconseguir la remuntada reflectida en el marcador, 1 a 2. Un resultat amb què el Llevant ha arribat, per davant, al temps de descans.\nEn la segona part, l'Athletic ha eixit amb l'objectiu de prendre la iniciativa en el joc, En els primers moments Susaeta creua molt el baló que se n'ix per l'esquerra de la porteria d'Oier. En el minut 50, els locals han llançat el primer còrner, però la defensa granota tancava línies i no deixava espais als locals, tot i que arribaven amb comoditat a l'àrea. El conjunt basc arriscava, tot i ser sabedors de la perillositat de la rapidesa dels granotes en els contracolps. En el minut 56, una autopassada de Morales deixava el ràpid jugador llevantinista sol davant de Kepa, però la defensa local enviava el baló a còrner.\nEn el minut 61 de nou l'ocasió de gol és per a l'equip del Cuco Ziganda, Susaeta llança un remat que obliga Oier a traure la mà esquerra per a rebutjar l'esfèric que li cau a San José, que no encerta en la rematada final. Assetjant l'àrea granota, és l'Athletic qui domina el partit i Williams, en el 65, tot sol, erra una rematada des de la banda dreta que Postigo envia a còrner.\nEl Llevant intenta aprofitar les línies avançades dels locals per a posar-li velocitat als seus contracolps. Primer Morales i després Luna disposen de noves ocasions dels granotes que no es consoliden en ocasions clares de gol. Tot i això, en el minut 74 Raúl García una altra vegada té l'oportunitat d'empatar, però envia el baló per dalt del travesser.\nEn el minut 77, quan el Llevant ja havia fet un canvi, es lesiona el capità Pedro López i entra el jove Jason. El patiment s'aliava de nou amb el conjunt granota. En el 84, Williams remata per dalt una molt bona ocasió del conjunt basc. Un minut després, és Roger qui no aprofita un contracolp en solitari i dins de l'àrea, en un dos per a un davant de Kepa, remata desviat.\nPerò de nou a les acaballes del partit, en el minut 89, el comandant Morales arredoneix la victòria i envia el baló al fons de la xarxa després de superar per dalt l'eixida de Kepa.\nVictòria molt treballada amb tres grans gols granotes en un partit en què l'equip de Paco López va saber reaccionar per a acostar-se a la permanència en la màxima categoria del futbol nacional.


Superem els 180 ingressats per COVID-19 a l'Hospital | ARA Multimèdia\nSuperem els 180 ingressats per COVID-19 a l'Hospital\nAra per ara queda menys del 25 per cent dels llits de l'Hospital lliures per a qualsevol malaltia, no sols coronavirus.\nEscrit per Lirios Silvestre 18 gener 2021\nA l'Hospital Verge dels Lliris continuen incrementant els ingressos per coronavirus, i segons ha pogut saber ARAMULTIMÈDIA, aquest cap de setmana se superaven les 180 persones ingressades, entre planta i UCI. Això és més de la meitat de tots els llits de l'Hospital, vora uns 300.\nLa situació a l'Hospital és molt delicada. Segons fonts pròpies d'ARAMULTIMÈDIA, l'Hospital té ocupats més de 220 llits, dels vora 300 que té, i una gran majoria, 180, són de coronavirus; la resta d'altres malalties. Són xifres arreplegades al llarg del cap de setmana, i que van en augment. Pràcticament tots els casos que no siguen de COVID es deriven a altres hospitals, i no es realitzen ni consultes ni operacions no urgents. Les sensacions que ens arriben de diferents membres del personal sanitari són angoixants.\nPart dels nous positius es registren en les residències de majors. Segons informen des del Departament de Salut, hi ha casos en tots els centres de les comarques, tot i que no es concreta més dades. No en tots els centres hi ha brots, sinó que en alguns casos són contagis aïllats i originats fora del centre. De moment tenim constància que hi ha brots a DomusVi de Cocentaina; i a Alcoi al Hogar de San José i a l'Emilio Sala, tot i que no sabem com va l'evolució dels brots. Ja s'ha iniciat a més la segona dosi de vacunació en les primeres residències que la van rebre a finals de desembre, i es preveu que a les nostres comarques comence aquesta setmana.\nI pel que fa als centres educatius, han notat un descens d'assistència tot i que no registren una incidència excessiva. Segons la consellera d'educació, el 98,8 per cent dels grups d'alumnes han conclòs sense incidències la primera setmana del curs; i quasi el 84 per cent han realitzat les classes de manera presencial. A Alcoi, hi ha almenys quatre aules confinades, i altres on es confina al grup d'alumnes proper a un positiu. A tota la comunitat valenciana hi ha confinats uns 550 grups de vora 300 centres educatius. Donada l'alta incidència del virus a tota la Comunitat Valenciana ara mateix, els centres educatius tornen a mostrar-se com un lloc segur on es detecten els casos positius i es detenen els contagis. Segons les dades oferides per Educació, durant el primer trimestre del curs el 89 per cent dels positius detectats en xiquets d'entre 3 i 18 anys s'havien contagiat fora del centre educatiu.\nUCI completa i 126 ingressats a l'Hospital Verge dels Lliris\n43 sancions a Alcoi per no portar mascareta o incomplir el toc de queda\nVacunat el personal sanitari i no sanitari de l'Hospital


Responsabilitat Global: Les dones ocupen només el 8,8% dels càrrecs de màxima decisió de les empreses catalanes\nLes dones ocupen només el 8,8% dels càrrecs de màxima decisió de les empreses catalanes\nNomés el 8,8% dels càrrecs dels òrgans de govern i màxima decisió de les quatre-centes primeres empreses catalanes estan ocupats per dones, segons un estudi de la Cambra de Comerç de Barcelona. L'estudi, titulat "La presència de les dones en el món empresarial català", indica que el 70% de les quatre-centes principals empreses catalanes no té cap dona en els màxims càrrecs de govern. Les dades, doncs, ens mostren una presència de la dona en la direcció de les empreses francament baixa.\nEl president de la Cambra de comerç de Barcelona, Miquel Valls, ha recordat que un dels objectius d'aquest mandat és incorporar les dones a les tasques directives i ha dit que en el primer trimestre del pròxim any convocarà l'administració central i autonòmica, l'empresariat i la societat civil per a debatre aquest tema.\nL'etern paper d'eficaç\n· El 17,7% de les dones que tenen càrrecs directius són secretàries de consell\n· La presència femenina en els òrgans de govern de l'empresa catalana es limita a un 8,8%\nActives, resolutives, amb capacitat i competència de dur a terme una feina, la de secretària. Així són la majoria de les dones que al llarg dels temps s'han ocupat d'organitzar l'agenda dels alts directius d'empreses, institucions, entitats... Sembla com si les dones hagin estat predestinades a assumir aquesta tasca, perquè són pocs els homes que han sigut secretaris, tot i que n'han existit i alguns de molt influents.\nNo ens hauria de sobtar, doncs, que on hi ha més presència femenina en els òrgans de direcció de les empreses catalanes sigui en el càrrec de secretària del consell de direcció o d'administració. Aquest col·lectiu de dones executives lidera el 8,8% de presència femenina als òrgans decisoris de l'empresa catalana, segons l'estudi que ha realitzat l'Observatori Dona i Empresa de la Cambra de Comerç de Barcelona. Dit d'una altra manera, dels 2.235 càrrecs directius a les 400 principals empreses de Catalunya, només 197 estan ocupats per dones i d'aquestes un 17,7% són secretàries.\nI no serà per manca d'oportunitats que tenen les empreses d'incrementar aquesta presència femenina perquè, paradoxalment, a mesura que augmenta la dimensió de l'empresa, hi ha menys dones en càrrecs de govern i de màxima decisió. Reduint la mostra de l'estudi a les 16 primeres empreses catalanes que cotitzen en borsa, el percentatge de dones en càrrecs de màxima responsabilitat és només del 4,2% i, també en grans empreses, només se salven les empreses familiars que sí que tenen un lloc per a la dona. Si s'ordenen les empreses analitzades per la seva representació femenina s'observa que de les 15 primeres dues terceres parts són d'origen familiar.\nEn aquest capítol, destaca la firma Teyco, una empresa familiar fundada el 1963, dedicada a la construcció i promoció immobiliària i en la qual sis alts càrrecs directius estan ocupats per dones.\nSense caure en tòpics, la trajectòria de treballs que ha dut a terme l'Observatori de la Cambra mostra com s'està produint una fuita de talent molt gran de dones professionals ben preparades i amb experiència, ... [continuar llegint notícia a l'Avui]


POLÍTICA - 15/10/2019 14:00 / Redacció\nLes manifestacions posteriors a la publicació de la sentència van ser contundents però pacífiques. L'ocupació de l'Aeroport del Prat va ser caòtica i es van suspendre més de cent vols i altres van sortir o arribar en molt de retard, però en cap moment es va utilitzar la violència, llevat dels Mossos i la Policia Nacional.\nPer tacar aquest caràcter pacífic dels catalans, l'espanyolada s'ha d'inventar suposats atacs que pateixen noies espanyolistes. Tal com es pot veure a les següents piulades, un espanyolista acusa un independentista d'intentar "estrangular" a una noia amb una bandera d'España.\nTot i això, de seguida queda clar el muntatge i ho explica: "he presenciat l'escena i estava tot preparat. Una zona on quasi no hi havia ningú assegurat, s'han encarat entre ells just davant d'un noi amb una càmera de fotògraf. La gent ha anat a separar-los i la noia de la banera d'España, lluny d'agrair-ho, ha agredit una (altra noia) amb estelada".\nAquesta manipulació se suma a la provocació de la seu de la Generalitat de Girona, en què una parella portava una bandera d'España i increpava els manifestants independentistes (VEURE AQUI). Finalment, els van convidar a marxar, no per rebuig, sinó per evitar que prenguessin mal.\nParaules clau: MUNTATGE


El Congrés vota dimarts el decret que permet als artistes compatibilitzar la pensió de jubilació amb creació\nEl Govern porta a votació al Ple del Congrés d'aquest dimarts el decret llei aprovat en el Consell de Ministres del passat 28 de desembre, en el qual s'inclouen mesures "d'urgència" sobre la creació artística, com que es pugui compatibilitzar la pensió de jubilació amb la creació artística o cotitzar en períodes inactius.\nAquest document de l'Executiu, a proposta del ministeris de Cultura i Esport, d'Hisenda i de Treball, Migracions i Seguretat Social, inclou alguns punts de l'informe elaborat a la Cambra baixa per la Subcomissió de Cultura per posar en marxa un Estatut de l'Artista. Aquest informe va ser aprovat per unanimitat el passat mes de setembre.\nTal com va informar el Govern en el seu dia, aquest decret llei té com a objectiu "garantir un adequat exercici de l'activitat artística, sobre la base de la consideració de les seves peculiaritats característiques que la fan mereixedora d'un règim fiscal, laboral i de la Seguretat social que garanteixi el seu desenvolupament adequat, tal com succeeix respecte a altres sectors professionals".\nEs tracta, segons ha indicat l'executiu, de recollir les reivindicacions "històriques" del sector perquè aquest tingui "una situació digna".\nEn matèria de fiscalitat, el Reial Decret Llei baixa l'Impost sobre Valor Afegit (IVA) del 21% al 10% aplicable als serveis prestats per intèrprets, artistes, directors, tècnics que siguin persones físiques, als productors i organitzadors d'obres i espectacles culturals. Es recupera d'aquesta manera, amb efectes des de l'1 de gener de 2019, l'aplicació del tipus reduït d'IVA a aquests serveis essencials de la indústria cultural, amb l'objectiu de fomentar la creació artística, el creixement de la indústria cultural i la difusió i accés a la cultura dels ciutadans.\nTambé es baixa del 19% al 15% el tipus de retenció i ingrés a compte de l'Impost sobre la Renda de les Persones Físiques (IRPF) aplicable als rendiments del capital mobiliari procedents de la propietat intel·lectual quan el contribuent no sigui l'autor. D'aquesta manera s'equipara aquest tipus de retenció al que tenen els propis autors. Amb aquesta iniciativa es beneficia, entre d'altres, als hereus de l'artista, perquè no els retinguin més que al propi artista.\nFOMENT DEL CINEMA INTERNACIONAL\nS'eliminen les obligacions, incloses en la Llei de pressupostos generals de l'Estat de 2018, que havien d'assumir els productors de cinema per acollir-se a la deducció fiscal per produir cinema internacional a Espanya.\nAmb això s'atén, segons l'Executiu, una demanda del sector audiovisual i es fomenta la producció de cinema internacional a Espanya. El Reial decret llei estableix que s'han de regular per via reglamentària uns nous requisits que es considerin més adequats per potenciar l'efecte incentivador de les deduccions fiscals a la producció de cinema. El Govern espera aprovar aquest desenvolupament reglamentari a principi d'any.\nPROTECCIÓ A ARTISTES\nEl decret llei afegeix un nou article, dins d'una nova secció anomenada 'Artistes en espectacles públics', al text refós de la Llei General de la Seguretat Social, amb el qual regula la inactivitat d'artistes en espectacles públics inclosos en el règim general de la Seguretat Social, de manera que es preveu que els artistes en espectacles públics podran continuar inclosos en el Règim General de la Seguretat Social durant els seus períodes d'inactivitat de forma voluntària, sempre que acreditin, com a mínim, 20 dies en alta amb prestació real de serveis en aquesta activitat en l'any natural anterior.\nAquesta inclusió s'ha de sol·licitar a la Tresoreria General de la Seguretat Social. També queda protegida, durant els períodes d'inactivitat, la situació de la treballadora embarassada o en període de lactància natural fins que el fill compleixi nou mesos, que no pugui continuar realitzant l'activitat laboral d'artista en espectacles públics.\nEl Govern, en el termini màxim de sis mesos des de la publicació d'aquest decret llei, ha de procedir a l'aprovació d'una norma reglamentària que reguli la compatibilitat de la pensió de jubilació amb activitats d'aquells professionals dedicats a la creació artística que percebin per aquesta activitat drets de propietat intel·lectual.\nAquest reconeixement de compatibilitat comportarà una cotització de solidaritat del 8%, que en cas de tractar-se de treballadors per compte d'altri serà a càrrec de l'empresari el 6% i del treballador el 2%.\nAixí mateix, el decret llei preveu que en el termini màxim de sis mesos des de la seva publicació, es procedirà a l'aprovació d'un altre decret llei per modificar la regulació de la relació laboral especial dels artistes en espectacles públics que substitueixi la normativa actual.


Ramon Casas 2016 - Els Autoretrats De Rusiñol\ndimarts, juny 20th, 2017\nEls autoretrats de Rusiñol\tNo ratings yet.\nRusiñol, com molts artistes figuratius que posen a prova les seves habilitats com a retratistes, es va autoretratar, però només ho va fer en comptadíssimes ocasions, a diferència d’altres artistes, que com Picasso, tenen un repertori d’autoretrats més que considerable.\nL’autoretrat de Rusiñol més antic que coneixem l’hem reproduït a la pàgina 170 del catàleg de l’exposició Santiago Rusiñol. Jardins d’Espanya. Es tracta d’un petit dibuix a la tinta que figura a una carta dirigida al seu germà Albert. La carta no està datada, però podem deduir que va ser escrita cap als primers anys de 1880. El text de la carta està profusament il·lustrat amb caricatures de tota mena: dels encarregats de la fàbrica tèxtil de l’avi, de les amiguetes que freqüentaven els joves germans Rusiñol, de cantants de flamenc, o fins i tot de mascotes. Entre aquests dibuixos hi trobem l’autoretrat d’un Rusiñol molt jove, de bon aspecte i un xic presumit. Porta un pentinat modern de l’època, els cabells molt curts i un important serrell que cobreix tot el front, un bigoti d’estil francès, amb els extrems corbats en forma d’espiral cap a les galtes, la barbeta ben rasurada. No hi veiem encara la barba que va portar tota la vida. Va vestit amb una americana que amaga una camisa de coll dur, amb una elegant corbata clapejada cordada amb un vistós llaç, i no mira de front sinó cap a un costat, els seus ulls mig tancats fent una mirada una mica múrria. És un retrat de jove amb un aspecte més d’artista que no pas d’home d’empresa, si tenim en compte que quan escriu aquesta carta encara vivia l’avi Rusiñol a qui hi havia de succeir com a director de la fàbrica tèxtil familiar.\nEl segon autoretrat és un dibuix a llapis i carbonet sobre paper. Rusiñol hi apareix de perfil, en una posició molt relaxada, assegut, el braç esquerre recolzat sobre el respatller de la cadira. El cos està lleugerament esbossat, en contrast amb el cap que està molt més dibuixat i acabat. Al cap duu una boina amb visera que cobreix el cabell tallat molt curt. Les galtes i patilles estan ben rasurades, però llueix barba i bigoti que cobreixen des de la barbeta fins al nas. Està fumant amb una elegant pipa molt fina de cany llarg. Fumador empedernit com era, el tabac serà el seu vici més preuat. Aquí els llavis sostenen una pipa molt a la moda, fina de cany llarg. Rusiñol mai es va despendre d’aquest autoretrat que hem vist a casa d’un dels seus descendents. Forma part d’una col·lecció de vint retrats que va dibuixar a Sitges i que coneixem per haver-los publicat a l’Almanach de L’Esquella de la Torratxa l’any 1893 aplegats sota el títol “Un Cassino de Fora”, que no era altre que el Casino Prado Suburense de Sitges. El text que acompanya el mostrari de socis del casino especifica que eren dibuixos “agafats del raig, sense triar, sinó tal com se presenten” en al·lusió a la rapidesa en què varen ser fets. Cada dibuix portava un peu, que en clau venia a donar pistes per identificar el retratat. El de Rusiñol, que el 1893 feia poc temps que freqüentava el Casino, portava el títol “Un que parla y no es de la Junta”.\nEl tercer autoretrat el va fer a París l’any 1894. És un quadre a l’oli que es troba al Museu Nacional d’Art de Catalunya, i representa un interior del pis que Rusiñol va ocupar al número 53 del Quai d’Orsay de París. En primer terme hi trobem Stéphanie Nantas, que era una amiga del compositor Eric Satie, i va posar com a model per a Rusiñol en altres quadres d’aquesta època. Aquí va vestida de rigorós color negre, asseguda de perfil davant d’una llar de foc sobre la qual hi ha un gran mirall on la model es veu reflectida, així com Rusiñol que l’està pintant. En aquest cas Rusiñol no és el protagonista principal del quadre, sinó només un reflex, una mera anècdota del mateix. El tema no era nou, i sembla que Rusiñol es va inspirar en dos quadres dels pintors que admirava. D’una banda l’obra de l’americà James McNeil Whistler Arranjament en gris i negre o el Retrat de la mare de l’artista que l’Estat francès havia adquirit el 1891 pel Museu de Luxemburg (París) on Rusiñol possiblement el va veure. L’altre ens remet a Las Meninas de Velázquez, on s’amirallen al fons d’aquest quadre les figures del rei Felip IV i la seva esposa Mariana d’Àustria. A Retrat de dona o Figura femenina, títols amb què es coneix aquesta obra de Rusiñol, el que veiem no és l’autoretrat de Rusiñol sinó el seu reflexe al mirall que nosaltres veiem com observadors i espectadors del seu ofici de pintor mentre realitza el retrat de la model. El 1933, dos anys després de la mort de Rusiñol, aquest quadre, que era propietat del crític d’art Carles Sunyer, va estar exposat a les Galeries Laietanes de Barcelona al 1er Saló Mirador amb el títol Desconeguda, però aquest no era el seu títol original, el qual desconeixem, com també desconeixem si mai abans el va exposar al públic.\nDeduïm de l’escàs nombre d’autoretrats de Rusiñol que existeixen que el pintor devia tenir poca disposició per retratar-se. Suposem perquè devia considerar l’autoretrat com una demostració d’auto vanitat i va estimar més ser retratat per altres que per ell mateix. Per altra banda, la imatge de Rusiñol ens és coneguda no tan sols pels retrats d’altres artistes, i n’és un exemple el magnífic retrat de Rusiñol en marbre de Joan Borrell Nicolau que està exposat al Museu del Modernisme, sinó per les nombroses fotografies que ens han arribat d’ell. Rusiñol ha estat, sens dubte, l’artista català més retratat de la seva generació.


La Campanya pels Sediments reclama un Pla de gestió dels sediments de Riba-Roja als pressupostos del 2020 | Coordinadora per a la Salvaguarda del Montseny\nMentre escrivim aquestes línies lo Delta de l’Ebre encara pateix l’embat de les onades del temporal Glòria. Aquest temporal és un dels més potents que es recorda i encara és pronte per a calcular-ne els danys perquè la mar continua alta, però tot sembla indicar que engolirà uns quants metres més del ja castigat Delta de l’Ebre. A més, alguns experts apunten que la freqüència dels temporals va en augment a causa del canvi climàtic i això se suma a la pujada del nivell del mar i al fet que la major part de les platges estan debilitades perquè no arriben sediments fluvials.\nEn aquest sentit, els ajuntaments i les associacions de regants estan plantejant un pla d’acció al litoral deltaic. L’aportació de sorres provinents de llocs del Delta que tenen acreció [creixen perquè la mar els porta sorres d’altres platges del Delta] -com ara la platja del Serrallo o la Badia del Fangar-, cap a zones del Delta afectades per regressió, com ara la barra de platja que separa, o separava, l’illa de Buda del mar, la Barra del Trabucador o la platja de la Marquesa, és una mesura d’urgència necessària. I, segons alguns experts, pot ser una mesura permanent per redistribuir les sorres del Delta de l’Ebre. Ara bé, caldrà estudiar l'impacte ambiental de tot això, calcular-ne costos, etc. I aquests mateixos científics reconeixen que amb les sorres que ara tenim no en tenim prou i cal restablir el flux de sediments des dels embassaments.\nAl 2015 la societat civil ebrenca –amb el suport de 30 organitzacions no governamentals de l’estat espanyol- vam emprendre la Campanya pels Sediments i una tasca profunda de pedagogia explicant com l’aigua del riu i los sediments fluvials van formar lo Delta i com, a partir de la construcció de les grans preses a la Conca de l’Ebre, sobretot a partir dels anys 50 del segle XX, un 96% dels sediments de l’Ebre queden atrapats als embassaments de Mequinensa i Riba-Roja. Com a coordinador del documental SEDiMENTS he pogut tindre coneixement i mostrar com van ser reparades les comportes de fons de la presa de Barasona (per part de la CHE) i com els sediments de Barasona se van quedar atrapats al voltant del poble de Mequinensa (a la cua de l’embassament de Riba-Roja, tram final del riu Segre) i causen problemes als pagesos i a les activitats acuàtiques com lo rem, entre altres. Per això la gent dels embassaments veu en bons ulls la transferència dels sediments aigües avall.\nAl 2016 els ajuntaments ebrencs, al 2017 el Parlament de Catalunya i al 2018 (en dos ocasions) el Congrés dels Diputats espanyol van aprovar propostes com la redacció d’un Pla de gestió integral dels sediments de la Conca de l’Ebre o la realització d’una prova pilot de transferència controlada de sediments des de l’embassament de Riba-Roja fins al Delta de l’Ebre, així com revisar els protocols d'actuació de les preses tenint en compte l'emergència climàtica, és a dir, establint condicionants ambientals. També va ser creada una comissió tècnica, política i amb representants dels moviments socials per treballar el tema dels sediments en el marc de l’executiu català. Però aquesta comissió, reunida a la seu del Departament de Territori i Sostenibilitat, només va ser convocada dos cops en dos anys al·legant que la CHE i el govern del PP estaven tancats en banda i no facilitaven ni tan sols els contractes amb les normes d’explotació de les preses de Mequinensa, Riba-Roja i Flix.\nPerò ara tenim un context polític bastant diferent a l’estat espanyol i els polítics han de fer valer aquell consens que venim construint des del 2015 al voltant de la gestió dels sediments dels embassaments. Per això som prudents i continguts i reclamem per als pressupostos del 2020 una partida per redactar un Pla de gestió dels sediments de l’embassament de Riba-Roja, ja que tots els experts coincideixen que és el millor lloc per on començar a gestionar els sediments dels embassaments. Riba-Roja rep anualment (de mitjana) dos milions de tones de sediments: los mateixos que li farien falta al Delta per mantenir-se, segons diferents estudis. A més, ja hi ha diversos estudis realitzats sobre la composició dels sediments i sobre quines tècniques serien les més adequades per transferir els sediments des d’aquell embassament.\nTanmateix, és un embassament que no compleix les normatives de seguretat perquè no permet la circulació d’aigua per les comportes de fons de la presa: les normatives de seguretat diuen que tots els mecanismes de les preses han d’estar operatius i, com que sembla que estan tapats de sediments i no hi circula aigua, aquests desaigües de fons no estan operatius. Per tant, fer una posada a punt dels mecanismes de l’embassament no només facilitaria la gestió dels sediments sinó que milloraria la seguretat de tots els pobles i ecosistemes situats aigües avall de Riba-Roja, que patiríem de valent si es produeix una inestabilitat a la presa i no la poden buidar.\nEn resum, segons declaracions de la Ministra Ribero el servei de Costes redactarà i posarà en pràctica un pla de sorres per al litoral. Però també és urgent que la Confederació Hidrogràfica de l’Ebre redacti i posi en marxa un pla de sediments a ser transferits des de l’embassament de Riba-Roja cap al Delta de l’Ebre. Cal una partida permanent per a que hi hagi una institucionalitat (vinculada a la CHE) que gestione els sediments de forma regular. Tot això depèn directament del Ministerio para la Transición Ecológica (MITECO): veurem si en matèria de sediments estem a l’alçada del que significa el concepte de la “transició ecològica”.\nDes de la Coordinadora per a la Salvaguarda del Montseny col·laborem amb la venda de Samarretes solidàries SALVEM LO DELTA\nLa Campanya pels Sediments realitza esta iniciativa per recollir fons per poder lluitar per la sostenibilitat del Delta de l'Ebre a tot arreu. Beneficis 100% destinats a la causa. Lo Delta és vida, volem sediments!\nFeu les vostres peticions per fer les comandes col·lectives (talla, color i nombre).


La producció de fems a Mallorca s'ha disparat un cinc per cent en mig any\n20 abril 2021 21:17\nSon Reus ha rebut des del gener més de 187.000 tones de residus sòlids\nN.D. | 09 juliol 2000\nLa producció de fems a Mallorca s'ha incrementatr quasi un cinc per cent durant els primers sis mesos de l'any. La generació de fems a Mallorca segueix en augment any rere any malgrat el descens en l'arribada del nombre de turistes. Tampoc no semblen haver tingut èxit les reiterades campanyes de sensibilització promogudes per diverses institucions.\nSegons les dades facilitades per Tirme, les instal·lacions de la planta incineradora, han rebut fins al primer de juny un total de 187.486 tones de fems quan en el mateix període de l'any anterior les tones rebudes foren 178.952. Des del mes de gener, els increments s'han anat succeint durant tots els mesos. En el primer mes de l'any els fems pujaren un 3'9 per cent, i en el febrer l'increment va ser d'un 13'5 per cent.\nEn aquest sentit, el gerent de Tirme, Àngel Fernández, explicà que el notable augment en la recollida el febrer es va deure al fet que, en tractar-se d'un any bixest hi havia un dia més de recollida que l'any anterior. L'increment de març fou d'un 3'4 per cent i a l'abril la producció de fems pujà un 4 per cent. Maig i juny ha tingut el mateix percentatge d'increment de fems: un 3'1 per cent cada un d'aquests mesos.\nPel que respecta a les tones diàries recollides, s'ha passat de les 832 que entraven el gener a la incineradora fins a les 1.262 diàries de mesura del mes de juny. El responsable de la planta incineradora explicà que s'han de fer a la idea que la producció de fems seguirà pujant malgrat que baixi el nombre de turistes perquè l'increment del nivell de vida dels habitants de les Illes ve acompanyat d'una pujada de la generació de residus.


EL SENYOR DELS LLADRES. FUNKE, CORNELIA. 9788490573464 Librería COMPAS Universidad\nVenècia, bella i torbadora, és l'escenari d'aquesta inoblidable novel·la d'aventures plena d'imaginació i fets sorprenents. Els germans orfes Prosper i Bonifazius (Prop i Bo pels amics) han fugit de casa de la seva cruel tieta després de saber que els vol separar. Els nois aconsegueixen arribar amb tren a Venècia, on coneixeran el Senyor dels Lladres, un misteriós jove que gràcies a petites heroïcitats es converteix en el cap de la colla de nens i nenes amb què viuen Prop i Bo.\nVista previa: EL SENYOR DELS LLADRES