Treballadors dels hospitals denuncien la saturació de les urgències | betevé\nTreballadors de l’Hospital del Mar i del Vall d’Hebron denuncien saturació a urgències\nEs queixen que molts pacients s'esperen durant hores en llits als passadissos, mentre que la direcció assenyala que són només unes hores i estan perfectament atesos\nSílvia Gutiérrez | Divendres, 1 de Feb del 2019, a les 13.54\nL’epidèmia de la grip torna a disparar la feina de les urgències dels hospitals i centres mèdics de la ciutat. Els treballadors de l’Hospital del Mar i del Vall d’Hebron denuncien una situació de saturació, que asseguren és estructural, i n’assenyalen la manca de recursos humans i materials com a causes. En canvi, la direcció nega la situació de col·lapse, tot i que reconeix que aquests dies es treballa al 100 % i que alguns pacients poden esperar unes hores als passadissos el trasllat a planta. En tot cas, afirmen que estan “perfectament atesos” per l’equip mèdic i que s’han obert nous dispositius en funció de la demanda.\nEls sindicats diuen que el problema és estructural\nA l’Hospital del Mar fa un parell d’anys i mig que s’ha estrenat el nou servei d’urgències i el personal sanitari assegura que el nou emplaçament continua tenint mancances i que falten mitjans. La imatge de pacients als passadissos aquests dies és constant, segons denuncia Xavi Tarragón, membre de del Comitè d’Empresa de la CGT i CATAC.\n“Si volem els pacients ben ubicats, sent generosos a urgències hi caben 90 pacients i aquests dies hem arribat als 180, el doble. Hi ha persones que s’estan 12 dies al servei quan l’habitual és que siguin quatre o cinc.”\nTarragón considera que es tracta d’un problema sistèmic: “Cada any arriba l’epidèmia de grip i cada any vivim el mateix col·lapse. És un problema de manca de planificació i de manca de mitjans”.\nS’han reforçat en un 20 % els recursos\nEn canvi, la direcció de l’hospital desmenteix el col·lapse i puntualitza que el que sí que s’està fent és treballar al 100 %. Julio Pascual, director mèdic del centre, explica que s’han pres mesures per reforçar el personal sanitari i també els recursos amb l’obertura de 60 llits a l’Hospital de l’Esperança i 20 unitats d’hospitalització domiciliària. Això representa un 20 % més del que és habituals.\n“Es veuen alguns pacients als passadissos, perquè hi poden passar unes hores. Però estan perfectament atesos. No hi ha ni col·lapse, ni saturació, per molt que algunes veus desvirtuïn el missatge.”\nEl mateix debat al Vall d’Hebron\nAl Vall d’Hebron els sindicats es queixen de la mateixa situació. Afirmen que la capacitat d’urgències és per a unes 200 persones i que ara el nombre de pacients s’ha doblat. També asseguren que la imatge dels passadissos plens de llit és habitual, i que alguns pacients s’hi passen hores en llits sense un box o una cortina. Àngels Moreno, infermera d’urgències i membre del sindicat Comissions Obreres, assegura que no d0nen l’abast.\n“No és agradable ser un professional o un pacient en aquests condicions. Alguns malalts amb afeccions respiratories que estan a urgències sense l’aïllament correcte perquè no hi ha espai. Cal trobar la manera de gestionar aquest problema per fer un tracte més humà i de confidencialitat”.\nUna versió que corroboren alguns malalts i familiars com l’Emilia Millán que té el marit ingressat a urgències, i que assegura que “hi ha tanta gent que no es pot ni caminar”. Assegura, però, que l’atenció dels professionals és excel·lent i que fan el possible per encabir-hi tots els pacients.\nLa direcció de l’Hospital Vall d’Hebron nega la saturació. Explica que la grip dispara la demanda de llits i que per això s’obren més dispositius com els 44 llits que s’han llogat a l’Hospital de l’Esperança. La directora assistencial, Ana Ochoa, reconeix que hi ha pacients als passadissos de tots els hospitals de Catalunya, però que no és per la manca de llits d’hospitalització, sinó perquè alguns pacients necessiten ser estabilitzats a urgències i això comporta que hagin de passar més hores en aquest servei. També remarca que la situació és millor que la de l’any passat.\n“Ara estem en ple hivern i amb l’epidèmia de grip en marxa. Ens ha vingut molta gent, i a mesura que arriben hem anat obrint dispositius. Ara mateix els tenim tots oberts. El cap de setmana hi ha un volum més alt de pacients i durant la setmana però no parlaria de saturació.”\nEls consells del Departament de Salut\nDes de Salut recorden a la població que no es dirigeixi a les urgències dels hospitals si no es tracta d’un cas de grip greu, i recomanen acudir als centres d’atenció primària i trucar al 061.\n— grip — Hospital del Mar — Hospital Vall d'Hebron


L’avinguda de la Reina Maria Cristina serà peatonal | Zona Sec\nEl final de les obres coincidiria amb el Centenari de l’Exposició Universal\nPacte signat. L’Ajuntament de Barcelona, la Generalitat de Catalunya i la Fira de Barcelona, entre d’altres institucions, han arribat a un acord anomenat Univers Montjuïc per reformular els recintes de la Fira i així poder encabir esdeveniments més grans i amb necessitats més concretes. En total, el projecte comportarà una inversió total de 380 milions d’euros entre els espais de Barcelona i L’Hospitalet, així com la conversió en zona de vianants de l’avinguda de la Reina Maria Cristina.\nSegons ha avançat l’alcaldessa Ada Colau, el canvi servirà per “recuperar” la muntanya de Montjuïc, ja que la pacificació del sector servirà per apropar als ciutadans fins al pulmó verd a peu i posar bastons a les rodes dels cotxes. El pla preveu tallar el trànsit de Maria Cristina i desviar els cotxes pel carrer de la Guàrdia Urbana que es perllongarà amb l’objectiu de donar-lis sortida. Pel que fa a les obres al complex firal, l’acord afecta el pavelló número 2, al qual s’accedeix mitjançant el carrer de Lleida, per construir habitatge públic, mentre que el palau d’Alfons XII es reciclarà per fer un auditori i el de Victòria Eugènia acollirà un espai cultural.\nEl final de l’obra per al 2029\nEl fet que el projecte toqui diverses branques i suposi una inversió tan gran de diners també comportarà un calendari més dilatat en el temps. De fet, tot el projecte que implica a les ciutats de Barcelona i de l’L’Hospitalet no estarà finalitzat fins al 2029. Casualitat? No. Les administracions públiques han volgut fer coincidir el final de l’obra amb el Centenari de l’Exposició Universal de 1929, esdeveniment que va suposar la transformació de l’esplanada de Montjuïc i de la mateixa muntanya en si.\nPer poder fer possible l’acord, totes les institucions signants del protocol hauran de fer els seus deures. Per part de l’Ajuntament de Barcelona, posar en marxa un nou pla urbanístic global, el qual afectarà superfícies que actualment ocupen recintes com el MNAC, els entorns dels barris del Poble-sec i la Font de la Guatlla, o el mateix Museu Nacional d’Art de Catalunya (MNAC).\nFotografia | Fira de Barcelona\nTEMES RELACIONATSfira de barcelonaobres


Hi haurà alteracions al trànsit per les diverses manifestacions feministes\nImatge d'arxiu del metro de Barcelona. AINA MARTÍ / ACN\nAfectacions al trànsit aquest matí del 8 de març, sobretot en les entrades a Barcelona. A les 8 h, una concentració ha tallat la circulació durant uns minuts a l'avinguda Meridiana de la capital catalana a l'alçada del carrer Garcilaso, segons TMB. La concentració ja ha acabat i s'ha restablert la circulació de les línies de bus que circulen per aquesta via.\nTambé hi havia retencions a la les rondes del Litoral i de Dalt, tant en sentit Llobregat com en sentit Besòs. Així mateix, hi ha trànsit molt lent per les entrades meridionals a Barcelona. Concretament, a la B-23, a l'alçada d'Esplugues de Llobregat, i a l'A-2, a Cornellà de Llobregat.\nTambé a l'A-2, hi ha retencions a l'alçada de Pallejà. A l'AP-7, hi ha congestió al Papiol, en direcció cap al peatge de Martorell.\nEl transport públic a l'àrea metropolitana de Barcelona funciona amb els serveis mínims del 85% acordat la setmana passada amb motiu de la vaga feminista. Diverses línies d'autobús es veuran alterades al llarg de tota la jornada per les diverses mobilitzacions relacionades amb el 8-M.\nMés enllà d'aquestes afectacions, aquest 8-M estarà marcat un any més per la vaga convocada per diversos sindicats i pels actes reivindicatius previstos en la majoria de municipis catalans.\nvaga 8-M transport públic trànsit mobilitat


Tormod Granheim - Filmografia - MNTNFILM\nEverest - Man v Mountain\nRupert Day (2006)\nEl 1976, dos soldats britànics van completar la primera expedició militar exitosa al cim de l'Everest. Per celebrar aquest esforç, l'Exèrcit torna 30 anys després per conquerir l'Everest un cop més. El pla: abordar el pic a través de la traïdora 'West Ridge', una ascensió notòriament perillosa. Només 19 persones han escalat aquesta ruta, 21 han mort en l'intent i cap britànic ho ha aconseguit. El documental s'uneix a aquest equip a l'aresta al fil de la navalla, encarant temperatures de 40 graus sota zero i vents de 100 mph. Tindran èxit on tants han fallat?


Hotel Dona Ines Coimbra Coimbra Portugal - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nRua Abel Dias Urbano,12, Santa Cruz, Coimbra, Portugal, 3000.001 - Veure al mapa\nBasada en 2306 comentaris\nBarri Santa Cruz Santa Cruz São Bartolomeu Santa Cruz Santo António dos Olivais São Bartolomeu Santa Cruz Almedina\nL'Hotel Dona Inês Coimbra és a menys de 7 minuts amb cotxe del centre de Coïmbra i a 10 minuts a peu de l'estació de tren de Coïmbra. Inclou un centre de negocis, una pista de tennis, una piscina exterior i servei de lloguer de cotxes. Hi ha Wi-Fi gratuïta a les zones comunes. Les habitacions de l'Hotel Dona Inês són modernes i estan equipades amb aire condicionat, TV de pantalla plana amb canals per satèl·lit, escriptori, ràdio, minibar i caixa forta. El bany és privat i inclou assecador. Els clients poden relaxar-se al bar modern Ego i prendre plats regionals portuguesos i cuina internacional al restaurant Colo da Garça. L'Hotel Dona Inês està ben situat a menys de 20 minuts a peu de la Seu Vella de Coïmbra, el Museu Nacional de Machado de Castro i la reconeguda Universitat de Coïmbra, declarada Patrimoni de la Humanitat per la UNESCO.\nNúmero de Identificación Fiscal: 7006\nTots els tipus de viatgers (2306) Parelles (1209) Viatgers en solitari (297) Famílies amb infants petits (360) Famílies amb infants grans (200) Grups (241)


Res millor per començar l’any que fer balanç, aixecar la mirada i posar les llums llargues. Les tendències globals ens afecten molt més del que pensem. Tenir clar l’escenari i l’evolució de les audiències digitals, ens ajudarà a enfocar millor els nostres projectes per al nou any. […]\nTendències de fundraising digital per al 202190ce8d27292021-01-16T19:12:52+00:00\nEn l’Odissea, un poeta esmenta que les seves cançons van ser posades en el seu cor pels déus. I Homer va afirmar que la inspiració prové d’un “buf diví”. […]\n9 vídeos de nonprofits per trobar inspiració90ce8d27292021-01-15T19:17:20+00:00\nLa pluja d’idees és una tècnica de treball en equip enfocada a potenciar la creativitat i la innovació. El seu objectiu és generar un enfocament nou, diferent, per solucionar un problema o afrontar un projecte. El resultat d’aquest tipus de sessions és una llista d’idees aportades espontàniament pels membres del grup per generar una línia de pensament alternativa. Però, com aconseguir que s’aportin idees realment [...]\nCom organitzar sessions productives de pluja d’idees90ce8d27292020-12-16T09:45:36+00:00\nAmb les eines adequades, un bon coneixement i segmentació de les teves bases de contactes i una adequada estratègia de continguts, l’email marketing pot donar-te moltes alegries. Però anem a pams. […]\nEmail marketing fàcil i eficaç90ce8d27292020-12-16T09:46:44+00:00\nCom a responsable de fundraising, segur que t’has preguntat si val la pena fer l’esforç de mantenir un bloc. Ja has percebut que fer-ho bé requereix una dedicació de temps i recursos important. I, si apostes per això, et caldran mesos per veure els resultats. […]\nLa meva organització necessita un bloc?90ce8d27292020-12-16T09:48:25+00:00\nUn equip de desenvolupament web és molt més que un dissenyador gràfic o un programador. Com a mínim, es necessiten habilitats i experiència en UX/UI, SEO, performance i màrqueting digital. […]\nCom contractar un bon desenvolupador web?90ce8d27292020-12-16T09:49:31+00:00\nHa nascut Good Ideas for Good Causes\nLa idea darrere de Good Ideas for Good Causes és bastant senzilla: tot és possible amb la motivació adequada. La nostra motivació és ajudar els nostres clients a ajudar la gent. Començar de nou sempre és excitant. Són ja molts anys d'experiència en el màrqueting digital i diferents projectes a l'esquena. Però un començament, et dóna l'oportunitat de fer millor les coses. De plantejar-les amb carinyo i tranquil·litat. [...]\nHa nascut Good Ideas for Good Causes90ce8d27292021-01-15T19:15:12+00:00


Vallesos 4 - Noms, traces - Pere Arquillué\nPere Arquillué, aquesta força de la naturalesa, caixa de ressonància d’una veu tan o més coneguda que la seva cara, arriba amb pas calmós i la mirada enlaire. Té aspecte d’home capaç de guanyar-se la vida amb qualsevol cosa. Fa 25 anys que se la guanya fent teatre, i avui aquest fill de Viladecavalls i veí de Matadepera és un dels actors més potents de Catalunya.\nVe d’un mes i mig a Madrid «ense-nyant» Qui té por de Virginia Wolf? amb Carmen Machi. A la primavera l’havia fet en català amb Emma Vilarasau. A mig novembre torna a Madrid per interpretar Cyrano en castellà, i al gener el torna a fer en català. Com es passa d’una obra a l’altra, d’una llengua a l’altra? «És entrenament! I no és res comparat amb l’època del Lliure amb l’Àlex Rigola: avui fèiem Juli Cèsar a Sevilla i demà Ricard III a Reus, i l’altre, Santa Joana a Berlín en català. Podia dur quatre textos llarguíssims al cap, de més de 2.000 versos, en català i castellà. Passàvem text als lavabos, als avions, a peu dret pel carrer... Allò em va donar una agilitat tècnica brutal.»\nParlem de Cyrano, una de les obres més aplaudides aquest any. L’hi va proposar el director Oriol Broggi, però ell ja feia anys que hi donava voltes. A 17 anys va veure la versió de Josep Maria Flotats. «És l’última gran obra que trenca el romanticisme a Europa, i un gran personatge que l’has de fer des de tu, perquè si no serà impostat i farem “teiatro”. En Flotats tenia un pallasso, jo en tinc un altre: sóc de pagès, més bosquívol, molt més arran de terra, i aquest pallasso amb el Cyrano va molt bé. I també hi va molt bé la meva manera d’alçar-me poèticament. Trenco molt els versos, no poso tant èmfasi al final sinó que lligo més els conceptes; faig que brilli d’una altra manera.»\nEs tira els cabells enrere i s’hi fa clenxa amb els dits. Cada gest seu és d’una desimboltura admirable. A 12 anys ja feia teatre a Viladecavalls. Què en queda, d’aquell nen? «Molt, i n’hauria de quedar més!», exclama, tocat de mort. «Jo tinc només una pretensió, i és un dia tancar el cercle: tornar a fer teatre com quan tenia 15 anys. És la meravella més absoluta. La inconsciència total. Segurament era el millor actor del món, perquè no em qüestionava res. Voldria tornar a fer les coses amb el màxim de llibertat, innocència, ingenuïtat i veritat possibles! Era més bon actor portant bigoti postís que amb el meu bigoti fent d’Arnau!»\nQue el «verí del teatre» li ve de llavors ho sap ara. «Jo no n’havia volgut ser mai, d’actor! Al revés de la meva filla Emma, que vol ser actriu des de petita. Jo m’hi he trobat, fent teatre, com amb tot a la vida! Vaig entrar a l’Institut del Teatre perquè no sabia on anar a raure. I si no fos que em va anar bé de seguida, no hauria continuat.»\nLi ha anat bé fins al punt de rebre el Premi Nacional de Cultura 2011 pel monòleg Primer amor, de Samuel Beckett. «És un text dur, sense concessions, molt contemporani. No teníem pretensions de res, només d’aixecar aquesta peça.» Em fa gràcia que digui aixecar. «Perquè és com aixecar castells, que m’apassionen: no tens res, lletres sobre un paper, i d’això n’has de fer un món.»\nReconeix que és d’una generació privilegiada, perquè va començar amb mestres com Núria Espert, Rosa Maria Sardà, Anna Lizaran i el mateix Josep M. Flotats, i després va coincidir amb actors més joves que ell, com Àlex Rigola, Julio Manrique i David Selvas. «He tingut aquesta sort, i això m’ha salvat! Ara hi ha l’Ivan Benet, la Mireia Aixalà, el Joan Carreras, però de vegades ja em queden curts i busco gent més jove. M’interessa molt la cosa neta d’ulls, la no por, perquè com més gran et fas més et vas pervertint.»\nPere Arquillué parla ràpid, i l’enraonar no el distreu de fumar. Li faig una altra pregunta: què en fa dels personatges que ha encarnat? Es passa la mà pel pit i respon, tranquil: «Sempre sóc jo, sempre és el Pere jugant. No és que acumulis personatges: entren i surten i en van quedant restes a la motxilla, però quan acaba la funció me la trec. Vaig perdre dos quilos fent l’estrena de Cyrano! Tot aigua. N’hi ha que van a córrer perquè “queden més nets”. Jo faig teatre pel mateix! És homeopàtic, és salut, és sanesa!»\nTan sa com fer música? Fa que sí amb recança. «Em tallaria un braç per saber tocar el piano encara que només pogués tocar peces per a una mà, com Paul Wittgenstein! No saber música és de les coses que em saben més greu.»\nTambé li sap greu no estar ficat en la vida matadeperenca. «He treballat molt, potser és un dels errors que he comès. He cuidat molt la família i la feina, i això m’ha pres una implicació més social. És una cosa a plantejar-me.» Però de cop somriu; s’ha recordat que és de l’associació de petanca de Matadepera. «Som quatre amics que anem a fer cerveses. Feia quatre anys que no hi anava, i baixo un dia i agafo una insolació que vaig haver de suspendre el Cyrano!»\nEls seus 45 anys els ha viscut tots al Vallès. «He viatjat molt, però la seu és aquí, al nostro Vallès! Vaig viure a Viladecavalls fins a 24 anys i també vaig tenir l’ambient de Terrassa, perquè vaig estudiar als escolapis. Em vaig criar a la natura. A casa érem pagesos, i vaig fer de pagès fins als 18 anys, que va ser quan els avis s’ho van vendre tot. Teníem bestiar, una vinya grossa, horts.»\nSents això, veus que té les mans grosses i comprens que la força li ve de la terra, tot i que de jove no en va voler saber res. Pregunto si en queda cap, d’aquelles vinyes. «Hi ha la Sony, mira si en queda res!». I després diu, quasi confessa, que «cada cop em tira més tornar al lloc d’on vinc», i que té ganes de fer un hort a casa seva, una casa amb «llum, silenci i la muntanya de Sant Llorenç a tocar». És aquí que han nascut les seves filles bessones, de 17 anys. «M’agrada que s’hagin criat en un poble, encara que sigui un poble tan particular com Matadepera.»\nAnimal de teatre. «Has d’agafar la cremallera i tirar avall, despullar-te.» Així entén el teatre Pere Arquillué Cortadella (Viladecavalls, 1967). Actor de molts registres, ha fet televisió i cinema, però sobretot és animal d’escena. Ha interpretat, entre moltes altres obres, 14 Shakespeares. Al gener torna als teatres catalans amb Cyrano i al maig, amb Primer amor a La Villarroel.


Les cantigues de Maria, a “A les portes de Troia” - Matadepera\nHome|News|Les cantigues de Maria, a “A les portes de Troia”\nLes cantigues de Maria, a “A les portes de Troia”\nAquesta setmana, “A les Portes de Troia” parlarà d’un dels repertoris de música medieval més famosos: les Cantigues de Santa Maria. Per fer-ho, comptarem amb la presència del professor Antoni Rossell, especialista en la matèria i Premi Enderrock 2018 al millor disc de música clàssica, per un disc sobre les Cantigues.\nEl programa “A les portes de Troia” va néixer a Matadepera Ràdio fa cinc anys, el 2013, i ha anat creixent fins a convertir-se en un dels referents de la difusió històrica en català, arribant a emetre’s a través d’una trentena d’emissores catalanes.\nCada divendres a les 6 de la tarda, els historiadors de capçalera del programa, en algunes ocasions acompanyats d’algun convidat especialista amb el tema, expliquen de manera monogràfica un episodi històric. L’equip troià està format pels historiadors Sergio Rodríguez, Alberto Reche i Oliver Vergés.\nLa direcció de facebook és www.facebook.com/portesdetroia 20


Centre d'estètica Mima't, Sant Jordi - Guia d'Eivissa\nMima't, a Sant Jordi, Eivissa, posa a la teva disposició les tècniques més innovadores i efectives per cuidar el teu cos per dins i per fora\nEl centre d'estètica Mima't de Sant Jordi, Eivissa, es preocupa per la teva bellesa i el teu benestar brindant-te l'oportunitat de millorar en tots els aspectes. Per mitjà de les tècniques i tractaments més avançats del mercat, s'encarregaran de millorar aquells petits detalls que faran que et sentis fantàstic.\nCompten amb una llista de serveis d'allò més variada i utilitzen les millors firmes de cosmètica, entre les quals figuren Janssen cosmetics, Atache o Llamdors.\nLes teves ungles lluiran perfectes amb les manicures i pedicures de gel, permanents... que fan. Si vas a posar-te el biquini en breu passa per aquest centre i pregunta per les seves sessions de depilació. Tens diverses opcions: cera, elèctrica, fotodepilació, làser díode... Sempre trobaràs la que millor s'adapti al teu ritme de vida. I si tens un esdeveniment important i no tens temps de presumir de bronzejat o no t'agrada la platja, passa't per aquest centre i també t'oferiran la millor solució. tenen solàrium propi i el famós bronzejat amb aerògraf. Aquesta tècnica consisteix a vaporitzar sobre el cos sucre de canya, el que augmenta el bronzejat i li deixa un to fantàstic a la teva pell.\nEn Mima't no tenen cura únicament de la teva exterior, sinó que també es preocupen per les malalties que el dia a dia pugui ocasionar al teu cos. Realitzen tota classe de massatges: des relaxants, de pedres, ayurveda o balinesos fins als que tracten qualsevol tipus de problema, per als que et posaran en mans d'un osteòpata, acupuntor o fisioterapeuta.\nA més, compten amb la aparatologia més innovadora per ajudar-te a sentir millor. Tenen un sistema de ultrasons focalitzats d'alta intensitat per dur a terme líftings sense necessitat de passar per quiròfan 'Els seus resultats són sorprenents! Així mateix, serveix per reduir la visibilitat d'estries, arrugues o cicatrius, aprimar o reafirmar la pell. Si per altra banda el que precises és drenar líquids, cremar greixos, tonificar o millorar el teu sistema circulatori t'aconsellem que provis la gimnàstica passiva. En pocs dies notaràs com aquests petits problemes milloren mitjançant l'electroestimulació.\nConfia en les professionals de Mima't per sentir-te com sempre has desitjat.\nEl local es troba en Sant Jordi, a la carretera principal del poble. A 50 metres de l'hipòdrom, just davant del col·legi públic.\nEstiu: De dilluns a divendres de 9 a 20 hores. Dissabtes de 9 a 14\nHivern: De dilluns a divendres de 9 a 20 hores. Dissabtes de 9 a 14\nDissabte tarda i diumenges


Clases de Portugués de Portugal Castelló de la Plana - 2 profes\nClases particulares de portugués de portugal en Castelló de la Plana\n💻 2 profesores de portugués de portugal\nSuperprof Clases de portugués de portugal Provincia de Castellón Clases de portugués de portugal en Castelló de la Plana\nde portugués de portugal en Castelló de la Plana\n1. Encuentra tu profe de Portugués de Portugal perfect@ en Castelló de la Plana\nConsulta libremente los perfiles en Castelló de la Plana y contacta un/a fantástic@ profe según tus criterios (tarifas, títulos, opiniones, clases de Portugués de Portugal a domicilio o vía webcam)\n2. Organiza tus clases particulares de Portugués de Portugal en Castelló de la Plana\nPrograma tus clases y págalas en toda seguridad desde vuestra mensajería. Aprender Portugués de Portugal en Castelló de la Plana nunca ha sido tan fácil.\n💸 ¿Cuál es el precio promedio de una clase de portugués de portugal en Castelló de la Plana?\nEl precio medio de una clase de portugués de portugal en Castelló de la Plana es de 15 €.\n🎯 ¿Por qué tomar una clase de portugués de portugal en Castelló de la Plana?\n💻 ¿Es posible encontrar un profesor en Castelló de la Plana y tomar clases de portugués de portugal a distancia en Superprof?\nSi vives en Castelló de la Plana, tomar una clase de Portugués de Portugal online es posible utilizando las aplicaciones de videollamada como Skype, Google Hangouts, Discord, WhatsApp u otra herramienta de tu teléfono.\n🎓 ¿Cuántos profesores están disponibles para impartir clases de portugués de portugal en Castelló de la Plana?\nHay cerca de 2 profesores de portugués de portugal en Castelló de la Plana disponibles para ayudarte.\n✒ ¿Cuál es la nota media que recibieron nuestros profesores de portugués de portugal en Castelló de la Plana?\n¿Quieres aprender Portugués de Portugal en Castelló de la Plana?\n¡Sucumbe a la gran variedad de profesores de portugués de portugal en Castelló de la Plana!\nConsulta todas nuestras clases particulares de portugués de portugal en Castelló de la Plana\nDéjate acompañar por l@s mejores profes en Castelló de la Plana para tus clases de portugués de portugal\nL@s profes particulares de portugués de Portugal en Castelló de la Plana\nTú eliges quién te ayudará a aprender portugués de Portugal. Superprof te ayuda a encontrar tu profe ideal: contamos con docentes competentes de portugués de Portugal en Castelló de la Plana y alrededores.


Detenen tres Mossos d'Esquadra per revelació de secrets i malversació de fons públics\tDetenen tres Mossos d'Esquadra per revelació de secrets i malversació de fons públics\nEl jove, que va ser empresonat arran de les protestes contra la sentència, s'enfronta a sis anys i mig de presó per desordres públics i atemptat a agents de l'autoritat\nL’Audiència de Girona ha suspès el judici contra Pau Sànchez, que s’enfronta a sis anys i mig de presó per suposadament haver llançat una pedra contra la policia espanyola durant les protestes contra la sentència del Suprem. La defensa i la fiscalia han demanat la suspensió perquè no volen que els policies declarin per videoconferència o, com a mínim, que es garanteixi que els quatre agents que el van detenir testifiquin des de la sala de vistes.\nPau Sànchez: “Els policies em deien: ‘Sabràs el pa que s’hi dóna, català de merda’”\nEl tribunal ha fixat el judici per al 6 de juliol. El processat, que va estar quasi un mes en presó preventiva, nega totes les acusacions. En aquest sentit, la defensa en demana l’absolució i, per això, no va acceptar un pacte que li va proposar la fiscalia: un any de presó per desordres públics i un altre per lesions lleus. Dos anys de presó és precisament el màxim per a suspendre la pena de presó i no haver-hi d’entrar. “Els vaig contestar que no volia pactar, que no admetria uns fets que no he comès. Esperem l’absolució i, a partir d’aquí, demanar que s’esborri la meva fitxa policíaca i quedar net”, va explicar Sànchez en una entrevista a VilaWeb.\nEl judici contra aquest jove de Llagostera és un dels quatre que hi ha pendents per les mobilitzacions independentistes a Girona. Els judicis fan referència al tall de l’AVE durant el primer aniversari del referèndum i per les mobilitzacions postsentència de l’octubre del 2019. En total, hi ha set activistes encausats, per a qui la fiscalia demana penes d’entre dos anys i mig i sis anys i mig de presó.\nSegons s’ha explicat a la sala, la Secció Tercera, que és qui porta el cas, fa mesos que va enviar les citacions a la Direcció General de Policia. No van rebre resposta fins a la setmana passada, quan se’ls va dir que als agents no els constaven les citacions, i que l’única possibilitat de declarar que tenien era mitjançant videoconferència.\nAquest matí, a les portes del Palau de Justícia, s’ha fet una concentració de suport al jove de Llagostera. Pau Sànchez assegura que no els poden acusar de res ni a ell ni a la resta d’activistes. “No hi tenim res a veure”, ha dit el jove de Llagostera, que també considera “totalment desproporcionada” i, fins i tot, “absurda” la petició de sis anys i mig de presó que pesa contra ell.\nA la sortida de la sala de vistes de l’Audiència, el jove ha dit que entén el motiu que ha portat a suspendre el judici, però que per a ell l’ajornament li suposa un pes afegit. “És com fer un pas enrere, perquè suposa tornar a esperar”, ha dit en referència als set mesos que queden fins al nou assenyalament.


adamantium comics: Juno\n....estava al cine a punt de veure Alien VS Predator 2 (és així de dura la dinámica d'anar a veure una peli xunga a l'any amb el Jaume), i mentre esperàvem tal trunyu inhumà de pel.lícula (haig de dir que va respondre a totes les espectatives...), van passar uns trailers entre els quals estava el d'aquesta pel.lícula "JUNO".\nEn un primer moment no li vaig donar massa importància ja que semblava una peli romanticona adol.lescent destinada a aborrir soberanament, però algo em va cridar l'atenció i es que l'actriu principal era Ellen Page, la fantàstica "young avenger" a la també al.lucinant "Hard Candy". (Per no mencionar que és una X-Men, ja que interpreta a la nineta dels ulls de Joss Wedon, la mutant Kitty Pride).\nNo podia ser que una actriu que ha fet aquell gran paper a un dels thrillers més intensos que he vist, ara fagi una peli així de "tonteta".... efectivament les impressions inicials eren certes. Fa dos dies vaig anar a veure aquest film entre pors i ganes de passar-ho bé. No podríem haver fet una elecció més encertada.... quina gran pel.lícula!!!!!!!!!!. És per mi una pe.lícula rodona, hi ha humor, hi ha moments dramàtics i fins hi tot estúpids....també hi ha gent que diu que és una peli molt conservadora al ser pro-vida i això....\nSincerament quan jo vaig sortir del cine no tenia cap sensació d'haver vist una peli que anés contra l'abort, tenia la sensació d'haver vist com una adol.lescent força peculiar, passava per diverses situacions a vegades bastant xungues i mai vaig tenir la sensació de què el director de "Gracias por Fumar" (Jason Reitman) , m'estés venent la moto de l'antiabort.\nÉs una d'aquelles pel.lícules que jo recordo veure durant els anys 90, quan el grunge i la corrent indie estaven en pleno apojeo. Fins hi tot quan va acabar la pel.lícula tenia la sensació d'haver vist una comèdia amb un humor bastant dur, però que el toc nyonyon final em deixava un regust tan bo que no volia que s'acabés. De fet em recorda a la sensació que vaig tenir després de veure Clerks i Clerks 2, més la 2, en què hi ha un humor delirant (no del mateix tipus que Juno), però que al final degota un romanticisme que et fa sortir nyonyo i valent del cine.\nNi una paraula sobre la banda sonora.....és molt millor escoltar-la.\nNo doneu en "adopció" aquesta peli, segur que us agradarà "tenir-la" a vosaltres mateixos.\n7 de febrer de 2008 a les 6:28


BENIMACLET VIU: d’agost 2014\nBenimaclet t'estime 20014: la crònica\nCalia deixar passar un poc de temps. Potser no tant com el que hem deixat però, ben mirat, aquesta nota serà llegida ara amb cert interès, després oblidada i posteriorment recuperada quan s'aprope una nova edició de l'esdeveniment i els records necessiten el suport del testimoni deixat a les pàgines electròniques per enllestir les noves propostes. Tanmateix, la gent busca notícies, breus titulars telegràfics de transmissió fulgurant i cada volta es para menys a llegir i conèixer opinions i valoracions que requereixen més temps i implicació. Però bé, és el nostre deute amb tots el que participàreu, assistíreu o ens seguíreu des de la llunyania.\nEl Benimaclet t'estime 2014 es va veure enguany desplaçat, per diverses circumstàncies, al dissabte 21 de juny, un dia complicat, però què no van poder evitar. Era just el dia del solstici d'estiu, el dia en què el sol sembla fermar-se al cel per arruixar tota la seua energia implacable sobre nosaltres. Era el Dia Internacional de la Música on desenes de músics del nostre poble estaven implicats, era el sendemà de la Festa de Fi de Curs de l'escoles d'infantil i primària on els menuts, excepcionalment, s'allarguen desperts fins la matinada. Era l'inici de les Festes de Sant Joan a les quals també es trobava involucrada molta gent participativa disposada a botar focs i ones. I de tot això ens vàrem ressentir, però sense deixar de bregar per dur a bon port el nostre vaixell, la nostra festa de germanor, de cohesió i de reivindicació identitària tan necessària als temps tèrbols que era corren.\nBenimaclet t’estime va nàixer com un punt de trobada de diverses entitats, col·lectius i associacions, sota l’aixopluc de la plataforma Benimaclet Viu, per donar a conèixer i participar col·lectivament en les diverses iniciatives engegades al nostre poble-barri i més enllà, una forma de trobar-ne les connexions, la difusió, la cooperació i la sinergies per al progrés social i cultural del nostre malmés i balafiat poble.\n(Continuarà en breu, esteu atents!)


viurealspirineus 17:04 28/01/19\nAvui s'obren les preinscripcions al programa 'Vacances en família', que té el suport de la Direcció General de Famílies.\nport programa família ainé vacances “d”\nAlberg Les Estades de Port Ainé, a Rialp\nL’Alberg Les Estades de Port Ainé, al municipi de Rialp (Pallars Sobirà) s'incorpora al programa “Vacances en família”. L’Agència Catalana de la Joventut (ACJ) ha obert aquest migdia les preinscripcions al programa, que el 2019 arriba a la seva quinzena edició amb una oferta de 55.416 places per a un total de 10.876 famílies amb fills menors de 18 anys.\nA banda de l’Alberg Les Estades, a Port Ainé (Pallars Sobirà), en aquesta edició també s'incorpora al programa l’Alberg de La Victòria, a Alcúdia (Mallorca). Les Estades és un alberg idoni per a gaudir de la natura i practicar el senderisme i esports de neu, ja que està ubicat molt a prop de les pistes d'esquí de Port Ainé i Espot, i a tocar del Parc Nacional d'Aigüestortes i Estany de Sant Maurici.\nLa Victòria està situat al nord-est de l'illa de Mallorca, al terme municipal d'Alcúdia, en un entorn privilegiat: a 200 metres del mar i a la vora de la muntanya, en una zona declarada Àrea Natural d'Especial Interès. L’alberg mallorquí és, conjuntament amb l’alberg Pau Casals-Canigó, situat a Prada de Conflent (Catalunya Nord), la segona instal·lació ubicada en algun altre territori de parla catalana que participa al “Vacances en família”. La seva incorporació al programa ha estat fruit de la col·laboració entre l’ACJ i l’Institut Balear de la Joventut.\nLa proposta pública de lleure familiar compartit ofereix un total de 70 períodes d’estada de 2, 3, 4 i 7 nits repartits entre la Setmana Santa, l’estiu, els diversos ponts al llarg de l’any i els caps de setmana des del mes de març de 2019 fins al de febrer de 2020.\nPer tercer any consecutiu, el “Vacances en família” també incorpora cinc subprogrames dirigits a famílies d’especial atenció pública, que tindran l’estada becada o totalment gratuïta amb la voluntat de garantir la igualtat d’oportunitats de les famílies catalanes. Aquestes famílies tenen reservada la seva plaça al marge del procés de preinscripcions, gràcies a la iniciativa de la Direcció General de Famílies a través de la col·laboració amb les entitats socials que gestionen l’acompanyament d’aquestes persones.\nAixí doncs per mitjà d’aquests subprogrames es reservaran places per a famílies en situació de vulnerabilitat que es troben en risc d’exclusió social, per a famílies acollidores, per a famílies amb un gran nombre d’integrants, per a famílies amb fills amb discapacitat o dependència, i per a dones víctimes de violència masclista. A més a més, es destinaran places per a més d’un miler de famílies monoparentals, que més enllà del descompte ja previst en el preu, tindran garantides les places per a poder participar al programa.\nTambé per tercera edició consecutiva, el programa obre la possibilitat de participar-hi als familiars directes majors de 65 anys, que gaudiran d’una tarifa reduïda. Amb aquesta iniciativa, el “Vacances en família” pretén facilitar les relacions intergeneracionals i reforçar-ne els vincles afectius.\nFGC ofereix esquiar a Port Ainé o Baqueira Beret sense sobrecost mentre no reobre l'estació d'Espot


Indicadors oficials (I): Dades penitenciaries  | Fonts de Dades en Criminologia (UAB) | Unybook\nIndicadors oficials (I): Dades penitenciaries (2016)\nIndicadors oficials (I): Dades penitenciaries\nFonts de dades en criminologia 1º Criminologia UAB INDICADORS OFICIALS: DADES PENITENCIÀRIES 1 2 3 4 5 Penitenciàries QUI LES OFEREIX? A Espanya les ofereix l’Administració penitenciària, i a Catalunya, la Generalitat i MIR.\nObjectius de l’Administració penitenciària Estan definits en l’article 25.2 de la Constitució espanyola i en l’article 1 de la Llei Orgànica General Penitenciària (LOGP), i es resumeixen en:  Reeducació i reinserció social dels sentenciats a penes i mesures penals privatives de llibertat.\n Retenció i custòdia dels detinguts, presos i penats.\n Assistència i ajuda dels interns i alliberats.\nLa finalitat de l’Administració penitenciària consisteix a dirigir tots els mitjans personals i materials cap a la retenció i custòdia de detinguts i presos, així com el tractament de les persones penades, procurant que el règim de cada centre garanteixi la convivència ordenada de totes elles i aconsegueixi generar, d’aquesta forma, les condicions idònies per desenvolupar les activitats de tractament.\nFinalitat de la institució Resocialització dels seus reclusos i per garantir l’èxit d’aquesta finalitat es realitzen les intervencions i programes de tractament amb l’ajuda tant dels professionals en presó com de les organitzacions externes.\n1 Fonts de dades en criminologia 1º Criminologia UAB Finalitat dels programes de tractament Dotar als reclusos de recursos i estratègies que els ajudin a superar els seus propis problemes amb l’objectiu de reincorporar-se a la societat sent autènticament lliures com a ciutadans, subjectes de drets i deures. L’accés als mateixos sempre és voluntari.\nBASE LEGAL: DADES PENITENCIÀRIES Principi de legalitat L’article 103.1 de la Constitució espanyola estableix que l’Administració pública ha d’actuar amb ple sotmetiment a la llei i al Dret. Aquest principi queda igualment emparat en l’article 2 de la Llei Orgànica General Penitenciària (LOGP) i en l’article 3 del Reglament Penitenciari, que estableixen com a límits d’actuació la Constitució, la Llei, els reglaments i les sentències judicials.\nConservació dels Drets Fonamentals L’article 25.2 de la Constitució espanyola declara la conservació dels drets fonamentals excepte els limitats pel contingut de la decisió condemnatòria, el sentit de la pena i la llei penitenciària.\nPrincipi de control jurisdiccional de l’activitat penitenciària En el cas de l’Administració Penitenciària aquest control correspon als Jutjats de Vigilància Penitenciària.\nPER A QUÈ SERVEIXEN? Segons la pròpia administració en la seva memòria 2006: “Conèixer el perfil dels reclusos permet diagnosticar correctament els problemes als que s’enfronta el sistema penitenciari espanyol i d’aquesta manera poder dissenyar les estratègies més adequades per afrontar amb eficàcia la rehabilitació dels interns.” Les dades ofereixen: Volum de la població penitenciària (és a dir, el nombre de persones preses), flux del treball, i informació de la delinqüència descoberta.\nLes dades penitenciàries són les més fiables, perquè representa que la població presa ha passat per tot un procés judicial i s’ha verificat que efectivament ha comès un delicte. En principi no hi ha d’haver errors. No obstant, són les menys vàlides, perquè són les que es troben més allunyades de la realitat criminològica, i tal com va demostrar Sellin, hi ha delictes que durant el procés judicial es perden.\n2 Fonts de dades en criminologia 1º Criminologia UAB PENES I MESURES ALTERNATIVES Es pretén amb elles evitar els efectes deslocalitzadors que impliquen les penes privatives de llibertat i fer, d’alguna manera, que la persona condemnada pugui reparar el dany causat a la societat des de la mateixa.\nEn el vigent Codi Penal les possibilitats contemplades que passen per evitar l’ingrés a presó son, entre altres, les següents:  Pena de treballs en benefici de la comunitat (TBC).\n Substitucions de condemna.\n Suspensions de condemna.\nEls Serveis de Gestió de Penes i Mesures Alternatives (SGPMA) són les unitats administratives encarregades de la gestió d’aquest tipus de penes.\nLa llibertat condicional En aquesta varietat l’execució de la presó restant queda en suspens des de la data de posada en llibertat del penat durant el termini que determini el Jutge de Vigilància Penitenciària (que no pot ser mai inferior a la pena pendent). Un cop transcorregut l’interval de temps sense haver comès cap delicte i havent satisfet les regles de conducta fixades, el jutge acordarà la remissió de la pena.\nEn cas contrari, i similar al que passa amb la suspensió ordinària, quan es manifesti la perillositat de l’alliberat per la comissió de nou delicte, o per l’incompliment greu o reiterat de les prohibicions i deures imposats, o per sostreure’s al control de l’Administració Penitenciària, el Jutge de Vigilància Penitenciària revocarà la suspensió i la llibertat condicional concedida, i ordenarà l’execució de la pena restant, havent, el penal, de complir la mateixa sense que el temps transcorregut en llibertat condicional es computi com a temps de compliment de la condemna.\nAixí concebuda, la llibertat condicional subseqüent a la suspensió de la presó restant permet verificar la capacitat d’autocontrol del subjecte per viure en llibertat desistint de delinquir.\nAixí mateix, la suspensió de la presó romanent possibilita a l’infractor recuperar la seva llibertat ambulatòria i l’accés a activitats laborals, formatives i terapèutiques en condicions similars a les del ciutadà lliure. No obstant, encara que el subjecte queda desclassificat, l’estatus jurídic que comporta la suspensió condicional pot comportar, si el Jutge de Vigilància Penitenciària ho considera necessari per a conjurar el perill de comissió delictiva, la seva contenció dins d’uns límits que es concretin en la imposició de certs deures i obligacions.\n3 Fonts de dades en criminologia 1º Criminologia UAB Aquestes directrius de conducta, que posaran a prova la disposició del subjecte per autogovernar-se consisteixen fonamentalment en la fixació d’un lloc de residència del que no podrà sortir sense autorització judicial, en la presència, quan sigui requerit per informar de les seves activitats i justificar-les, en la participació en diversos programes, i en l’acatament de determinades prohibicions sota supervisió i control per part dels Cossos de Seguretat de l’Estat o de l’Administració Penitenciària.\nDADES PENITENCIÀRIES A CATALUNYA Catalunya porta 32 anys amb l’assumpció de les competències en matèria penitenciària per part de la Generalitat de Catalunya i segueix sent l’única comunitat autònoma de l’Estat espanyol amb aquestes competències.\nEl Departament de Justícia de la Generalitat de Catalunya, a través de la Direcció General de Serveis Penitenciaris, és l’encarregada de definir l’orientació de l’execució penal a Catalunya i d’implantar les propostes, plans i programes per la seva execució. Catalunya és l’única comunitat autònoma que té transferides (1984) les competències en matèria de serveis penitenciaris i, per tant, coordina i supervisa la implantació de polítiques en aquest àmbit.\nEl model penitenciari català va apostar i manté actualment fer de la presó una pena rehabilitadora, Catalunya ha assolit: - Promotors de les sortides programades tal com posteriorment van ser recollides pel Reglament penitenciari.\n- Han aplicat per primera vegada els sistemes de classificació de fases progressives.\n- Crear la primera comunitat terapèutica penitenciària per al tractament de les drogodependències de l’Estat espanyol (DAE de Quatre Camins).\n- Aplicar de manera sistemàtica els programes de competència psicosocial, inspirats en els llavors vigents en el sistema penitenciari de Canadà, es van fer els primers programes d’intervenció en delictes sexuals.\nReinserció social L’Administració penitenciària ha d’orientar la pena de presó cap a la reinserció social: - Ha de respectar el marc normatiu de l’execució de la pena.\n- Ha d’evitar o pal·liar els efectes nocius de la institució penitenciària.\n- Ha de facilitar els mitjans formatius, culturals i terapèutics que incrementin el repertori conductual prosocial dels interns.\n4 Fonts de dades en criminologia 1º Criminologia UAB Models explicatius de la delinqüència En relació amb l’organització de la institució i en concret, pel que fa als programes de rehabilitació, la criminologia compta amb uns models explicatius de la delinqüència que són considerats els pilars teòrics fonamentals de la rehabilitació penitenciària.\n- Model cognitivoconductual.\n- Psicologia de la personalitat i aportacions de la investigació bio-psicològica.\n- Aprenentatge social.\n- Teoria general de la tensió.\n- Teories del control social.\n- Criminologia del desenvolupament: “La delinqüència arriba a la seva cota màxima entre els 14 i els 20 anys, perquè els joves tenen forts desitjos d’excitació, de coses materials i d’estatus entre els seus iguals, poques possibilitats de satisfer aquests desitjos legalment i poc a perdre. Al contrari, després dels 20 els desitjos s’atenuen o es tornen més realistes, hi ha més possibilitats d’adquirir aquelles fites legalment, i els costos de la delinqüència són pitjors.” (Farrington, 1986) - Model risc-responsabilitat.\n- Noves teories integradores i model del triple risc delictiu.\nTags: fonts de dades fonts dades Fonts de Dades en Criminologia criminologia sandra sanchez indicadors indicadors oficials dades penitenciaries penitenciaries fonts de dades,fonts,dades,Fonts de Dades en Criminologia,criminologia,sandra sanchez,indicadors,indicadors oficials,dades penitenciaries,penitenciaries


La Decabike aplega més públic familiar - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nLa Decabike aplega més públic familiar\nProp de 300 amants de la bicicleta participen a la pedalada en una jornada amb més activitats adeçades als nens\nabel gallardo soto | manresa 16.05.2016 | 11:05\nEls participants en el moment de la sortida, a prop del pàrquing del centre comercial d´esports Decathlon, ahir al matí eudald redó\nLes bones temperatures d'ahir convidaven a fer una sortida amb bicicleta, i així ho van fer prop de 300 persones que van decidir participar a la Decabike de Manresa, la pedalada que el centre comercial de material esportiu Decathlon organitza anualment. El públic d'aquest esdeveniment esportiu i lúdic sol ser majoritàriament familiar, però ahir gairebé la totalitat dels participants eren famílies que, a part de la pedalada, també van gaudir de les activitats que es van organitzar al pàrquing del centre comercial, ubicat al polígon dels Trullols.\nLa xifra de participació va ser inferior a l'esperada, ja que l'objectiu era superar les 400 inscripcions -la xifra rècord de l'any passat-, però els organitzadors es mostraven satisfets de com havia transcorregut la jornada. Atribuïen no haver aconseguit la participació esperada al fet que avui és festa i que, per tant, moltes famílies han aprofitat per passar uns dies a fora.\nLa marxa ciclista va començar poc abans de dos quarts d'11 del matí a les instal·lacions del Decathlon de Manresa. El recorregut, el mateix que el de l'edició passada, passava pels principals carrers de la ciutat i se n'anava cap al parc de l'Agulla. No es tractava de cap competició i, de fet, no es va anotar les persones que arribaven primer. Per aquest motiu els ciclistes van fer la la marxa a poca velocitat. Els assistents asseguraven que era ideal per anar-hi amb els nens. Un dels aspectes que es canviaran de cara a l'any que ve, ja que la idea és anar potenciant encara més la presència de famílies a la pedalada, és que el recorregut tingui trams de camí rural. L'itinerari passava gairebé en la seva totalitat per via asfaltada i alguns participants van trobar a faltar més contacte amb la natura, sobretot pensant en els nens.\nDe fet, els més menuts van ser els protagonistes perquè després de la marxa, que es va fer en poc més de 90 minuts, hi havia tot d'activitats adreçades al públic infantil al mateix pàrquing del Decathlon. Altres anys hi havia també tallers per a nens, però aquest any s'ha potenciat més. Hi va haver una sessió de zumba amb monitors reconeguts, es van desenvolupar tallers de reciclatge i hi havia un circuit que va muntar la Policia Local. La intenció és adaptar encara més la jornada als gustos de les famílies.


Canal Bassols - Consorci del Ter\nPortada > El territori > Inventaris > Ruta del patrimoni cultural fluvial > Distribució i emmagatzematge: canals, recs, rescloses i preses > Canal Bassols\nEl canal s'inicia al vessant dret de la resclosa. Durant el seu recorregut, de 3.184 m, presenta trams descoberts, part inicial i zones pròximes al veïnat de la Roca, i altres de soterrats que ofereixen una coberta exterior a base de pedres de riu. Transcorre enmig de prats, camps i paisatge típic de muntanya. El canal, al barri de la Roca, presenta un aqüeducte prou interessant i la confluència del canal que duu l'aigua de la font dels Adous.\nTravessa per sota la carretera que duu a Abella i després marxa paral·lel a un camí de terra que duu a dues fonts, la font Negra i la font Blanca. Des d'aquests paratges és té una bona perspectiva del poble de Vilallonga, que queda a l'altra banda del riu. D'aquest camí destaca una zona amb avets i un plàtan, força vell, en una de les fonts. En alguns trams el canal presenta condicionaments recents (2004).\nLa seva trajectòria transcorre entre dos municipis, Vilallonga de Ter i Llanars, poble on hi ha la central. A l'aqüeducte de la Roca s'ajunta el canal que duu l'aigua de la font de les Adous, aprofitament que va ser concedit el 1947 a l'empresa Hijos de José Bassols, SL.\nTranscorre entre Vilallonga i la Central Bassols, a Llanars. Hi ha trams coberts i altres de descoberts d'accés difícil.\nPortar aigua a la central Bassols.\nManteniment, neteja dels entorns


Integrar els barris de muntanya - Seguiment Actuacions - Pla d'Actuació Municipal 2016-2019 - decidim.barcelona\nIntegrar els barris de muntanya\nInici 2017-01-01 Fi 2017-09-03\nDefinició de la integració\nInici 2016-10-30 Fi 2018-12-31\nCollserola. PEPNAT amb participació i coresponsabilitat\nCol·lectiu Agudells @col_lectiu_agudells\nIntegració dels barris de muntanya\n[Jornada de treballadores i treballadors municipals] Habitatge\nEl dret a l’habitatge s’ha de fer efectiu. Proposem quatre línies de treball: promoure la funció social de l'habitatge i el sòl; revertir l'exclusió residencial; promoure la rehabilitació dels habitatges des d'una perspectiva sostenible d'acord amb la diversitat dels usuaris, i Incrementar la promoció d'habitatge de lloguer social i cooperatiu.


El programa domèstic d’aquesta casa entre mitgeres es desenvolupa en una sola planta de 12 x 15 m, amb mitja planta situada per sobre de la cota del terreny. Aquesta peça corona una sala semisoterrada de la mateixa mida i d’ús polivalent. S’obre pels…\nAnna Sabrià, arquitecta empordanesa L’Anna Sabrià és una arquitecta empordanesa que transmet entusiasme quan explica la feina que fa, una dona que parla dels seus encàrrecs i projectes com si fossin els seus propis negocis. Tres anys després d’obrir el seu despatx a Girona ha…\nInstitut – Escola de Sant Joan de les Abadesses L’escola actua a manera de final del poble, de transició entre l’entorn urbà i els camps. S’ubica en relació amb la nova urbanització i emplaça els accessos de secundària (1a fase) i infantil i primària (2a…


Page 732 - Biblia Català TBS\nEclesiastès 4, 5\nvist les obres dolentes que es fan sota el sol.\n4 I jo vaig veure que tota la feina, i tot el pro t del treball provoca l’enveja d’un home contra el seu proïsme. També això és vanitat i a icció d’esperit.\n5 L’insensat plega les mans, i devo- ra la seva pròpia carn.\n6 És millor un grapat amb repòs, que no pas dos grapats amb fatiga i a icció d’esperit.\n7 I em vaig girar, i vaig veure la vanitat sota el sol.\n8 N’hi ha un que està tot sol, sense ningú més, sense cap  ll ni germà, però mai no té acabament tot el seu treball: els seus ulls no se sacien mai de riquesa, i mai no es pregunta: ¿Per qui treballo i privo la meva ànima del benestar? Això també és vanitat, i una tasca feixuga.\n9 És millor ésser dos que un: perquè així tenen un bon salari per la seva feina.\n10 Perquè si cauen, l’un aixecarà el seu company: però ai del qui està sol quan cau, i no hi ha ningú altre per aixecar-lo.\n11 També, si dos jeuen junts, s’escalfen: però, com s’escalfarà un tot sol?\n12 I si l’enemic preval sobre l’un, tots dos el resistiran; i la corda de tres caps no es trenca tan aviat.\n13 És millor un noi pobre i savi que no pas un rei vell i insensat que ja no es deixa aconsellar.\n14 Perquè ha sortit d’una casa de presoners per regnar, malgrat haver nascut pobre en el seu propi reial- me.\n15 He vist tots els vivents que ca- minen sota el sol amb aquell noi, el segon, que ocuparà el lloc de l’altre.\n5:2 Mt 6:7 724\n16 No tenia   tot aquell poble, tots els que foren abans que ells: tampoc els qui vindran després d’ells no n’estaran contents. Perquè també això és vanitat i a icció d’esperit.\n2 No et precipitis amb la teva boca, i que el teu cor no tingui pressa a proferir una paraula davant de Déu, perquè Déu és als cels, i tu sobre la terra: per tant, que les teves paraules siguin poques.\n3 Perquè el somni ve per les moltes ocupacions: i la veu de l’insensat per les moltes paraules.\n4 Quan facis un vot a Déu, no triguis a complir-lo, perquè no li agraden els insensats: compleix el que has promès.\n5 És millor que no facis cap vot, que no pas que facis algun vot, i no el compleixis.\n6 No permetis que la teva boca faci pecar la teva carn, i no diguis davant del missatger que allò fou un error. ¿Per quina raó s’hauria d’indignar Déu contra la teva veu, i hauria de destruir l’obra de les teves mans?\n7 Perquè en l’abundància de somnis i en moltes paraules hi ha vanitats. Però tu tingues temor de Déu.\n8 Si veus l’opressió del pobre, i el sa- queig del dret i de la justícia en una província, no t’estranyis d’aquest as- sumpte: perquè el superior vigila el que és a dalt, i n’hi ha un de superior a ells.\n9 I el progrés de la terra bene cia tothom: el rei mateix depèn dels camps.\n10 El qui estima la plata no se saciarà amb la plata: i el qui estima la riquesa\nVigila els teus peus quan vagis\na la casa de Déu, i atansa’t a escoltar més que no pas a donar el sacri ci dels insensats, perquè no saben que fan el mal.


Una història amb moltes capes | Quadern | EL PAÍS\nUna història amb moltes capes\nJuli Alandes publica una novel·la coral on els persontages formen un joc a cinc bandes\n27 feb 2013-19:52 UTC\nL'escriptor Juli Alandes, autor de 'Crònica negra'.Jesús CÍscar\nAlguns lectors poden pensar, d’entrada, que Juli Alandes és un escriptor temerari per endinsar-se en les terres movedisses de les manipulacions sagnants que ha fet de la història la dreta valenciana per afirmar que el valenciano és una llengua que no té res a veure amb el català, ja que Jaume I no va dur a les nostres terres glorioses cap llengua, sinó que més aviat va alliberar de l’esclavatge musulmà una llengua cristiana, el mossàrab, la indumentària primera del valencià. Però el talent d’un fabulador es mesura per la capacitat de fer possibles camins que semblen inviables. I aquest és el repte i el reclam inicial de Juli Alandes: convertir material incendiari en univers literari atractiu.\nDe fet, un dels punts forts del narrador valencià és moure’s en les escletxes, en els límits, com va demostrar amb aprofitament literari de l’anarquisme en Àcrates! i en El crepuscle dels afortunats amb la creació del policia Miquel O’Malley —tota una troballa—, mosso d’esquadra d’origen valencià i amb algun empelt irlandés. Això mateix fa en Crònica negra, on també fa creïbles o tracta amb naturalitat fets que no són habituals. Així, per exemple, hi trau les orelles un messiànic o hi ha un policia versador del cant d’estil i amb eixides de roig provocador. En una paraula, Juli Alandes estira el fil de situacions i personatges extrems per extraure’n el màxim suc i desplegar fins a quins graus la realitat pot arribar a ser absurda o delirant. Un objectiu com aquest l’obliga a muntar un engranatge d’equilibris per tal que la trama rode amb eficàcia.\nCrònica negra ens transporta al 1987 amb un Miquel O’Mallye, amb estudis de filosofia i acabat d’eixir de l’ou acadèmic, que s’estrena com a policia. És l’etapa prèvia a la commemoració d’un grapat d’anys de la conquesta de València. L’atzar el du a formar part de l’equip d’investigació d’una sèrie d’assassinats estranys: una arabista americana, un arqueòleg francés, un medievalista radical i un catedràtic de dret, amb un historial força conservador, un rector estudiós del santoral valencià. Els investigadors no acaben de trobar els desllorigadors que els uneixen. Els mòbils sexual, econòmic, polític, d’enveja acadèmica no són satisfactoris davant els senyals simbòlics, lligats amb el foc purificador i cauteritzador d’heretgies, que escenifica l’assassí. Són només producte d’un torrat, embastat amb un discurs profètic i messiànic? O hi ha alguna clau més? A palpes, errades i persistència, la policia, amb el debutant al capdavant, aclareixen a poc a poc l’enigma.\nA l’autor segurament no li interessa la novel·la negra pura, però n’aprofita —i en gaudeix— la intriga, la investigació, la figuració de personatges per a conduir els temes que li interessen i passar pel sedàs verbal del narrador i dels protagonistes el deliri valencià entorn de la identitat, però també per a repassar tot un ventall ampli de temes que van des de la trinxera universitària o la política fins a la vida social i cultural de la València d’abans i d’ara. Sense oblidar el foc creuat de referències culturals i literàries de tota mena. En tota aquesta madeixa té un pes específic, com ja hem dit, el xoc entre historiadors i, sobretot, l’ús i abús de la història amb fins poc honorables. Ara, el que importa és que aquesta matèria està ben integrada en la trama, no l’asfixia —potser hi ha alguna excepció—, sinó que més aviat aporta pebre i misteri a l’acció. Això es reforça també per la desfilada de personatges ben singulars, especialment Bernat de Flor, protagonista vital i contundent i alhora esmunyedís. En aquesta novel·la coral, l’eix resideix en els policies i, sobretot, en el jove O’Malley, perquè formen un joc a cinc bandes que funciona prenent com a base idees contraposades, rèpliques i contrarèpliques, que evidencia personalitats força divergents. Encara que hi ha eixides, reconeixements, vigilància i persecucions, la novel·la es fonamenta en els diàlegs entre els policies o amb els assessors, travessats pels jocs de les ocurrències i adobats amb els distints registres de l’humor.\nPotser no totes les gosadies funcionen o tenen el mateix rendiment: hi presenta estridències, ara com ara, el personatge que juga al complot contra la història, però fa bé el seu paper. Els excessos hi fan el seu paper i no desvirtuen el gros de la novel·la, que és oferir una història amb moltes capes i on la serietat i la cultura són una mirada desinhibida, gràcies a la ironia. Tot plegat, Crònica negra és una obra que arrisca i toca molts temes, amb uns resultats òptims. Dignes de llegir i valorar.


INAUGURADA L'EXPOSICIÓ "LA PREHISTÒRIA A LA NOSTRA VALL"\nLa directora general de Primera Infància, Innovació i Comunitat Educativa, Amanda Fernández va participar a la inauguració de l'exposició "La prehistòria a la nostra vall" que es realitzà dia 7 de maig a Sóller dins el marc del programa Aprenentatge Servei a la Serra de Tramuntana.\nL'exposició fou muntada per docents del CEIP Es Puig i del CC Sagrats Cors de Sóller com a part del projecte educatiu APS Arqueotramuntana que iniciaren l'any 2018 amb la intenció de donar a conèixer les arrels de Sóller i Fornalutx. A l'exposició s'ha pogut veure la trajectòria del projecte amb tots els productes i intervencions fetes a l'entorn per part dels alumnes i dels propis docents.\nAquests centres formen part del programa Aprenentatge Servei a la Serra de Tramuntana des de que s'inicià el curs 2016-2017. L'exposició mostra la qualitat del projecte i la dedicació d'aquests docents compromesos amb la metodología APS com un mitjà per compartir amb tota la comunitat educativa i l'entorn una visió transversal i facilitadora d'un currículum integrat.


L'exlehendakari Patxi López està convençut que el PSC recuperarà al maig l'alcaldia de La Llagosta\nPublicat el Dilluns, 12 Gener 2015 17:29\nL'actual secretari d'acció política i ciutadana del PSOE va participar dissabte a l'assemblea oberta celebrada a La Llagosta.\nL'exlehendakari Patxi López s'ha mostrat convençut que els socialistes recuperaran l'alcaldia de La Llagosta en les eleccions municipals previstes pel 24 de maig. Per López "l'actual govern del municipi està lluny de la ciutadania" i que per això, com manté el nou candidat Oscar Sierra, "La Llagosta necessita un canvi".\nL'alcalde de Vilanova, Oriol Safont, no repetirà com a candidat d'Unitat per Vilanova en les eleccions de l'any que ve\nPublicat el Dilluns, 15 Desembre 2014 22:32\nSafont, alcalde des del 2003, facilitarà la renovació al partit independent que té majoria absoluta al consistori des del 2007.\nOriol Safont no repetirà com a cap de llista de la formació Unitat per Vilanova en les eleccions municipals del 2015. Així ho assegura l'actual batlle del municipi en declaracions al rotatiu comarcal El 9 Nou: "De forma tranquil·la i sense pressions he pres la decisió d'allunyar-me de la primera fila de l'Ajuntament i deixar pas a altres persones".\nAntonio Rísquez no repetirà com a cap de llista del PSC de La Llagosta en les eleccions municipals de 2015\nPublicat el Divendres, 12 Desembre 2014 15:17\nL'actual portaveu socialista i alcalde, entre 2003 i 2011, renuncia "per motius personals i professionals".\nL'Agrupació local del PSC de La Llagosta ha convocat una assemblea extraordinària de militants pel pròxim dimarts 16 de desembre, a les 20 hores, que haurà d'escollir el candidat/a a l'alcaldia en les eleccions municipals de l'any que ve. Per ara, cap dels membres de l'agrupació ha manifestat públicament la seva voluntat d'optar al relleu d'Antonio Rísquez, que va ser alcalde del municipi, entre 2003 i 2011, i que encara continua com a portaveu del grup municipal a l'oposició.


ACN Vilanova i la Geltrú 24-07-2018 08:36\nL'expresidenta de l'AMI Neus LLoveras atén els mitjans de comunicació durant l'Assemblea Nacional del PDeCAT, el 21 de juliol del 2018. ACN\nDos càrrecs de Governació neguen que participessin en l'organització de l'1-O perquè les competències eren de Vicepresidència\nLa querella diu que com a presidenta de l'AMI va participar activament en l'organització de mobilitzacions socials a favor de la independència\nEl partit ultradretà Vox, que fa d'acusació popular en els dos grans procediments judicials contra el procés sobiranista, ha presentat aquest dimarts davant del Jutjat d'Instrucció número 13 de Barcelona una querella per conspiració per a la rebel·lió, sedició, prevaricació, desobediència i malversació contra l'expresident de la Generalitat Artur Mas i l'alcaldessa de Vilanova i la Geltrú i expresidenta de l'AMI Neus Lloveras. Tots dos van estar investigats al Tribunal Suprem pels mateixos fets, però el magistrat instructor Pablo Llarena va arxivar la causa contra ells. Ara Vox la vol reobrir pels mateixos fets i, com que ja no són aforats, ho vol fer davant del jutjat de Barcelona que investiga els preparatius de l'1-O. Segons Vox, tots dos van participar activament en l'entramat que dirigia l'organització del referèndum.\nEn el cas de Mas, la querella es fonamenta en la seva participació en diverses reunions "clau" i en el 'Llibre blanc de la transició nacional', considerat per l'acusació popular el "full de ruta" per aconseguir la independència. Segons la querella, la mateixa introducció del 'Llibre blanc', titulada 'Decidir per guanyar el futur' i escrita per Mas, "legitima" les actuacions per aconseguir la independència. També vinculen Mas a l'anomenat 'comitè estratègic' que apareix al document 'EnfoCATs' que teòricament dirigia el procés sobiranista, i la seva suposada participació en reunions, recollides a l'agenda de Josep Maria Jové, on s'haurien planificat les lleis de desconnexió.\nPel que fa a Lloveras, la querella diu que com a presidenta de l'AMI va participar "activament" en l'organització de mobilitzacions socials a favor de la independència i també en les reunions de l'anomenat 'comitè estratègic'.\nCàrrecs de Governació neguen haver participat en l'1-O\nVox ha presentat la querella el mateix dia que dos antics càrrecs de la Conselleria de Governació han negat aquest dimarts a la tarda davant del Jutjat d'Instrucció número 13 de Barcelona que tinguessin cap mena de participació en l'organització del referèndum de l'1-O, ja que la seva conselleria va perdre les atribucions de processos electorals amb la reformulació del Govern que es va fer el juliol de l'any passat i que va suposar el trasllat de les competències electorals a la Vicepresidència de la Generalitat.\nSegons fonts jurídiques, l'exsecretària general de Governació Meritxell Masó ha declarat com a investigada que ella va rebre el requeriment del Tribunal Constitucional perquè no participés en l'organització del referèndum, però no va fer res, ni a favor ni en contra de l'1-O, perquè no tenia cap mena de competència. Masó ha respost a les preguntes de totes les parts excepte de Vox, i ha recordat que el passat 27 d'octubre va declarar com a testimoni al TSJC sobre fets similars.\nPer la seva banda, també ha declarat com a testimoni un responsable que portava una dècada treballant a l'àrea de processos electorals. No obstant això, el 31 de maig va canviar de lloc de feina, cosa que havia demanat feia més d'un any, i va passar a treballar a la Secretaria General de Joventut, i, per tant, tampoc tenia cap vinculació amb el referèndum. Sí que ha admès que a causa de la seva llarga experiència en l'àmbit, Josuè Sallent, director d'Estragègia del CTTI i detingut el 20-S, li havia fet algunes consultes sobre la web referendum.cat.\nTambé ha acudit a la citació judicial una altra investigada, Montserrat Vidal, de l'àrea de processos electorals, que s'ha negat a declarar al·legant que la seva advocada no havia tingut prou dies per mirar-se la causa. Per aquest dimarts també estava citada inicialment la interventora general de la Generalitat, Rosa Vidal, però la seva declaració com a investigada per malversació, desobediència i falsedat documental s'ha ajornat.


Un dibuix de 1872, testimoni de la vida comercial rosinca al segle XIX ·\nInici Actualitat Un dibuix de 1872, testimoni de la vida comercial rosinca al...\nIl·lustració de Josep Romanyach\nEl dibuix esdevé un magnífic testimoni per il·lustrar la relació de Roses amb el mar\nUn dibuix de Josep Romanyach Berta datat de l’abril de 1872, és el document que l’Arxiu Municipal de Roses dóna a conèixer aquest mes de febrer a través de la seva secció web ‘El document del mes’. El quadre esdevé un magnífic testimoni per il·lustrar la relació de Roses amb el mar i contextualitzar com la pesca i el comerç esdevingueren els eixos econòmics de la Roses de mitjan segle XIX.\nEl dibuix presenta una vista panoràmica de Roses presa aproximadament des de la platja de Santa Margarida, en la qual s’emfatitza el caràcter comercial i marítim de la població. La presència de nombroses embarcacions -no només de pesca, sinó sobretot mercants-, domina l’escena on l’autor remarca també l’origen de les naus amb les banderes que les presidien: espanyoles, franceses, italianes o angleses.\nAmb el seu dibuix, Josep Romanyach Berta (pèrit agrònom rosinc nascut l’any 1850), va reflectir perfectament l’edat d’or del comerç de cabotatge local, quan el port natural de Roses esdevingué una plaça clau del comerç marítim del Mediterrani nord-occidental. Aquesta obra es troba en possessió de l’Ajuntament de Roses des de l’any 1933, moment en què Ramon Romanyac (fill de l’autor), en feu donació a favor del municipi.


Innovació i tecnologia — Memòria 2020-2021 — UPC. Universitat Politècnica de Catalunya\n≡ Innovació i tecnologia\nSou a: Inici / Impacte en l'entorn / Innovació i tecnologia\nPer segon any consecutiu, la UPC ha participat en la convocatòria The Collider, impulsada per la Fundació Mobile World Capital Barcelona, en la qual se seleccionen 15 projectes amb vocació empresarial capaços de resoldre els reptes industrials actuals. El 2020 els projectes de la Universitat que han participat en aquest programa han estat IOTremote (Jorge García) i BioPack (Ignacio Velasco).\nEl programa Emprèn UPC continua ampliant serveis en formació, mentoria, programes i qualitat d’espais. Actualment, la UPC disposa de cinc espais de coworking: Campus Nord, Baix Llobregat, Besòs, Terrassa i Vilanova i la Geltrú, amb punts de treball per a 80 persones. S’orienta a la preincubació d'idees, l’impuls de l'esperit emprenedor entre l’estudiantat i nous titulats i titulades, i motor per a la creació d'empreses de base tecnològica. Al 2020 s’ha donat suport a 60 projectes formats per 185 emprenedors.\nEl gener de 2020 va tenir lloc el 1r Innovation Day al Campus del Baix Llobregat, orientat a donar a conèixer les novetats de les tecnologies més disruptives, amb la participació d’investigadors i investigadores, directius i directives (DAMM i CBRE), start-ups i spin-offs de la UPC (Nearby Computing, FinbootTech i Quside), i agents de coneixement, que van analitzar els mecanismes de col·laboració amb la Universitat com a element de suport al desenvolupament econòmic i social del territori. En el marc d’aquest acte, va tenir lloc la inauguració oficial per part del rector de la Universitat, Francesc Torres, de l’espai Emprèn Castelldefels, que va incloure una visita als espais amb 25 punts de treball.\nDurant el 2020, l’acceleradora EIT Urban Mobility Hub South, liderada per la UPC amb la col·laboració de la UPF, CARNET, CTAG i Barcelona Activa, ha obert dues convocatòries, amb la presentació de 110 candidatures i la selecció de 10 start-ups per formar-ne part. Actualment, en formen part 19 start-ups del sector de la mobilitat urbana, dins del Hub South, 10 de les quals són espanyoles.\nDurant el 2020, a causa de la pandèmia s’han organitzat webinars en línia adreçats tant a usuaris del Parc UPC com a membres de la comunitat UPC: Agile Growth per a emprenedors; Stock options - Phantom shares, Compliance per a start-ups; Protecció d'invencions mitjançant models d'utilitat; Vigilància tecnològica; Com rendibilitzar l'R+D del teu negoci; Liderar en la distància; Valoració econòmica d'actius intangibles; Fiscalitat de les start-ups; Com decidir la via de protecció, i NEOTEC i altres instruments de finançament CDTI.\nS'ha ubicats en el Pier01 de Palau de Mar l’acceleradora de l’EIT Urban Mobility South Hub, liderada per la Universitat. A més, s’ha posat en marxa el projecte Deep Tech Hub amb Barcelona Activa i quatre universitats catalanes, per al desenvolupament d’un pla d'actuacions destinat a posicionar Barcelona com un hub d’empreses deep-tech.\nS’han signat cinc innovation hubs, espais de treball bilateral amb empreses del territori per a la generació d’innovació oberta, aprofitant les capacitats, el talent, la tecnologia i la innovació de la UPC, amb la finalitat de generar innovació incremental i disruptiva per a les empreses. S’han signat els acords amb Damm SA, Valenveras SL, Port de Barcelona, Huawei Technologies France, SAU i Innomads.\nFinalment, cal destacar la gestació del Cannabis Hub a finals de 2020, fruit de l’acord amb Valenveras SL, amb la voluntat de crear una comunitat sòlida amb empreses, organitzacions i institucions per desenvolupar un ecosistema sostenible i compromès al voltant del cànnabis, per promoure projectes innovadors i generar solucions en el mercat, utilitzant el cànem industrial en aplicacions del sector químic, industrial i de la salut. El setembre de 2020 es va fer la primera sessió dels UPC Diàlegs agroalimentaris, que amb el títol de Primeres Jornades del Cànnabis a Catalunya es va centrar a tractar “El cànem industrial com a cultiu de futur”.


La II Residència José Estruch de Teatre reivindica la figura de l'autor alacantí Gonzalo Fortea - LOBLANC\nLa II Residència José Estruch de Teatre reivindica la figura de l’autor alacantí Gonzalo Fortea\nEl dimarts es va presentar en roda de premsa la resolució de la II Residència José Estruch del Teatre Principal d’Alacant.\nLa Residència José Estruch es troba emmarcada dins del Projecte Estruch, que des de 2015 ve acollint diversos projectes i iniciatives culturals promogudes des del Teatre Principal d’Alacant i des de l’Institut de Cultura Juan Gil- Albert, com els “Premis José Estruch”, l’exposició itinerant “Vida i Teatre”, i l’exposició dels fons documentals del dramaturg i director alacantí “Pepe Estruch. Imatge, veu i paraula”.\nEl Teatre Principal d’Alacant, amb la finalitat del foment de la producció teatral alacantina professional, presenta la II de Residència de Producció José Estruch (Teatre). El programa Del qual consisteix en la selecció d’un projecte teatral amb residència en el Teatre Principal (Sala Nuria Espert) que s’estrenarà en el Teatre Principal per a la Temporada TARDOR-HIVERN 2019/20. La dotació econòmica és de 8000 €, dels quals 4000 € són en concepte de caixet i els altres 4000 € com a incentiu a la producció per l’Estrena Absoluta dins de la Temporada oficial del Teatre Principal.\nLa selecció de projectes, realitzada al novembre de 2018, exigia que es tractara de companyies de teatre professional, domiciliades a Alacant, amb almenys un 70% de l’equip amb domicili fiscal a Alacant. Havien de ser projectes de gènere teatral, i que no hagen sigut estrenats.\nA la convocatòria s’han presentat tres projectes, resultant seleccionada la companyia Armónico Impar, que lideren l’actor i dramaturg alacantí Antonio Lafuente i l’actriu italiana Giulia Varotto.\nEs tracta d’una dramatúrgia creada a partir dels relats breus de l’autor noveldense Gonzalo Fortea.\nPer a presentar la producció seleccionada, han comparegut el Director del Teatre Principal d’Alacant, Francesc Sanguino i la pròpia companyia. El seu director, Antonio Lafuente, ha explicat que aquest projecte naix fa una mica més de dos anys, quan per casualitat va llegir l’obra “Resum” de Fortea. A partir d’ací i de les grans possibilitats dramàtiques que va descobrir, naix aquesta iniciativa, que ha desenvolupat juntament amb la seua companya al capdavant de la companyia Giulia Varotto qui ha assenyalat que “encara que la gestació del projecte ja s’havia iniciat amb anterioritat, l’aparició de la Convocatòria per a a Residència José Estruch del Principal, va suposar un impuls per a acabar d’armar la proposta”.\nSobre l’argument de l’obra, Antonio Lafuente conta que hi ha un relat que es diu “Volta a la llar”. “Aquest relat és senzillament la història d’un home que sale de la presó contra la seua voluntat. Ha passat gran part de la seua vida tancat i ara tem el que hi ha en l’exterior, és a dir, a la vida mateixa. Però com tots en algun moment de la nostra vida hem de veure’ns en la situació d’enfrontar-nos a les nostres pors, als altres. És una destinació del qual no podem escapar”. Una magistral metàfora de la vida (potser del mateix naixement d’un ésser humà) que Gonzalo Fortea presenta amb un llenguatge senzill, però que dibuixa una situació surrealista estirada fins al grotesc, sense perdre un àpex de versemblança. “No es tracta únicament de rescatar a aquest autor alacantí de l’oblit, el projecte naix d’un impuls personal mogut per la gran qualitat de l’obra, amb pur interés artístic”. Varotto a més ha assenyalat que es tracta d’un projecte obert a la investigació una vegada que comence la producció, i en el qual “es cuidarà molt especialment la posada en escena, no solament a nivell d’escenografia física, si no la sonora, que està molt present en l’obra de Fortea”\nJosé Ferrándiz, Director de l’Institut de Cultura Juan Gil-Albert, els ha acompanyat en la roda de premsa com un dels promotors del Projecte Estruch. “Quan em vaig assabentar que el projecte seleccionat tenia una vinculació directa amb Gonzalo Fortea, no solament vaig sentir sorpresa, sinó també una gran alegria, màximament, coincidint en enguany 2019 es compleix el noranta aniversari del seu naixement a Novelda, i el dècim de la seua defunció” “En l’Institut de Cultura Juan Gil- Albert farem un acte com a homenatge i record, el 14 de maig, en el qual participarà Antonio Lafuente, en el qual parlarem de la seua obra: “Gonzalo Fortea en Resum”. A més es remena la possibilitat d’editar dues dels contes en els quals s’ha basat l’obra, per a distribució gratuïta.\nSanguino ha acabat afegint que “marquem des de 2015 que es va iniciar amb Pepe Estruch i la recuperació de la seua memòria, va seguir amb José Antonio Peral, i ara continua amb Gonzalo Fortea, tots relacionats amb el teatre, encara que de manera indirecta també Gonzalo Fortea, també va fer alguna incursió… pertanyen tots a un moment històric de la ciutat d’Alacant que hem de recordar… El Teatre Principal compleix amb la recuperació d’una franja històrica que no ha sigut prou valorada”\nPreviousEl Ayuntamiento de Alicante finaliza importantes trabajos de remodelación y adecuación en el Castillo de Santa Bárbara\nNextEl segundo número de “Quaderns del Museu” retrata la Xàbia de la época moderna


Martí Marfà: «La infrarepresentació femenina als escenaris no tenia excusa; i ara, encara en té menys» | Enderrock.cat\nÈlia Gea | 21/12/2020 a les 13:00h\nArxivat a: Enderrock, actualitat, martí marfà, FiM, entrevista, Fira de música emergent i familiar de Vila-seca, entrevistes, festivals\nDesprés de 16 anys de recorregut emplenant els carrers de Vila-seca de música, la FiM va plegar veles el 2016. Cinc anys després, no obstant això, la fira es reprèn rebatejada com a 'Fira de música emergent i familiar de Vila-seca' per una dissetena edició que tindrà lloc el 7, 8 i 9 de maig de 2021. De moment, l'organització es troba en plena recepció de propostes artístiques, amb la convocatòria oberta fins al 3 de febrer. Parlem amb el seu director artístic, Martí Marfà, sobre com planteja aquesta gran tornada.\nPer què heu decidit reprendre la fira aquest any? Ja ho teníeu previst abans de l’esclat de la pandèmia?\nA Vila-seca i el Camp de Tarragona hi havia un clam social i polític força unànime per al retorn de la FiM: era un esdeveniment molt estimat al territori. I quan em presento com a director artístic en diferents àmbits, m’adono que també era una cita de referència al país. Tothom en té molt bons records i la gent del sector professional rep amb entusiasme la seva tornada. Tot i que la represa de la FiM Vila-seca va ser una decisió prepandèmia, amb l’impacte que la crisi sanitària està tenint sobre el sector de la música en viu encara és més necessària: calen espais per revitalitzar la música en directe i impulsar novament el sector professional, que està patint molt.\nQuina aspiració o objectius hi ha al darrere d’obrir una nova edició de la Fira?\nTenim un país creativament molt actiu en l’àmbit de la música. Fins i tot en temps de pandèmia els i les artistes han continuat creant, han fet la seva feina. De fet, ara tenim un feix inabastable de propostes musicals de qualitat que no s’han pogut exhibir als escenaris. I alhora les fires i mercats del sector no poden assimilar-ho tot. Ja no podien abans de la pandèmia. També és cert que ens falten escenaris, especialment de format petit i mitjà, que puguin donar sortida a la interessantíssima escena emergent. La FiM Vila-seca reneix per donar visibilitat a aquest segment (l’emergent) i per esperonar la proliferació de nous espais d’exhibició. Alhora, l’àmbit de la música familiar està en auge, amb un públic creixent, espectacles de molta qualitat i projecció, i nous formats en circulació. La nova línia familiar de la FiM Vila-seca es crea per fer d’aparador d’aquesta escena i ajudar a articular-la.\nTu ja havies col·laborat els anys 2013 i 2014 amb la Fira, i ara hi tornes com a director artístic. Quines coses creus que van funcionar i tens intenció de recuperar?\nLa FiM Vila-seca té molta raó de ser com a fira, com a mercat adreçat al sector professional i obert al públic en general. És clau defensar aquest enfocament i no confondre’s amb un festival o una festa major. La FiM va assolir projecció de país gràcies a la seva aposta per la música emergent. Molta gent recorda haver-hi descobert propostes noves o haver-hi vist el seu primer concert de grups avui consolidats com Manel i El Petit de Cal Eril. És aquesta la idea que voldria ser capaç de recuperar.\nPau Vallvé, el maig de 2011, a la 12a edició de la Fira de Música al Carrer de Vila-seca Foto: Xavier Mercadé\nTot i que ara reapareixeu rebatejats, ja no sou la 'Fira de Música al Carrer'. Què ha canviat?\nHem actualitzat el nom de marca de la fira, ara en diem FiM Vila-seca. Continua tenint l’esperit d’esclat primaveral, de sortir al carrer amb el bon temps i gaudir de la música en directe a l’espai públic. Tot i això, també incorporem espais d’exhibició interiors per poder acollir propostes de música familiar que tenen el format d’espectacles de sala.\nQuè tenen en comú la música emergent i familiar, com per encabir-les dins d’un mateix projecte?\nPer mi parlar d’infants i famílies i d’artistes emergents és parlar del mateix: els fonaments de la cultura musical del país. A la FiM Vila-seca treballem amb la música que ve, ja que apuntem a la pedrera de músics i de públics. Aquest és el nostre target i això ens ha de permetre singularitzar la FiM Vila-seca i fer-la conviure amb les altres fires i mercats musicals del país. Alhora, la meva intenció és treballar el que podríem dir-ne música per a tots els públics. Certament, hi ha propostes específicament pensades per a infants en format ritme, registre, llenguatge, continguts... Però musicalment pot tenir atractiu per als adults i, de fet, ha d’aspirar a atraure pares i mares, que també assisteixen als espectacles familiars. A la vegada, han proliferat els festivals i propostes de música en família, és a dir grups teòricament de públic adult que adapten el format de concert per fer-lo apte al públic familiar. Ambdues tendències dibuixen un espai interessantíssim i amb molt recorregut, el de la música per a tots els públics, que des de la FiM Vila-seca volem promoure.\nFiM Vila-Seca Foto: Frederic Navarro\nQuant a la vostra vessant de promoure la música emergent, quina funció pren una iniciativa com la vostra, en un moment d'explosió en què és relativament fàcil donar-se a conèixer a través de les xarxes?\nCom totes sabem, tenir accés a molta informació no és sinònim d’estar ben informada. Amb la música passa el mateix. Tenir molta música emergent a l’abast precisament reforça encara més la necessitat de periodistes, crítics, programadors, fires, festivals... que facin tasca de prescripció i ajudin a destriar el gra de la palla. Per descomptat, en la societat de la informació el públic té un gran paper i això contribueix a democratitzar aquests processos, però alhora el criteri dels experts és més necessari que mai. També hem de pensar que el directe continua essent un pilar de la indústria musical, especialment en els segments en què ens movem nosaltres. Per tant, no només es tracta de difondre i consumir música a través de xarxes, sinó de saber defensar un bon directe. En aquest sentit, són essencials els programes de suport a la creació i acompanyament artístic que desenvolupen agents de Cases de la Música o La Marfà de Girona, entre d’altres. I la FiM Vila-seca vol sumar-se a aquestes iniciatives i esdevenir-ne un node articulador.\nMés enllà d'impulsar la música emergent en general, teniu una línia clara per fomentar la presència femenina i de músics amb “diversitat funcional”...?\nUn dels meus propòsits com a director artístic és presentar una programació diversa, en termes d’equilibri territorial, estils musicals i formats de concert. Però també vull donar visibilitat a la diversitat funcional, perquè em sembla clau defensar que es pot fer música des de condicions diverses. I, òbviament, vull reflectir una realitat que és aclaparadora: tenim al país un bum de dones joves liderant projectes musicals de molta qualitat i també tenim moltes dones instrumentistes que contrasten amb la clàssica imatge de la cantant davant un grup d’homes músics. La infrarepresentació femenina als escenaris no tenia excusa i ara encara menys. M’agradaria aconseguir una FiM Vila-seca molt feminitzada, crec que pot ser una declaració de principis de cara al públic i l’escena.\nA banda d'això, però, quins criteris utilitzareu com a cribratge en la programació?\nDefinir què és una proposta emergent no és fàcil. Tampoc crec que hàgim d’establir un criteri unívoc perquè en l’emergència hi intervenen molts factors. En aquest sentit, pel que fa a la part emergent, busquem artistes o projectes als inicis de la seva trajectòria, tot i que tenir disc o mànager no t’exclouen de la convocatòria. Tant en familiar com en emergent, valorarem que puguin ser estrenes, que s’hagi gaudit d’algun programa de suport a la creació, i evidentment la qualitat, la singularitat, el risc i el potencial de projecció.\nTot això entenc que ho valorareu entre els artistes que enviïn les seves propostes a la convocatòria artística, ja oberta.\nSí. Alhora estem bastint una xarxa d’antenes de talent. Es tracta d’actors repartits per tot el territori que ens ajudaran a fer prospecció de cada escena local i prescripció de les propostes que poden tenir interès o recorregut. Em refereixo als dispositius de suport a la creació, programes d’acompanyament artístic, concursos de grups novells, equipaments especialitzats en música, centres d’estudis superiors de música…\nAlguns dels objectius o requisits que valoreu en els artistes, segons el vostre web, van molt dirigits a solventar problemes derivats de la pandèmia i presentar propostes de caràcter digital. Creieu que és el futur o és quelcom que és especialment important només aquest any?\nEls requisits de participació són vàlids amb pandèmia o sense. Volem donar espai a propostes que abordin el repte digital i que puguin afrontar situacions com la de la covid-19 en termes d’innovació, adaptabilitat i resiliència. La crisi sanitària ha accelerat la proliferació de formats i eines de creació i difusió musicals que, de fet, ja existien. És un dels outputs positius d’aquesta crisi. Evidentment la digitalitat no ha de substituir l’organicitat ni el directe, sinó que hi ha de conviure. La gent té més que mai la necessitat de trobar-se, de gaudir de la música en viu. I els recursos digitals i tecnològics ja fa temps que formen part de la nostra vida. Tot plegat ja s’està integrant.


dimecres, 16 d'octubre de 2013 11:08\nLa Marató tindrà el seu punt de sortida i arribada al Canal Olímpic de Castelldefels.\nEn la seva novena edició, es reconverteix la prova dels 42 quilòmetres en una cursa per parelles de 21 quilòmetres de distància per a cada component\nAquest diumenge arriba la Marató del Mediterrani-Gran Premi Aliança, una prova cada vegada més consolidada i amb més renom dins del calendari de l'atletisme català. Com és habitual la cursa, que suma la seva novena edició, sortirà i arribarà al Canal Olímpic de Catalunya i presentarà un circuit planer i per la platja de Gavà.\nAquest any es pot participar en tres distàncies: 10 km, 21 km (mitja marató) o bé els 42 km, que aquest any, com a principal novetat d'aquesta edició, es disputen en la modalitat marató per equips.\nEl vicepresident de la Federació Catalana d'Atletisme i director de la prova, Josep Maria Antentes, ha dit que “no hi haurà marató com a tal, no hi haurà ningú corrent 6 hores però es manté el nom de Marató del Mediterrani perquè es pot competir per parelles i sumant els 21 km de cadascun s'optarà al premi de marató. Aquesta la hi novetat d'aquest any”.\nEl delegat territorial de Barcelona de la secretaria General de l'Esport, Santiago Siquier, descriu la prova com “molt atractiva a nivell popular, “a causa del recorregut; recomanem la pràctica esportiva responsable, respectant les aptituds mèdiques necessàries, una obligació que tenim tant els participants com les administracions”.\nLa regidora d'Educació, Civisme i Esports de l’Ajuntament de Gavà, Maite Martí, considera que “és una marató que sorgeix de la demanda de molts participants. L'organització és un dels valors que fa que la cursa sigui tan molt valorada pels esportistes”.\nDarrera actualització de dimecres, 16 d'octubre de 2013 11:22


Per a veure la imatge del producte per favor punxe sobre la referència.\nMBADH valencià Adhesius obra exclossa prèstec valencià\nMBADH castellà Adhesius obra exclossa prèstec castellà\nBossetes prèstec amb solapa i sense logo Generalitat Valenciana\nBossetes prèstec amb solapa i amb logo Generalitat Valenciana\nBossetes prèstec sense solapa i sense logo Generalitat Valenciana\nBossetes prèstec sense solapa i amb logo Generalitat Valenciana\n500 Bossetes prèstec:\n1000 Bossetes prèstec:\n2000 Bossetes prèstec:\n3000 Bossetes prèstec:\nMBC 001 blanc 250 Carnets lectors blancs amb/sense logo Generalitat Valen.\nMBC 002 blanc 500 Carnets lectors blancs amb/sense logo Generalitat Valen.\nMBC 003 blanc 1000 Carnets lectors blancs amb/sense logo Generalitat Valen.\nMBC 004 blanc 2000 Carnets lectors blancs amb/sense logo Generalitat Valen.\nMBC 001 verd 250 Carnets lectors verds amb/sense logo Generalitat Valen.\nMBC 002 verd 500 Carnets lectors verds amb/sense logo Generalitat Valen.\nMBC 003 verd 1000 Carnets lectors verds amb/sense logo Generalitat Valen.\nMBC 004 verd 2000 Carnets lectors verds amb/sense logo Generalitat Valen.\nMBCELO 001 Rotilo celo transparent 66x38\nMBCELO 002 Rotilo celo transparent 133x38\nMBCELO 003 Rotilo celo transparent 66x50\nMBETI 001 Joc abecedari horizontals 6,09\nMBETI 002 Joc abecedari verticals\nMBETI 003 Joc messos anysverticals\nMBETI 004 Joc dies-mes verticals\nMBETI 005 Joc materies per numero vertical\nMBETI 006 Joc materies per nom horizontal\nMBETI 007 Joc etiquetes materies prestatgeria - valencià\nMBETI 008 Joc etiquetes materies prestatgeria - castellà\nMBFG Fitxes grogues\nMBF 001 500 Fitxes grogues\nMBF 002 1000 Fitxes grogues 70,07\nMBF 003 2000 Fitxes grogues\nMBF 004 3000 Fitxes grogues\nMBF 005 4000 Fitxes grogues\nMBF 006 500 Fitxes blaves\nMBF 007 1000 Fitxes blaves\nMBF 008 2000 Fitxes blaves\nMBF 009 3000 Fitxes blaves\nMBFB_autor 500 Fitxes blaves autor\nMBFB_autor 1000 Fitxes blaves autor\nMBFB_autor 2000 Fitxes blaves autor\nMBFB_autor 3000 Fitxes blaves autor\nMBFG_lector 500 Fitxes grogues lector\nMBFG_lector 1000 Fitxes grogues lector 70,07\nMBFG_lector 2000 Fitxes grogues lector 136,74\nMBFG_lector 3000 Fitxes grogues lector 200,27\nMBFO 0000 Fitxes blanques ordinador taladrades\nMBFO 0001 8000 Fitxes blanques ordinador\nMB FUNDES 001 Fundes plastic per a carnets\nMB FUNDES 002 Fundes plastic per a fitxes\nMBLLRL 001 Llibre registre de socis\nMBLLRO 001 Llibre registre d'obres\nMBTEI 001 1000 Teixells no adhesius 12,04\nMBTEI 002 1500 Teixells no adhesius\ng Carnets de Biblioteca Generalitat Valenciana, ordinador\nL'empresa es reserva el dret a canvis de tarifa sense previ avís i procurant actualitzar este llistat habitualment.


Tortosa se suma un any més a la reivindicació del 8M amb diversos actes culturals amb les dones com a protagonistes - Imagina Ràdio\nTortosa commemorarà una vegada més el Dia Internacional de les Dones coincidint amb la jornada del 8 de març. Aquest dilluns, el ple ordinari va començar amb la lectura del manifest del dia internacional, impulsat des de l’Associació Catalans de Municipis (ACM) i la Federació de Municipis de Catalunya (FMC). Juntament amb això, aquesta setmana estan previstos diversos actes, repartits entre els àmbits institucional, cultural i reivindicatiu.\nDiumenge està prevista la manifestació impulsada des de la intersindical i l’Assemblea Vaga Feminista Terres de l’Ebre, a les 12 h a la plaça de Barcelona (Tortosa).\nA més, el 15 de març a les 19 h tindrà lloc la projecció del documental ‘Cachada’ al Felip Pedrell, dins la programació estable de l’auditori.\nPer visibilitzar la reivindicació del Dia Internacional de les Dones, durant el cap de setmana la bandera lila onejarà a la façana de l’ajuntament, i el pont de l’Estat també s’il·luminarà amb el color lila.\nA la presentació dels actes, l’alcaldessa de Tortosa ha remarcat que, malgrat les consecucions fetes per les dones “encara queda molt camí per recórrer fins a arribar a la igualtat real i efectiva entre hòmens i dones. Esperem que arribe un dia en que no siguen necessaris aquests actes”, ha dit. Per la seua banda, la tinent d’alcalde d’Igualtat i Drets Civils, Dolors Bel, ha demanat la implicació de tota la societat en aquest mateix objectiu, “també la dels hòmens per fer que aquest resultat esdevinga possible”.\nArticle anteriorUn any més arriba el Dia Internacional de les Dones i l’Aldea realitzarà una serie d’actes en honor aquest dia\nArticle següentMovem Roquetes amb motiu del 8M realitzarà els actes: Una taula rodona i l’obra de teatre “Femin(ismes)”