El 8 de març és actualment el Dia Internacional de les Dones treballadores i està reconegut per l'Organització de les Nacions Unides(ONU).Tradicionalment és aprofitat per reivindicar el feminisme i commemorar la lluita de la dona per la seva participació, juntament amb l'home, al món del treball i a la societat, en general.\nPer començar a dinamitzar les activitats relacionades amb les dones, el SIAD Osona i el Consorci proposen un concurs de cartells que s’obrirà el dia 8 de març fins el 28 de maig. El cartell guanyador servirà per publicar les activitats i actes entorn el Dia internacional per a l’eliminació de la violència vers les dones (25 de novembre) i es premiarà amb 200 euros el/la guanyador/a i es lliurarà un obsequi a cada persona que hi participi. Caldrà presentar les obres a qualsevol dels municipis del Consorci d’Osona de Serveis Socials (podeu consultar les bases en el cartell que us adjuntem).\nArran del concurs de cartells molts municipis del Consorci realitzaran diverses activitats al voltant del dia 8 de març.\nDestaquem: a Sant Julià de Vilatorta, Santa Maria de Corcó i Rupit llegiran el manifest del Dia internacional de les Dones a les 18 h. A Sant Vicenç de Torelló a les 21 h es farà una xerrada sobre “La reeducació del sòl pelvià” i a Sant Pere de Torelló a les 21 h hi haurà un cinefòrum de la pel·lícula “Antonia” de Marleen Gorris (1995).\nEl dia 9 de març, a Collsuspina, a les 18 h es portarà a terme la creació artística d’un mural. I a les 21 h a Sant Pere de Torelló hi haurà sopar i ball “anys 60”.\nL’Associació de Dones de Viladrau ha organitzat un sopar de dones el dia 2 de març. Hi ha prevista una caminada popular pel dia 18 de març, organitzada pel Consorci de la Vall del Ges, Orís i Bisaura.\nEs preveu que les activitats programades tinguin molt èxit i que siguin el primer pas per continuar treballant les polítiques d’igualtat i de gènere als municipis del Consorci d’Osona de Serveis Socials.


Contes d’en Bosch 58: Qui està lliure de què? 12 (experiment de narrador càmera) - Diari La Veu\nContes d’en Bosch 58: Qui està lliure de què? 12 (experiment de narrador càmera)\nDissabte, 28 de gener de 2017 00:00h\nUna altra vegada en la parada de bon matí. Benihata posa el tord i el mussol en la mateixa gàbia. El primer s’esgarrifa de la cara del mussol i cita altres tords. N’entren una serrada dins l’embolic de perxes en les mosses de les quals hi ha tiges d’espart enviscades. En cacen unes dotzenes, de tords.\nMés tard, el cosí treu els esmorzars de dins d’una caseta. Posen el menjar sobre una taula a sota d’un dels garrofers retallats. Benihata esmorza a gust tords fregits amb tomaca i alls tendres malgrat la dentadura feta malbé. El cosí també l’acompanya menjant d’una carmanyola pròpia. Tots dos estan asseguts mentre mengen i beuen de la botija i de l’ampolla de vi. S’ho acaben tot. Li dóna un cigarret i l’encén amb l’encenedor de pedra. Treu una calada de fum i xerren una estona mentre fumen.\n—Quin coi de malparit estàs fet. Tota la vida de rodamón, redéu. Si treballares, no patiries gens —diu el cosí.\n—Però no robe ni he fet mal ningú —retruca—. A diferència del cabró que ha nascut ric i vol seguir-ne sent encara que no pague com cal els treballadors. En el fons, cadascú té el seu destí.\n—Ja ho pots ben dir, però el teu és massa dur.\n—No n’estic orgullós, ni de bon tros.\n—I què? T’escarneixen i se’n riuen els nens. T’esbatussen els joves per divertir-se. Passes dies sense menjar gairebé gens…\nBenihata, emprenyat, li fa una mirada i intenta parlar.\n—Deixa’m acabar, puc?\n—No. En canvi els rics, més enllà d’anar a missa diària, tenen uns problemes de consciència que t’hi cagues. I es van apoderant de les terres dels més necessitats a canvi d’aliments.\n—Sí, home! Que dius ara!\n—Cony, mai donen res per menjar. Són agarrats i hipòcrites. Se senten incòmodes...\nLa seqüència es fon amb una perspectiva global de la parada de caçar al parany.\nUn altre matí, campanes que toquen les sis al campanar i piuladissa de teulats. El cos d’en Benihata apareix en l’encaix quan surt del nínxol i empeny el seu cos amb suavitat per acabar de sortir enmig la foscor. S’arregla la manta estripada. Es mou una mica i es desempereseix ben a gust en el silenci. Ell acostuma a anar-se’n a dormir quan es fa de nit i aixecar-se ben enjorn, com els animals.\nEs renta la cara en una font propera al cementiri, se’n va a un camp, fa una pixada llarga sobre el marge, seu sota un garrofer de tres soques i contempla el celatge rogenc que anuncia la sortida de sol. Ni els nens ni quasi ningú l’empipa tret d'algunes ovelles que passen pel camí i belen a la recerca de camps de bona pastura. Més tard, on és ell, s’acosten tres llauradors amb dues mules i un matxo i s’hi aturen.\n—Què collons és això de desaparèixer sense dir res? —li pregunta l’Arogres, que és dels del morro fort, alhora que se senten teulats que revolen en les branques.\n—Tothom preocupat per tu, ets un beneït! On eres? —diu un altre.\nBenihata no dóna crèdit del que està sentint i fa una cara estranya. Ajup el cap i se’l rasca.\n—De debò que el disbarat de fugir i desaparèixer uns dies no és just. Posa’t en lloc nostre i ho veuràs —comenta un tercer i s’enrotlla un cigarret.\n—Ja ho veig, sí. En certa manera us comprenc.\n—Això no està bé. Tu formes part del poble.\n—No crec que us haja vingut de nou.\n—Tants llocs que tens on anar a dormir a una cova o a una pallissa. Ja són ganes, eh, d'anar a fer-ho al cementiri vell —li retreu un altre.\n—No sé si tinc un límit o no, però vosaltres l’esteu sobrepassant amb escreix. Ah, i no crec gens que us preocupeu per mi.\n—Estàs ben grillat. Vinga, marxem i no perdem el temps amb un tipus així —diu un d’ells.\nEls llauradors segueixen cap als camps.\nQuan el deixaven en pau diu en veu alta:\n—Jo no importe ningú. Necessite oblidar-ho tot enmig de la tristesa. Que se’n vagen a fer la mà eixos falsos, jo no pertany als seus.


El Ple de Sant Boi aprova reclamar als bancs millor servei d’atenció\nSOCIETAT: Liciten el projecte de la variant de les Casetes a Vallirana - 31 Juliol 2021\nEls grups municipals, on només es va abstenir Ciutadans, també demanen la presencialitat al sector bancari\nEn el Ple de Sant Boi de Llobregat del 30 de juny el grup municipal de Podem-Esquerra Unida va defensar la moció per a reclamar un servei d’atenció de qualitat i presencial al sector bancari. Aquesta va estar subscrita per Sant Boi En Comú i aprovada per la resta de grups, amb l’abstenció de Ciutadans.\nSegons el grup municipal de Podem-Esquerra Unida, “aquestes deficiències i la baixada de qualitat del servei bancari, en general en l’àmbit espanyol, afecta molt directament a la nostra localitat on s’han tancat la meitat de les oficines que hi operaven. L’estratègia bancaria actual aposta per l’ampliació els tràmits a distància de forma telemàtica necessitant menys inversió en estructures i presencia física per així augmentar els beneficis. Això ha generat l’acomiadament de més de 12.000 persones i l’enriquiment de la directiva, com és el cas del president de CaixaBank que va passar de cobrar 500.000 euros l’any a 1.650.000 euros l’any”. Aquest fet, segons el grup municipal, fomenta cada cop més la desigualtat del sistema neoliberal establert en la nostra societat.\nSegons Podem-Esquerra Unida, els bancs tenen una estratègia per apujar els seus preus dels serveis “en comptes de retornar o tenir en compte els 120 mil milions d’euros rebuts dels diners públics de l’estat, segons el Tribunal de Cuentas”. En un món on s’ha establert una forta necessitat dels bancs pels nostres tràmits (cobrament de nòmines, pagament de rebuts...) fan que “els col·lectius més vulnerables es trobin més indefensos davant d’aquestes accions.”\nAmb l’aposta per dur a terme els tràmits de forma telemàtica “es crea una bretxa tecnològica en la nostra societat, que extrapolat a la nostra ciutat deixa als més grans en una situació de vulnerabilitat, ja que l'única solució al format en línia exigeix pagar al banc comissions per fer-ne el tràmit presencialment.”\nPer aquestes raons es va proposar a la moció la creació d’una Banca Pública, que no estigui supeditat als interessos privats, i que trenqui amb aquestes mancances i desajustos que provoca el sistema econòmic actual. A més de recollir les següents propostes:\nFer que les entitats bancàries reforcin els recursos d’atenció al client, així com tenir en\ncompte les persones amb situacions de vulnerabilitat social i econòmica.\nInstar al Banc d’Espanya, de prohibir el cobrament de comissions a persones sobretot a\ncol·lectius vulnerables i persones grans i controlar els productes financers perquè no tinguin\nInstar al Govern a la creació d’una banca pública, guiada per l’interès social\nRedacció / Fotos: PEU


Il·luminació Roura treballa per un planeta sa – Iluminación Roura\nIL·LUMINACIÓ ROURA està implicada des de fa anys en la lluita contra el canvi climàtic. Aquests dies s’està celebrant la Cimera de Clima de Madrid COP25, l’objectiu principal dels països signants és la reducció de gasos.\nIl·luminació Roura ha estat una de les empreses pioneres en treballar amb tecnologia LED d’alta eficiència, buscant el màxim estalvi energètic i la reducció d’emissions CO2.\nLa proximitat dels seus proveïdors i l’optimització en el procés de fabricació de les seves lluminàries es basen en el consum sostenible i responsable. El compromís amb el medi ambient és una més en la filosofia i en el saber fer del dia a dia de l’empresa.


Les multes aniran dels 300 als 300.000 euros i es podrà sancionar tant organitzadors i propietaris com empreses vinculades\nFesta il·legal. A.B.\nPalmaEl Consell de Govern ha aprovat el decret llei per combatre les festes il·legals. Amb aquest decret, es defineixen aquests esdeveniments i també s'estableix un barem de sancions. És un decret que modifica la Llei 7/2013 d'activitats per combatre festes il·legals i s'ha aprovat amb el suport del Consell d'Eivissa i dels ajuntaments de l'illa.\nA partir d'aquest dijous, 19 de maig, el decret entrarà en vigor, i es podrà sancionar a partir de 300 euros fins als 300.000. Ara bé, es consideraran festes d'aquesta índole les "reunions o esdeveniments multitudinaris d'oci i entreteniment, amb ànim de lucre, celebrats a espais que no tenen consideració d'establiment públic i que es comercialitzin fora dels canals convencionals". Armengol ha explicat que és una mesura per lluitar contra la competència il·legal d'aquest oci, a part de catalogar el decret com "una bona notícia que valoram molt positivament".\nLes Illes defineixen per llei les festes il·legals i les sancionaran amb fins a 300.000 euros\nLa prohibició d'aquestes festes, doncs, serà a tot tipus d'immobles, espais i sòl, sense que sigui necessària una mena de classificació urbanística o altra. A més, com a novetat dins la llei, s'ha inclòs el fet que no faci falta esperar a l'inici d'un expedient sancionador perquè els òrgans competents (els ajuntaments) puguin aplicar mesures cautelars.\nFinalment, segons explica l'Executiu, també es modifica la Llei de turisme del 2012 per "endurir el règim sancionador per incompliment a l'inici o el desenvolupament d'una activitat turística". Aquest fet pot implicar la clausura de l'establiment o habitatge d'ús turístic, la suspensió de l'activitat o incloure multes coercitives.\nSancions relacionades amb les festes il·legals\nDe 300 a 3.000 euros Falta lleu per participar en aquestes festes.\nMulta de 3.000 a 30.000 euros Falta greu per organitzar, comercialitzar o anunciar aquestes festes i també per participar-hi si es fan en espais naturals protegits o habitatges.\nMulta mínima de 100.000 euros Falta molt greu per als propietaris dels espais on se celebrin aquestes festes.\nDels 30.000 als 300.000 euros Falta molt greu per organitzar, comercialitzar o anunciar festes il·legals en espais naturals protegits o habitatges.\nS’inclou com a agreujant si hi ha o no molèsties als veïns, la qual cosa pot fer que la quantia de la multa vagi més cap al màxim que al mínim\nfestes il·legals Consell de Govern decret llei Eivissa Francina Armengol


Oberta la convocatòria MISIONES 2021 - Aset - Gestión de ayudas públicas para entidades innovadoras\nS’ha publicat la convocatòria Misiones Ciència i Innovació de l’any 2021 obrint-se el termini de presentació de propostes fins el 06 de setembre de 2021, a les 12 hores.\nEl Programa es divideix en dues categories de projectes, “Misiones Pyme y Misiones Grandes Empresas”. En ambdós casos, seran projectes realitzats per agrupacions d’empreses amb participació rellevant d’organismes de recerca, centres tecnològics i universitats, d’una de les següents àrees temàtiques (Misiones):\nImpulsar l’agricultura espanyola de segle XXI: sostenible, intel·ligent, eficient en el consum de recursos hídrics i productes agrícoles i adaptada a el canvi climàtic.\nImpulsar una energia segura, eficient i neta per al segle XXI.\nImpuls a l’economia circular mitjançant noves tecnologies de reciclatge i valorització de residus de compostos polimèrics a Espanya.\nImpuls a la seguretat de la informació, la privacitat i la ciberseguretat de l’economia i la societat espanyola de segle XXI.\nImpulsar un transport intermodal sostenible i intel·ligent.\nImpulsar el desenvolupament del turisme explotant les possibilitats de la tecnologia.\nImpulsar l’avanç i la capacitació tecnològica de la indústria biofarmacèutica espanyola per fomentar actuacions de R + D en l’àmbit de les teràpies avançades, les vacunes i teràpies dirigides.\nImpuls de la computació d’alt rendiment.\nEl programa Misiones CDTI s’emmarca en el Programa Estatal per Catalitzar la Innovació i el Lideratge Empresarial de el Pla Estatal d’Investigació Científica, Tècnica i De Innovació 2021-2023.\nCaracterístiques principals de la convocatòria Misiones CDTI\nSubvenció fins al 80% per a petites empreses, fins al 75% per a mitjanes empreses i fins al 65% per a grans empreses.\nEl pagament es realitzarà per anualitats. Es pot sol·licitar una bestreta fins al 60% de la subvenció concedida per a la primera anualitat.\nDotació pressupostària de 70.000.000 euros. Es destinarà un mínim de 10.000.000 euros per a les “Misiones Pyme”.\nCaracterístiques dels projectes ”Misiones Pymes”\nPressupost elegible mínim de 1.500.000 euros i màxim de 3.000.000.\nDurada d’entre 2 i 3 anys, amb inici en 2021.\nInvestigació industrial mínima de el 35% del pressupost elegible.\nSubcontractació amb organismes de recerca, centres tecnològics i universitats de, al menys, el 15% del pressupost elegible.\nCaracterístiques dels projectes “Misiones Grandes Empresas”\nPressupost elegible mínim de 5.000.000 euros i màxim de 10.000.000.\nDurada d’entre 3 i 4 anys, amb inici en 2021.\nInvestigació industrial mínima de el 60% del pressupost elegible.\nSubcontractació amb organismes de recerca, centres tecnològics i universitats de, al menys, el 20% del pressupost elegible.\nConsulta la fitxa de la convocatòria d’ajuts del Programa Misiones CDTI >>


Arxius de art - Iuris.doc\nTornen els 80\nQuè passaria si les plataformes 2.0 haguessin nascut als anys 80?\nart, Continguts digitals, Màrqueting de continguts, Social media\nEl màrqueting digital més disruptiu\nEn el sector de la Comunicació i el Màrqueting hi ha 4 tendències que ja s’estan utilitzant i que canviaran la nostra manera de relacionar-nos amb el món.\nart, Big Data, Continguts digitals, Cultura, Intel·ligència artificial, Màrqueting de continguts, màrqueting digital, Real-time, Realitat virtual\n“ Google Arts & Culture: qui diu que l’art no interessa? ”\nart, Continguts digitals, Continguts per a exposicions, Cultura, Google street view\n«Loving Vincent» és tecnologia feta a mà\nHugh Welchman, codirector, coguionista i productor, defineix la gegantina producció com “una carta d’amor”. Avui s’estrena a les nostres pantalles la gegantina obra d’artesania digital Loving Vincent. “La primera pel·lícula realitzada a l’oli de la història” arriba a Espanya avalada\nart, Continguts digitals, Cultura, Loving Vincent


El Gran Recapte arribarà a unes 80 poblacions gironines :: Tramuntana TV\nEl Gran Recapte arribarà a unes 80 poblacions gironines\nEl Gran Recapte d’aliments que se celebra els dies 1 i 2 de desembre comptarà amb prop de 400 punts de recollida a les comarques gironines, la major part situats a establiments de les cadenes comercials, però també a centres educatius, esportius, llocs de treball i entitats. Les previsions són que durant aquesta edició a les comarques gironines es puguin recollir 450 tones de menjar, sense comptar l’aportació extraordinària de producte que fan les cadenes que hi participen en funció de la quantitat recaptada als seus establiments. El que es demana són sobretot aliments nutritius de llarga durada com llet, oli i conserves de peix i de carn.\nQuan falta una setmana per al Gran Recapte encara falten alguns voluntaris per cobrir els torns d’establiments de determinades poblacions com Girona, Palamós, Ripoll, Figueres, Blanes, de Lloret de Mar, Sant Feliu de Guíxols i Roses. Les persones interessades es poden inscriure a través del web del Banc. Es calcula que la campanya arribarà a més de 80 poblacions gironines.\nEl president del Banc dels Aliments, Frederic Gómez, fa una crida a la mobilització perquè encara hi ha moltes famílies que no poden cobrir les necessitats alimentàries mínimes. El Banc ha ajudat aquest any més de 36.000 persones que reben el menjar a través d’un centenar d’entitats benèfiques. El Banc dels Aliments de Girona reparteix uns tres milions de quilos de menjar durant l’any i tot i que el Gran Recapte és la principal campanya de recollida d’aliments, els prop de 500.000 quilos que s’obtenen només cobreixen les necessitats dels primers mesos de l’any. La resta es cobreix amb altres donacions, la recuperació d’aliments i els que provenen de la Unió Europea.


Drobo Apps | mossegalapoma\nDel producte Drobo de Data Robotics, Inc. ja n’hem parlat abans a mossegalapoma.\nDes d’aleshores a ençà la família de Drobo, tan amb components com amb aplicacions, ha crescut força.\nDrobo és un sistema d’emmagatzemament de dades, multi plataforma, que admet fins a 4 discs durs externs i és capaç de gestionar fins a 16TB.\nLa gràcia està amb el firmware que el gestiona i que fa que t’oblidis completament de particions, configuracions, ubicacions de les dades i problemes relacionats.\nEt cal més espai, li afegeixes un nou dis dur i a córrer.\nSe’t casca un disc, cap problema. El reemplaces per un altre sense preocupar-te de quines dades hi havia en ell, el propi Drobo ja s’encarrega de regenerar-ho tot.\nEls nous Drobo’s admeten FireWire 800 i USB 2.0, i, no fa gaire, han tret un nou aparell DroboShare que permet connectar fins a 2 sistemes Drobo’s diferents i compartir-los en xarxa. Això vol dir que podem disposar, de forma acumulada, fins a 32TB.\nPel que fa a les aplicacions, i aquest és un punt destacable, Drobo (basat en Linux) va obrir la seva plataforma a desenvolupadors alliberant un SDK específic. Ja estan disponibles tot un seguit d’aplicacions que amplien les seves funcionalitats bàsiques i us en destaco un parell com a exemple:\nYoics: Accés remot al Drobo via navegador o dispositiu mòbil (iPhone)\nFireFly: iTunes Media Server\nEn Ludo segur pot ampliar-vos aquesta informació amb experiència de primera mà, doncs te un Drobo funcionant a ple rendiment al seu despatx.\nA Amazon podeu trobar Drobo’s (el sistema sols sense cap HD extern) sobre els 350$.\nLudo (marc alier)\ton 2 novembre 2008 at 11:58 am\nHe mirat lo del Yoics i crec que és un producte no del tot necessari. El Macmini del despatx el tenim configurat (Pigui rulez) com a servidor de fitxers via compartició de fitxers del Mac (samba, ftp, afp) i a través d’Apache i GIT (programari lliure) l’hem convertit en un repositori de continguts amb control de versions.\nAra com ara la meva opció per a un servidor web de baix cost i capacitat mitja és un Macmini. El Macmini és prou potent (si compta amb 2GB Ram) i el Drobo proporciona un servei d’emmmagatzemament redundant. Per millorar rendiment la idea és posar la base d’apache (htdocs) i la base de dades (mysql o postgresql) en el disc del macmini, tindre el directori de Media en el drobo. I a través de timemachine fer copia de seguretat del disc del macmini. Aixi estàs prou cobert. Si es vol més seguretat es pot incorporar un SAI o un rectificador de corrent per evitar que un pic et fregeixi el drobo, i el vostre sistema sols serà vulnerable al foc, als terratremols i als tiuranosaures rex :-D.\nGAMI\ton 17 febrer 2009 at 12:17 pm\nDrobo i TimeMachine no es porten bé | mossegalapoma.cat - [...] hem parlat abans de Drobo que, recordem, és un sistema d’emmagatzemament intel·ligent que permet ampliar “en [...]


Vita Moleskine: Consensuar i sumar\nDes del meu blog, i fa temps, he insistit en que davant la situació econòmica en que es troba Catalunya cal un gran acord polític per trobar les alternatives adequades. Durant aquest temps, l’horitzó polític s’ha eixamplat per: la incorporació d’objectius sobiranistes i la necessitat d’un acord institucional per consultar sobre com anar en aquesta direcció. Les dificultats trobades, junt amb les reaccions en contra d’aquest procés han trasbalsat el mapa polític català.\nAra l’escenari polític torna a ser complex i el pes de la crisi econòmica s’ha accentuat. El camí sobiranista, el qual es viu com una afirmació irrenunciable, adquireix notables matisos introduïts per una crisi que no para. Sense desvirtuar cap dels objectius proposats, potser caldria repensar-los a la llum dels límits trobats i de l’agreujament de la situació econòmica. En aquesta tasca, cal obrir el ventall dels acords i procurar sumar al màxim de forces polítiques.\nCal consensuar i sumar diverses sensibilitats polítiques tant en el desenvolupament del projecte de transició nacional com també en la sortida de la crisi econòmica. Però aquest acord, possible en l’àmbit parlamentari, s’hauria de traduir a fi de donar confiança als ciutadans en acords de govern. No és possible ni desitjable deixar a l’actual govern de la Generalitat sòl. Ara és el moment de posar per davant allò que ens uneix i identifica, al marge de els diferencies particulars, i entendre que els ciutadans necessiten tornar a confiar en els seus polítics.\nPublicat per Jordi López Camps a 24.3.13


VNG aposta per sumar prevenció i formació a la reivindicació en el Dia Internacional de les Dones\nLa lectura del manifest divendres i la manifestació de diumenge es complementen amb diverses activitats formatives i divulgatives\nEl 8 de març se celebra el Dia Internacional de les Dones, i la ciutat s'hi aboca un any més amb activitats de tota mena, posant l'accent en la divulgació i la formació.\nAquest divendres dia 6 la plaça de la Vila serà l'escenari d'una decoració al·legòrica amb la simbologia de l'essència femenina connectant amb la saviesa ancestral de la Mare Terra, per commemorar el desè aniversari del grup Dona Identitat Diversitat de la regidoria de Convivència i Equitat. A les 12 h es farà la lectura del manifest commemoratiu, a càrrec de Saloua Chriyaa, presidenta de l'associació Joudur Wa Afak, i Malak Talha Chriyaa.\nDiumenge 8 de març a les 11 h començarà la manifestació feminista del 8M, amb el lema “Juntes i diverses lluitem pels nostres drets”. Sortirà des de la plaça del Port, rambla amunt, i acabarà a la plaça de la Vila. La manifestació està organitzada pel Casal de Dones Ca la Tomasa. Tot seguit, a les 12 h, la biblioteca del Museu Balaguer acollirà la taula rodona: "Viure el càncer en l'entorn laboral de la dona", organitzada per l'Associació Marinada amb diverses testimonis.\nPel mateix diumenge, i al voltant d'aquest dia, els Museus de Vilanova i la Geltrú han organitzat activitats especials. Les podeu consultar totes aquí.\nLa regidora de Convivència i Equitat, Marta Guinda, ha destacat que aquest any es fa una aposta per la formació: “el Ple de l'Ajuntament ha aprovat recentment el Protocol Comunitari de Prevenció i Abordatge de violències sexuals en l'espai públic a Vilanova i la Geltrú, i volem oferir formació als i les joves que tinguin interès en incidir en la prevenció de les violències masclistes i les violències sexuals als espais d'oci del seu entorn”. És per això que s'ha organitzat un curs de Joves Agents de Prevenció, de 25 hores formatives en col·laboració amb el projecte Noctàmbul@s. Consta de 6 sessions, els dissabtes al matí cada quinze dies, i comença aquest mateix dissabte. Les persones interessades que tinguin entre 18 i 35 anys poden trobar més informació i inscriure's aquí.\nEntre les altres activitats de divulgació de temàtica feminista previstes per als propers dies destaca la presentació del llibre “Trencar el silenci”, de Mireia Boya. L'autora parlarà del seu llibre dijous 12 de març a les 19.30 h al Casal de Dones, organitzat pel Casal de Dones ca la Tomasa i l'associació de Dones La Frontissa.\nD'altra banda, el Cineclub Sala1 ha organitzat un cicle de cinema de pel·lícules dirigides per dones: el 3 de març amb “Sofia”, el 10 de març amb “El reflejo de Sibyl”, el dia 17 amb “Dios es mujer y se llama Petrunya”, el 24 amb “The Farewell”, i el dia 31 “Retrato de una mujer en llamas”.\nLa Xarxa de Biblioteques Municipals de VNG també s'ha sumat al Dia de les Dones amb exposicions i hores del conte. Podeu consultar tota la programació de l'Àgora d'Equitat aquí.\nLa façana de l`Ajuntament, amb la decoració al·legòrica el 8M de 2019


La Veu en la jornada de l’AVL sobre els mitjans de comunicació en valencià - Diari La Veu\nEscriba el número 227246\nL\_'edior i coordinador de La Veu del País Valencià.\nRetransmissió en directe, des del Saló de Graus Enric Valor de la Facultat de Filologia, Traducció i Comunicació de la Facultat de Filologia de València, de la jornada organitzada per l’AVL dedicada als mitjans de comunicació en valencià i centrada en la premsa en paper, en els diaris digitals i en les perspectives de futur de la llengua en aquests mitjans objecte d'anàlisi.\nMoisès Vizcaino, durant la seua intervenció.\nEntre els actes programats, figura una taula redona en la qual s’analitza el present i el futur de la llengua en els mitjans de comunicació digitals. En ella participen l’editor i coordinador de La Veu del País Valencià, Moisès Vizcaíno; la redactora de l'agència Europa Press, Núria González, i la directora d'InfoUniversitat de la UV, Remei Castelló. L'acadèmic Eduard Mira és l'encarregat de presentar i moderar el debat.\nEscriba el número 365875


Judici al procés de Catalunya: Aquest és el guió\nComença el judici al procés amb peticions de penes de 7 a 25 anys de presó\nMadrid. Dimarts, 12 de febrer de 2019. 05:25\nComença el judici al procés. Un govern sencer, més una presidenta del Parlament i dos líders de la societat civil s'asseuen al banc dels acusats per haver permès votar l'1-O i per haver organitzat la rebel·lió de tot un poble contra l'Estat espanyol, segons l'acusació.\nSe'ls acusa dels delictes de rebel·lió, sedició, organització criminal, desobediència i malversació de fons públics i s'enfronten a una possible condemna que va dels 7 anys als 25 anys de presó.\nAquest dimarts comença el judici al procés que seguirem en directe, on tornarem a veure junts, després de més d'un any, Oriol Junqueras, Quim Forn, Jordi Turull, Josep Rull, Raül Romeva, Carme Forcadell, Dolors Bassa, Santi Vila, Carles Mundó, Meritxell Borràs, Jordi Sànchez i Jordi Cuixart.\nCuixart i Sànchez fa un any i quatre mesos que són a la presó. Junqueras i Forn, un any i tres mesos i mig. Turull, Rull, Romeva, Forcadell i Bassa fa nou mesos que són entre reixes.\nAl mes de juliol els van traslladar a Catalunya, però l'1 de febrer van tornar a Madrid, a les presons de Soto del Real i Alcalá-Meco, d'on sortiran cada dia cap al Tribunal Suprem per assistir a les sessions del judici.\nLes parts inicien la vista oral plantejant quines proves o parts de la instrucció volen impugnar, què volen afegir o a què volen renunciar. El tribunal les té en compte i pot decidir en aquell moment o deixar la decisió per incloure-la a la sentència.\nLa declaració dels acusats\nFase clau del procés. És el moment en què acusacions i defenses fan preguntes als acusats per demostrar allò pel qual els acusen o allò de què es defensen. L’acusat pot respondre a tothom o negar-se a fer-ho a les acusacions.\nEstà previst que les declaracions durin unes dues setmanes i se’n facin dues cada dia.\nLa prova testifical\nDeclaren els testimonis proposats per les parts, començant per les acusacions. El testimoni haurà de dir la veritat en tot moment. En cas de no fer-ho, se’l pot acusar d’un delicte de fals testimoni, que es pot castigar amb pena de presó.\nDeclaren els autors d’informes tècnics encarregats per les parts o pel jutge instructor per demostrar o refutar els indicis que hi ha contra els acusats.\nEs revisen i es reprodueixen a la sala tots els documents que presenten les parts que compareixen al judici. Això inclou els vídeos amb imatges de l’1-O i el 20-S i el llibre blanc i l’agenda Moleskine.\nAcabada tota la fase de prova, el president de la sala dona la paraula al fiscal i a les acusacions perquè informin sobre els fets, qualifiquin els delictes, la participació dels acusats i la responsabilitat civil. És en aquest moment quan poden modificar l’escrit de conclusions provisionals. Això vol dir que les acusacions poden passar de rebel·lió a sedició i es poden rebaixar els anys demanats de pena de presó.\nDesprés és el torn dels advocats de la defensa. Tots demanaran l’absolució.\nÚltim torn de paraula\nEl president de la sala pregunta als acusats si tenen res a declarar.\nEstà previst que tots facin ús de l’últim torn de paraula. Normalment és curt. Una sola frase, sovint, amb què els acusats mostren penediment. Però aquí podrien arribar a fer un discurs d'alta càrrega política, com va passar amb el judici del 9-N.\nUn cop hagin parlat, el jutge declara el cas vist per a sentència.\nDe moment, hi ha fixades les sessions de dimarts a dijous, amb els dilluns i els divendres com a dies de marge per agilitzar. També hi ha la possibilitat de fer vistes els dissabtes.\nEl judici comença el 12 de febrer amb les qüestions prèvies, que podrien durar dos dies. A partir del 14 de febrer, podrien començar les declaracions dels acusats. Els interrogatoris duraran unes dues setmanes. Els advocats preveuen dues declaracions per dia.\nDe moment, el guió del judici no va més enllà. S'anirà fent a mesura que avancin les sessions. A partir de la declaració dels testimonis, més de 500, és complicat avançar gaire el calendari. I el Suprem no es vol enganxar els dits. Anirà comunicant l'agenda cada divendres, un cop s'hagi anat complint el calendari setmanal i amb les previsions per a la setmana següent.\nEs preveu que el judici duri tres mesos. Amb aquest calendari s'acabaria pels volts del 12 de maig. La campanya de les eleccions municipals comença el dia 9. Amb tres sessions setmanals esperen que podran arribar a temps; per si de cas, està previst citar les parts per fer vistes els dilluns i divendres.\nTraductors de català\nEl Tribunal Suprem treballa a marxes forçades per tenir-ho tot a punt per aquest dimarts, dia previst d'inici del judici del procés.\nEstà previst que les dues primeres setmanes es destinin a qüestions prèvies i declaracions. Hi haurà tres vistes per setmana, de dimarts a dijous, i es preveu que les declaracions dels acusats comencin la segona setmana, tot i que no es descarta que les primeres ja siguin el dijous 14 de febrer. De moment, no hi ha més guió escrit. S'anirà fent a mesura que vagin transcorrent els dies i les sessions del judici, que seran de 10.00 a 18.00 hores.\nEnmig dels preparatius, un dels temes polèmics: la llengua. Els acusats podran declarar en català? La llei els avala. Hi tenen dret. L'advocat Jordi Pina, que representa Jordi Turull, Josep Rull i Jordi Sànchez, ho va demanar a la vista prèvia que es va fer al mes de desembre.\nEl Tribunal Suprem ha previst dos traductors de català per assistir els acusats que demanin fer les declaracions en català, segons ha pogut saber El Nacional de fonts judicials. Només hi tenen dret ells. Els advocats hauran d'intervenir durant tot el judici en castellà.\nCal veure, però, si finalment els 12 processats faran servir el català per expressar-se en el judici o bé preferiran parlar en castellà i donar tota la intenció a les seves paraules, que poden perdre matisos amb l'ús dels traductors.\nDe fet, en tota la instrucció cap dels acusats ha declarat en català. Tot i que sempre hi ha hagut, fora de la sala i a la seva disposició, un traductor per si el demanaven.\nFonts del Suprem veuen poc probable que, si no han parlat en català en cap declaració, ho facin al judici. En tot cas, la sala segona ja ha donat instruccions perquè en totes les sessions del judici hi hagi dos traductors de català.


Albanesos, 20 anys després\nCentenars de milers de persones van ser tretes a la força de casa seva i llançades a les carreteres que conduïen a la frontera amb Albània\nUn grup de kosovars oferint el condol a una família víctima d’un atac ètnic el 1999. YANNIS BEHRAKIS / REUTERS\nDel restaurant Korcagin de Belgrad en parlen les xarxes socials i molts mitjans de comunicació com a espai emblemàtic del nacionalisme serbi. El Korcagin té vetats els plats albanokosovars, només faltaria, alhora que es vanta d’oferir especialitats de països que no han reconegut la independència de Kosovo. Cap problema, doncs, per a plats espanyols, eslovacs o romanesos. Però el Korcagin ha volgut anar més enllà i ofereix, últimament, gambes a la graella en agraïment a la República de Palau, un petit estat d’Oceania que primer va reconèixer Kosovo i després se’n va desdir. I això té premi. La fama del Korcagin no para de créixer a mesura que es commemora el vintè aniversari de la guerra de Kosovo, que es va lliurar entre el 24 de març i el 10 de juny del 1999. Un sobresalt provocat per l’operació de neteja ètnica, el buidatge de Kosovo, desplegat pel règim ultra de Slobodan Milosevic. Centenars de milers de persones -més de 750.000, segons l’ONU- van ser tretes a la força de casa seva i llançades a les carreteres que conduïen a la frontera amb Albània. La resposta occidental no va ser dubitativa com ho havia estat vuit anys abans a Bòsnia. Pocs s’esperaven que l’OTAN, que complia 50 anys, convertiria Albània en una base des d’on s’enlairarien els avions per bombardejar Sèrbia i destruir objectius estratègics a Belgrad mateix, com ara els estudis centrals de la ràdio i la televisió. Cap capital europea havia estat atacada per l’aviació occidental des de la Segona Guerra Mundial. Ni tampoc des d’aquella guerra hi havia hagut una neteja ètnica comparable. Allò va ser el començament del final de Milosevic, que de la nit al dia va veure Kosovo convertit de facto en protectorat de l’OTAN mentre 200.000 serbis s’afanyaven a fugir deixant enrere cases i propietats. Només uns 30.000 s’hi van quedar.\nNo hi va haver Gran Albània\nTot i les seves conseqüències terribles, la guerra de Kosovo va generar expectatives de renaixement territorial, econòmic i cultural. Però l’articulació d’una Gran Albània, d’un únic poble albanès, quedaria en no res. La gent, a Tirana, fabulava sobre com l’OTAN i la UE recompensarien els sacrificis dels albanesos de tots dos costats de la frontera després d’haver passat dècades oprimits. Els uns, esclafats pel règim comunista d’Enver Hoxha, i els altres, humiliats pels serbis, per als quals els kosovars sempre van ser “els turcs”. Però més enllà d’unes quantes inversions econòmiques amb comptagotes, no ha estat fins al novembre del 2018 que Albània ha començat a ser considerada per la UE com un país amb prou garanties per a les inversions i el turisme: 20 anys després de la guerra de Kosovo i a punt de complir-se’n 30 de la caiguda del Mur de Berlín. Unes expectatives favorables que ara com ara no han frenat la tendència cíclica als sobresalts socials i polítics provocats per la corrupció. Amb tot, una conquesta d’Albània és haver reduït la desocupació al 16%. A Kosovo, mentrestant, l’atur ja no és del 70% com el 2004, però no baixa del 27%. I amb una diàspora d’uns 700.000 kosovars repartits per Europa, especialment per Alemanya i Suïssa, la regió albanesa de Iugoslàvia rescatada per Europa en una guerra que va fer més de 13.000 morts ha passat de protectorat a estat fallit.\nAl restaurant Korcagin continuaran fent precs perquè s’acabi d’ensorrar i demanen als Estats Units de Trump que, com ha fet la República de Palau, es desdigui del reconeixement de Kosovo. A canvi, prometen tres dies de barra lliure.


Jean Dolidier - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n30 abril 1906\n1971 (64/65 anys)\nEl camp de concentració de Neuengamme al 1945\nEl carrer Jean-Dolidier-Weg a Neuengamme\nJean-Aimé Dolidier (30 d'abril de 1906 - 1971) era un obrer ebenista sindicalista de la Confederació General del Treball de França i un presoner supervivent del camp de concentració de Neuengamme a Hamburg a Alemanya. Dolidier era un resistent francès capturat el 1943 i empresonat a la ciutadella de Sisteron abans de la seva deportació. Va ser un dels fundadors i president de l'Amicale internationale de Neuengamme. Des de 1953, va fer realitzar una primera columna commemorativa sobre el terreny de l'antic hort del camp, el Lagergärtnerei; un lloc al qual els SS feien escampar com a adob les cendres del crematori.Després de tornar a França va continuar la seva activitat per a millorar la securitat social a Pierrefitte-sur-Seine. Va esdevenir el president de la caixa Caisse primaire centrale de la sécurité sociale de la Région Parisienne. A Pierrefitte-sur-Seine, una policlínica porta el seu nom des del 1972. A Neuengamme el carrer Neuengammer Heerweg que condueix al museu i al monument dedicats al camp, va ser rebatejat Jean-Dolidier-Weg el 1986.\n↑ Bulletin d'information et de liaison de l'Association Nationale pour la Mémoire des Résistants et Patriotes emprisonnés à Eysses. Unité Combattante déportée à Dachau Arxivat 2008-11-12 a Wayback Machine. Décembre 2007 pàgina 4\n↑ Monique Houssin, Résistantes et résistants en Seine-Saint-Denis: un nom, une rue, une histoire, Paris, Les éditions de l'Atelier, 2004, pàgina 161, ISBN 2-7082-3730-6)\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Jean_Dolidier&oldid=29823350»\nMembres francesos de la Resistència francesa\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 1 abr 2022 a les 15:57.


Ventdelplà - Episodi 95 - T2 - SincroGuia\nVentdelplà - Episodi 95 T2\n⇨ Episodi 95\nL'Adela comunica al David i a la Teresa que no saben on és el Damià...\nL'Adela comunica al David i a la Teresa que no saben on és el Damià. La parella queda molt preocupada per la notícia, ja que si el Narváez vol fer xantatge al Damià, segur que recorrerà als seus fills. Mentrestant, el Rafa està molt enfeinat i no té temps per a la Vero. Amb la Mònica, en canvi, sí que pot anar-hi a fer un cafè.\nLa Nuri està nerviosa perquè tan sols falten dos dies per al casament. D'altra banda, l'estudi del Quim ha guanyat el concurs per al centre cívic, però ell sent que l'Òscar i la Sílvia l'han ignorat a l'hora de reconèixer-li els mèrits.\nViernes 15 15:10 a 16:20h\nLunes 18 15:07 a 16:00h\nMartes 19 15:07 a 16:00h\nMiércoles 20 15:07 a 16:00h\nJueves 21 15:07 a 16:00h


El Dr. Borja Corcóstegui, l’oftalmòleg espanyol més valorat, segons el Monitor de Reputació Sanitària | IMO\nEl Dr. Borja Corcóstegui, l’oftalmòleg espanyol més valorat, segons el Monitor de Reputació Sanitària\nEl fundador i director mèdic de l'IMO lidera aquest rànquing en què també apareixen els doctors José García-Arumí i Carlos Mateo\nEl Dr. Borja Corcóstegui, fundador i director mèdic de l'IMO, lidera el rànquing dels especialistes en oftalmologia amb més bona reputació d’Espanya, segons el primer Monitor de Reputació Sanitària (MRS), un estudi presentat avui que classifica els millors hospitals, serveis hospitalaris i professionals mèdics per especialitats, basant-se en les entrevistes a 2.400 metges, infermers, pacients i periodistes especialitzats i en 186 indicadors objectius de qualitat i de rendiment assistencial. A més del Dr. Corcóstegui també hi són els seus col•legues retinòlegs de l'IMO, el Dr. José García-Arumí (quart) i el Dr. Carlos Mateo, en desena posició. A més, pel que fa a altres especialitats, l’estudi destaca Valentí Fuster (cardiologia), Enrique Moreno (cirurgia general), Ana Lluch (oncologia mèdica), Pedro Guillen (traumatologia) o Eduard Vieta (psiquiatria), entre d’altres reconeguts professionals, fins a un total de 14. En relació amb els serveis hospitalaris amb més bona reputació per especialitat que recull igualment l’MRS, l’IMO torna a aparèixer en les primeres posicions del rànquing.\nEl Dr. José García-Arumí, especialista en retina quirúrgica, i de manera destacada en cirurgia vitreoretinal i tractament del forat macular, apareix a la quarta posició del rànquing en l’especialitat d’oftalmologia.\nL’MRS té l’aval del Monitor Empresarial de Reputació Corporativa, que elabora anualment estudis de reputació empresarial a Espanya i a vuit països més, i ha estat realitzat per l’institut espanyol d’investigació de mercats Análisis e Investigación. Per la seva banda l’auditora KMPG (ISAE3000), ha revisat la metodologia i els resultats de l’informe, que ha tingut el suport d’un Consell Assesor ampli i expert format pels presidents dels Consells Generals de Metges i Infermers, Associacions de Pacients i Periodistes Sanitaris, i de persones de reconegut prestigi i d’una àmplia trajectòria en llocs de responsabilitat de la sanitat espanyola.\nEl Dr. Carlos Mateo, que també ocupa una posició destacada al rànquing del Monitor de Reputació Sanitària, està especialitzat en alta miopia, despreniment de retina, trauma ocular sever i retinopatia diabètica.\nBorja Corcóstegui va néixer el 1950 a Sant Sebastià, en el si d’una família de Bilbao que es dediquen a la medicina i a l’oftalmologia des de principis del segle XIX. Va fer la carrera de Medicina a la Universitat de Saragossa i es va llicenciar el 1974. Es va doctorar amb la qualificació d’excel•lent Cum Laude amb la tesi. Les retinopaties isquemitzants perifèriques el 1986, després d’haver fet l’especialitat a l’Hospital de la Vall d’Hebron de Barcelona i d’haver obtingut el títol d’oftalmòleg per la Universitat Autònoma de Barcelona (UAB), el 1977. Posteriorment va començar l’especialització en malalties vitreoretinals en hospitals de Londres, Filadèlfia i Nova York. El 1979, va ser nomenat metge adjunt del Servei d’Oftalmologia de la Ciutat Sanitària i Universitària Vall d’Hebron, on també seria nomenat cap de secció el 1983 i cap del Servei d’Oftalmologia el 1991. A més, va exercir com a consultor del servei d’Oftalmologia de l’Hospital General de Catalunya des de 1985 fins a 1990. A mitjan anys 80 va impulsar, amb un altre soci, el Centre de Retina i Vitri. A partir d’aleshores, el projecte es va anar obrint als millors professionals en les diverses subespecialitats oftalmològiques a través de col•laboradors i de la incorporació de nous socis, fins que el 1994 va fundar l’actual Institut de Microcirurgia Ocular de Barcelona, on exerceix de director mèdic.\nEl Dr. Borja Corcóstegui, considerat per l’MRS l’oftalmòleg amb més reputació d’Espanya, ha consagrat la seva dilatada carrera professional a les malalties vitreoretinals.\nÉs cofundador i vicepresident de la Fundació Ulls del Món des del 2000, cofundador i director científic de la European School for Advanced Studies in Ophthalmology ESASO, (Università della Svizzera Italiana) i és titular de la Càtedra Institut de Microcirurgia Ocular de la UAB. També és impulsor i president honorífic de la Fundació IMO, una entitat que des del 2010 es dedica a la investigació, la docència i la prevenció de les malalties oculars, i membre de l’Acadèmia Americana d’Oftalmologia, del Club Jules Gonin (un club selecte al qual pertanyen els millors especialistes en retina d’Europa) i d’EURETINA (societat europea per a especialistes en retina). Actualment és past president d’aquesta societat i de la Sociedad Española de Retina i Vítreo L’oftalmòleg participa en nombrosos cursos i congressos nacionals i internacionals i és coordinador de la trobada biennal Trends in Surgical and Medical Retina, que té lloc a l’IMO. El proper congrés tindrà lloc els dies 29 i 30 de maig de 2015 i hi assistiran reconeguts retinòlegs que vindran a l’IMO per debatre les últimes tendències en retina i vitri.


Un terratrèmol de grau 4,3 es deixa sentir en diversos punts de Lleida - Teleponent\nInici Sin categoría Un terratrèmol de grau 4,3 es deixa sentir en diversos punts de...\nUn terratrèmol de grau 4,3 es deixa sentir en diversos punts de Lleida\nUn terratrèmol de grau 4,3 a l’escala de Richter amb epicentre a Ribera d’Urgellet, a l’Alt Urgell, s’ha deixat sentir a diversos punts de Catalunya. Protecció Civil confirma que s’ha notat a l’àrea metropolitana de Barcelona, i a través de les xarxes socials s’han publicat testimonis a Valls, Blanes o Mataró, entre d’altres. El fenomen sísmic ha tingut lloc cap a dos quarts de sis de la tarda aproximadament, i l’Institut Cartogràfic i Geològic de Catalunya situa el punt central del moviment en un triangle format pels municipis d’Alins, Farrera i la Guingueta i Jou. De moment no hi ha constància que el terratrèmol hagi causat danys, però Protecció Civil ha activat la fase de prealerta del pla Sismicat.\nArticle anteriorUn terratrèmol de grau 4,3 amb epicentre a l’Alt Urgell es deixa sentir a diversos punts de Catalunya\nArticle següentComença la construcció de la primera de les dues torres de la Llotja de Lleida


Després d'agrair, de manera emocionada, al partit, "als seus homes i dones que representen el progrés de la Igualtat ", la seva lleialtat i la seva generositat, Zapatero ha explicat que fa 30 anys Espanya era un país masclista "tancat i intolerant per l'absència de llibertat ", i avui és un exemple per a Europa perquè, segons ha dit ," som un dels països més tolerants del món pel que fa a la igualtat". Va advocar, per situar la lluita contra la violència de Gènere com la principal prioritat en qualsevol política d'igualtat.\nZapatero va reflexionar davant l'auditori sobre el masclisme criminal que pateixen les dones a tot el món, del qual ha dit que la seva eradicació "ha de ser la prioritat" de tota política d'igualtat. "No hi ha res que més m'indigni més que el masclisme criminal", ha dit Zapatero, que ha recordat les últimes xifres ofertes per l'OMS sobre maltractament a les dones, per assegurar que la lluita i el combat contra aquesta xacra social ha de ser el nucli i el principal objectiu de qualsevol política d'igualtat.\nEl president ha volgut reconèixer en el fòrum el canvi protagonitzat per les dones en matèria d'Igualtat, que ha estat, segons Zapatero, "un canvi social decisiu a l'Espanya de la llibertat i la democràcia". Un canvi que ha estat " la clau" dels canvis en Igualtat.\n" Avui no es pot ser socialista sense ser feminista "\nJosé Luis Rodríguez Zapatero ha defensat a més la Igualtat "com el millor que li ha passat al socialisme en els últims anys "fins al punt -ha dit -que avui" no es pot ser socialista sense ser feminista i defensar la Igualtat".\nEn aquest context, Zapatero ha defensat l'Estat del Benestar construït a Espanya. Un fet que"la societat espanyola valora com ningú" fins al punt que forma part de la seva cultura democràtica. Part d'aquest estat del benestar, és l'educació que Zapatero ha reivindicat "perquè és la que forja la igualtat que poques generacions estem podent gaudir, una educació que és l'essència de la igualtat", ha assenyalat i ha afirmat: "Per això m'ha impactat la desaparició d'Educació per a la Ciutadania, que és un valor estimat per la ciutadania perquè fa ciutadans i ciutadanes lliures amb afany d'igualtat".\nForo de Igualdad, en la VII Conferencia Política del PSOE. També hi participaren: Consuelo López Zuriaga, de Intermon-Oxfam, la catedràtica Amelia Valcarcel i la responsable de PES Women, Zita Gurmai


Vols barats de A Corunya a Medellín des de 592 € a Iberia\nVols barats Colòmbia Medellín A Corunya-Medellín\nVols barats de A Corunya a Medellín (MDE) de A Corunya a Medellín A Corunya-Medellín, Colòmbia\nA Corunya Medellín\nVols A Corunya-Medellín\nConsulta l’oferta de vols de A Corunya a Medellín i reserva el teu bitllet d’avió en línia. Iberia et garanteix els millors preus d’última hora per a la nostra oferta de vols barats de A Corunya a Medellín.\nEls preus mostrats corresponen a cerques de vols a de A Corunya a Medellín fetes recentment per clients. Poden canviar segons la disponibilitat de places, possibles variacions de tarifes, taxes i altres suplements en el moment de fer la consulta. Els preus per trajecte són aplicables comprant bitllets d’anada i tornada.


la Françafrique, mig segle després de la ’independència' - BARCELONA RADICAL\nla Françafrique, mig segle després de la ’independència'\nL’última –i victoriosa– revolució de la República Centreafricana rebla el clau de les peculiaritats polítiques de l’Àfrica: va vèncer el bàndol al qual assistia la raó, però des de França fins a la Unió Sud-africana passant per la Unió Africana ningú no sembla satisfet amb el triomf de Séléka, com es diu l’aliança dels quatre moviments rebels.\nLa història d’aquest alçament és típica de l’Àfrica negra: en un Estat depauperat (la República Centreafricana és un dels més pobres del món) i d’estructures sociopolítiques mínimes, gairebé a nivell tribal, un president colpista –en aquest cas, François Bozizé– incompleix les promeses fetes a l’oposició en armes i aquesta acaba per enderrocar-lo després d’una ofensiva llampec que culmina amb la fugida de Bozizé del país.\nLa victòria irrita Pretòria, que deixa una ajuda militar important a Bozizé, inclosa la guàrdia presidencial, i també França, que ocupa militarment l’aeroport de la capital, Bangui, sense procedir, però, a l’evacuació del miler llarg de ciutadans francesos que hi viu. La República del Txad, el braç executor de l’hegemonia gal·la en aquesta part de l’Àfrica, també es distancia de Séléka, mentre la Unió Africana fa una crida a la pau i amenaça amb sancions el líder de la rebel·lió, amenaces que semblen gairebé enyorança de Bozizé, ja que d’entrada ha suspès la República Centreafricana de la militància a la Unió.\nBozizé va irrompre en la política del seu país de la mà de l’estrafolari i sanguinari emperador Bokassa, que el va nomenar general de brigada. El 2003 Bozizé va expulsar del poder el president Ange Félix Patassé, que havia perdut la confiança de París i, conseqüentment, del Txad.\nL’encimbellament de Bozizé no va significar més canvi que el dels beneficiaris del nepotisme. Ara els càrrecs, les prebendes i els negocis abundants passaven a ser exclusiva de l’ètnia del nou president. Les altres coses van continuar com sempre: la corrupció, els abusos i les promeses incomplertes.\nLa reacció a aquest estat de coses va ser la clàssica de l’Àfrica negra: quatre agrupacions polítiques que no tenen absolutament res en comú excepte el rebuig a Bozizé s’alien (Séléka significa exactament això, aliança) per a un alçament que no triomfa el 2006 gràcies a la intervenció armada francesa. Però aquell fracàs militar de Séléka va ser relatiu. Van acceptar l’alto el foc i la continuïtat de Bozizé, però amb promeses de reformes, de reestructuració del Govern, reincorporació dels amotinats a la vida civil del país i diverses millores democràtiques.\nBozizé no va complir res del que havia pactat i Séléka va reprendre aquest any l’ofensiva, que ha triomfat contundentment ara. En les lluites de Bangui van morir només tretze soldats sud-africans, probablement membres de la guàrdia pretoriana de Bozizé.\nPerquè es vegi que la seva revolució és un alçament justicier, el cap de l’aliança, l’advocat Djotodia, ha declarat que el Govern actual i el primer ministre, Nicolas Tangaye, continuaran en les seves funcions i que se celebraran eleccions generals el 2016. Això no li ha impedit dissoldre el Parlament i governar a cop de decrets; és a dir, democràcia a l’estil Séléka. O a la centreafricana, perquè al país amb prou feines no ha canviat res des del 1960, any en què la república es va independitzar de França.\n6-IV-13, Valentín Popescu, lavanguardia


Crits d’independència i estelades en el concert de Sant Esteve\nAquest passat divendres el tradicional concert de Sant Esteve del Palau de la Música, del que aquest any es complien cent anys, també va finalitzar amb el públic hissant estelades mentre s’interpretava El Cant de la Senyera. Un cop finalitzada la peça musical van esclatar els crits d’independència proferits pels cantors i el públic, mentre els Castellers de Vilafranca aixecaven quatre columnes.\nSant Esteve, una festa independentista? Un dia que explica moltes coses\nDedicat al meu amic i historiador Joan V.\nA diferència de la resta de l’estat, Sant Esteve és una festivitat que es celebra a Catalunya. I com tot, no és per un caprici, sinó que ve d’una llarga tradició lligada amb la història i els orígens del nostre país.\nLa festivitat de Sant Esteve es celebra a Catalunya (també posteriorment a les Illes, i al País Valencià, on no és però ara festa oficial), des de fa més de mil anys (a partir del segle IX), concretament des del moment en què el territoris els territoris i comtats conquerits per Carlemany, a l’entorn dels Pirineus, passaran a dependre administrativament de l’Imperi Carolingi, i com a conseqüència els bisbats catalans van passar a dependre de Narbona i van trencar amb Primacia de la Diòcesi de Toledo.\nEn aquest període Carlemany hauria proclamat un edicte imperial ordenant que l’endemà de cada Pasqua (les originals jueves: Pasqua de Resurrecció, Pasqua de Pentecosta, i la Pasqua de Nativitat, possiblement incorporada posteriorment pels romans), fos dia festiu. Per aquest motiu alguns dels antics pobles que en formaven part mantenen aquesta festivitat, i per això a Catalunya i a molts d’altres països d’Europa- no és el cas d’Espanya, que estava sota control de l’emirat de Còrdova per aquella època-, també és dia festiu el dilluns de Pasqua (la Mona), que és l’endemà de la Pasqua de Resurrecció, així com la segona pasqua, o dilluns de Pasqua Granada (Pentecosta)\nEl motiu, segons alguns, seria per celebrar la victòria de Poitiers, quan els exèrcits francs en inferioritat van derrotar els àrabs.\nDe fet Sant Esteve ja era un Sant molt popular des del segle V entre els francs, i moltes catedrals li són dedicades (Saint-Étienne) a l’estat francès: Toulouse, Metz, Agde, Auxerre, Bourges, Cahors, Châlons-en-Champagne, Limoges, Meaux, Sens, però també la de Viena (Stephansdom). Curiosament França és un dels pocs països europeus on no és dia festiu, excepte a Alsàcia.\nMapa de l’àntic Imperi Carolingi\nI és que el 26 també es festiu a molts d’altres països europeus com Alemanya, Àustria, Bulgària, Croàcia, Dinamarca, Eslovàquia, Estònia, Finlàndia, Grècia, Holanda, Hongria, Itàlia, Irlanda, Lituània (compensació Sant Esteve dia 28), Luxemburg, Noruega, Polònia, Regne Unit, República Txeca, Romania, Suïssa i Suècia.\nAl Regne Unit i a molts països que formaven part de l’ex imperi britànic (Nova Zelanda, Canadà, Austràlia, Xipre, Bahames, Hong Kong, Jamaica, Sud-àfrica…), celebren el 26 de desembre l’anomenat “boxing day”. El nom sembla que faria referència a capses (box en anglès ) que els servents de cases importants rebien aquest dia de festa amb diners o menjar.\nEl vídeo del concert de Sant Esteve va acabar amb el Palau de la ple d’estelades, les que lluïen els espectadors però també els cantaires. Entre el públic s’hi trobava el president de la Generalitat, Artur Mas. El punt culminant va ser durant la interpretació del “Cant de la Senyera”, quan es van sentir els crits d’independència i van aparèixer massivament les estelades. El concert va comptar, com és habitual, amb la participació de l’Orfeó Català, però també aquest any amb el Cor de Cambra del Palau.\nEl diari El Mundo escriu que sota l’atenta mirada d’Artur Mas, l’auditori es va transformar en una apoteosi de les aspiracions sobiranistes catalanes, una melodia de Lluís Millet, que recorda és avantpassat d’un dels principals imputats del cas Palau, Fèlix Millet. I també s’escandalitza de que Oriol Junqueras, Marta Rovira, Xavier Trias, Núria de Gispert, Ramon Tremosa o Josep-Lluís Carod-Rovira fessin difusió de les imatges per Twitter.\nLa Razón, després de dir que TV3 va perdre 90.000 espectadors per no emetre el missatge del rei, ho contraposa amb el fet que ahir si que va retransmetre en directe el concert de Sant Esteve, al Palau, amb crits d’independència, ple d’estelades i cartells de “sí” a la consulta independentista que promou Artur Mas, que explica que també era present al concert. I es sorprén que les imatges de l’acte, tancat a la premsa, vagin passar de seguida a les xarxes socials.\nPer la seva part en declaracions a RAC1 l’ex- alcaldable de Ciudadanos per Barcelona, actualment al PP, Esperanza Garcia, ha suggerit la prohibició d’exhibir estelades.\nLa Vanguardia publica una nota de l‘Agència Catalana de Notícies (ACN), en la que sembla que el seu corresponsal hagi anat a un altre concert, o hagi marxat abans d’hora, perquè no fa cap referència a les estelades ni als crits d’independència, i només explica quines obres s’han interpretat i que es notava “el batec de la memòria col·lectiva”. Lamentable.


“En els moments més durs, m'he partit la cara per la Llagosta” - somlaLlagosta\n“En els moments més durs, m'he partit la cara per la Llagosta”\nÓscar Sierra Candidat PSC a la Llagosta\nEs tracta d'un dels alcaldes més joves del Baix Vallès i li agrada posar-ho en valor. Cent per cent de la Llagosta va estudiar Polítiques a la UAB i un màster en l'àmbit de la gestió pública. Quan Antonio Rísquez va deixar la primera línia del PSC, el partit va veure en Sierra, que va entrar a les joventuts amb 16 anys, una opció de futur. "Ho vaig consultar amb la família i vaig dir que sí", explica. A més del padel, li agrada estar amb els amics i ha viatjat "per mig món". Amb tot, si hi ha una cosa de debò important per a ell, és la seva família, la seva filla de 16 mesos i una altra criatura que ve en camí.\n"Llagosta, Llagosta i Llagosta", diu Óscar Sierra. Aquesta sentència podria ser el lema polític i personal d'un alcalde que des que va arribar al càrrec l'any 2015 ha volgut basar la seva acció de govern en la proximitat. "Passo una hora al dia al carrer parlant amb la gent", explica per criticar els qui el titllen d'alcalde de les xarxes socials. "No han entès en quin segle viuen, un moment en el qual tothom té un mòbil a la butxaca", considera.\nSegons diu, són nombrosos els veïns que tenen el seu contacte al telèfon perquè "he estat allà, partint-me la cara pel poble en els moments més durs com a l'incendi del gener o el setembre passat amb la família conflictiva".\nSerà la ciutadania qui valorarà el seu mandat, però de moment les expectatives del socialista per al 26-M són bones. "Som l'opció que fa que el poble millori, la gent ho ha vist, ja que el darrer govern no va fer res a la Llagosta", assevera en referència al mandat d'ICV-EUiA-E. Segueix amb la seva lloança dels darrers quatre anys: "Hem fet més de 100 actuacions a la via pública i hem complert el 90% del nostre programa electoral". Esquiva les crítiques: "Els qui afirmen que hem concentrat tota l'acció de govern el darrer any falten a la veritat. El primer any vam arreglar la rotonda del pavelló Antonio García Robledo i vam il·luminar tota la zona, o vam ampliar el camí de Can Donadéu".\nAssumeix que hi ha coses que es podrien haver fet millor com la digitalització de l'Ajuntament o arreglar "els 21 parcs infantils que hi ha a la Llagosta i no només 6". Amb tot, Sierra està molt convençut que la seva gestió ha arranjat el poble després de quatre anys d'inacció i ha sanejat els comptes. "Quan vam tornar a l'Ajuntament pagàvem factures a més de 100 dies i ara ho fem a menys de 30", diu. A més, destaca que durant el seu mandat s'han activat dos dels projectes més il·lusionants per a la Llagosta. Es refereix a la recuperació de Can Baqué, "un projecte amb ADN 100 per 100 socialista" i el nou ambulatori que "començarà a construir-se a partir del 2020".\nInclús treu pit d'un dels temes que més preocupa els llagostencs: la inseguretat. "Les xifres delinqüencials ens diuen que el poble és segur", afirma per afegir que el problema és la percepció d'inseguretat que hi ha. Per millorar-ho proposa "augmentar la plantilla de policia fins als 24 agents" i justifica la falta d'efectius, de nou, criticant el passat govern: "Quan Rísquez va marxar va deixar una plantilla de 21 agents que de 2011 a 2015 es va reduir als 16".\nEn un altre dels grans temes de poble, l'atur, l'alcalde considera que l'elevada xifra de persones sense feina és conseqüència de la "casuística de la Llagosta". "Som un poble on hi ha cases petites en blocs i és normal que aquí vingui la gent amb menys recursos", afirma. Tot i això, a més d'assenyalar que en els darrers anys ha baixat molt la mitjana de l'atur, explica que per millorar les oportunitats laborals, s'està incentivant l'eix del Vallès Sud i el de la Riera de Caldes.


Ens reunim amb Antoni Ferran i Josep Maria Planas per abordar temes estratègics per al COAMB i la professió - COAMB\nAhir, 16 de novembre, la presidenta del COAMB, Lorena Vela, i la gerent, Maria Siuraneta, es van reunir amb Antoni Ferran, director general de Polítiques Ambientals i Medi Natural, i Josep Maria Planas, subdirector general d’Informació i Foment de la Sostenibilitat de la Generalitat de Catalunya. Durant la trobada, que va transcórrer en total sintonia, es van tractar diversos temes cabdals per a la professió i es va acordar mantenir aquestes reunions periòdicament.\nEntre els aspectes abordats, es va comentar les passes a seguir per a garantir un bon desplegament del decret sobre energies renovables. Per part de la Generalitat, es va demanar al COAMB fer pedagogia del canvi i fomentar la formació.\nD’altra banda, també es va comentar la necessitat urgent de corregir la precarietat dels ambientòlegs/es a l’administració. D’una banda, l’abús de la temporalitat i la urgència d’estabilitzar les persones interines. Ens van comentar que això quedaria resolt durant el primer trimestre de 2022. D’altra banda, es va parlar del no reconeixement dels ambientòlegs/es entre els cossos superiors específics de l’administració, fet que demostra el greuge cap a la professió.\nEn paral·lel, en properes reunions es tractarà de posar en marxa un conveni de col·laboració entre ambdues parts.


Per escriure bé cal no passar-se amb l’all\n'Deja que te cuente' de Shirley Jackson. Minúscula. Traducció de Paula Kuffer. 484 pàg. / 24,50 €\nEn un dels textos sobre escriptura que recull aquest volum hilarant de contes, crítiques literàries, conferències i altres llaminadures, Shirley Jackson (1916-1965) explica que, mentre feia les tasques de la casa, no parava de pensar en detalls de la novel·la que estava escrivint i que, per no oblidar-se’n, necessitava distribuir per tot arreu llapis i paperets en què s’escrivia missatges. Si hagués viscut fins avui, s’escriuria correus electrònics: “Shirley, no t’oblidis de fer caure el capellà per les escales”. També explica que, un cop s’asseia davant de la màquina d’escriure amb els papers a les mans, ja no recordava què volien dir. Però després escrivia un conte com La loteria, un dels clàssics nord-americans del segle XX, cosa que vol dir que aquest discurs d’escriptora despistada i ignorant amb mocadors al cap no és més que la disfressa que va trobar una dona nascuda a San Francisco, amant de les cases velles i plenes de fantasmes, desconfiada de tothom i amb un gran sentit de l’humor i d’una intel·ligència deliberadament infantil, tossuda i desconcertada, que es podria resumir en: “Com és que la resta de la gent no és com jo?”\nEn aquest desencaix amb el funcionament del món i en la voluntat de combatre’l amb humor negre és on es va instal·lar Shirley Jackson i d’on va treure l’or que va alimentar tota la seva carrera literària: els contes dispersos que havien quedat inèdits i que s’han recopilat en aquest volum no són pitjors que la inoblidable Sempre hem viscut al castell, disponible en català a L’Altra: només són més breus. La lectura del primer conte, Paranoia, atrapa i angoixa tant com qualsevol de les novel·les més conegudes d’aquesta mestra del suspens. En altres contes reconeixem la seva habilitat per generar incomoditat entre els seus personatges, però també al lector. Hi tornem a trobar alguns personatges que no són ni nenes ni noies, una especialitat de l’autora, que veia aquest moment vital -entre els deu i els tretze anys- com el més important en la vida de les persones.\nPortar el desconcert a flor de pell\nAl llibre també hi ha textos autobiogràfics, petits assajos, conferències i crítiques literàries: el to d’irritació divertidíssim s’hi manté, tant en la queixa per haver-se casat amb un crític literari que només menysprea la literatura contemporània i li omple la casa de llibres, com en la ironia mordaç amb què parla dels pèrfids “grups d’educadors” que recomanen limitar el nombre de paraules per als escriptors de contes infantils. Cal tenir en compte que l’escriptora considerava que Hansel i Gretel eren uns nens molt mal educats per haver-se menjat tota la casa de xocolata de la bruixa. Qualsevol dels textos del bloc Humor i família del volum funcionarà millor que un ansiolític per a pares i mares superats i estressats, perquè la família, per a Jackson, no es pot gestionar sense humor: “Sempre hem estat una família que porta el desconcert a flor de pell”.\nEls últims textos són conferències sobre l’escriptura: a l’últim, L’all en la ficció, compara l’ús de l’all a la cuina amb els trucs, l’habilitat i l’ofici mitjançant els quals un bon autor de ficció ha d’aconseguir retenir el lector: mai excessius, però sempre presents. Si vols crear un personatge que només visqui durant una pàgina d’un conte, explica, fes que entri en escena com un ocell de veu aguda i moviments ràpids i atrevits que agafa les coses com si fossin grans de blat. Costa no imaginar-la a ella recollint les seves notes manuscrites a cops de bec.


Els informers (2) | Ciències Socials. Experiències a compartir\nEls informers (2)\n1 febrer 2013 · by eladi\t· in educació, escola, estratègies docents, tutoria.\t·\nAixò ha publicat la Generalitat a la xtec: unes orientacions adreçades a l’escola davant aquest trist fenòmen:\nDonada la preocupació que està provocant en la comunitat educativa l’aparició a FACEBOOK de les pàgines INFORMER d’alguns centres educatius, el Departament d’Ensenyament, en compliment de la normativa vigent, vol orientar la comunitat educativa en cas que se’n detecti un mal ús.\nAquestes pàgines tenen com a particularitat que s’utilitzen des de l’anonimat. A través de les informacions rebudes des d’alguns centres educatius es té constància que, en alguns casos, s’estan utilitzant per publicar calúmnies i difamacions. Preocupen especialment les conseqüències que estan patint nois i noies i el professorat que han rebut amenaces, vexacions o insults.\nEls centres educatius i les famílies poden trobar orientacions per a la prevenció, detecció i intervenció en els casos de ciberasetjament a la publicació del Departament d’Ensenyament: Protocol de ciberassetjament entre iguals.\nPel que fa als continguts inapropiats INFORMER es recomana efectuar la denúncia directament a través de la pròpia xarxa social FACEBOOK, per tal que aquesta empresa tanqui la pàgina.\nAquesta acció es pot fer de les següents maneres:\nSi no es disposa de perfil a Facebook cal seguir les indicacions del següent enllaç: https://www.facebook.com/help/276669109081616/\nSi disposeu d’un perfil a Facebook:\nCal recercar la pàgina INFORMER com si recerquéssim a qualsevol persona, posant a l’opció de cerca el nom de l’INFORMER. Al desplegable de configuració del missatge trieu l’opció Denúncia el/la Pàgina com podeu veure a la imatge següent:\nExemple de cerca: INFORMER de l’INS xxxx\nTambé es pot fer seguint les indicacions del següent enllaç: https://www.facebook.com/help/181495968648557/\nNomés en cas que l’assetjament sigui continuat i greu, la persona afectada ha de cursar una denúncia a qualsevol comissaria de Mossos d’Esquadra-Policia de la Generalitat adjuntant una captura de la pantalla com a prova.\nOrientacions i recursos preventius per treballar aquest tema a les classes de tutoria i en l’àmbit familiar\nTrobareu més recursos a la secció Internet segura de la XTEC, entre els quals destaquem:\nVídeo de l’Autoritat catalana de Protecció de Dades que ajuda a reflexionar sobre les conseqüències del que es penja a Internet.\nClips per reflexionar sobre xarxes socials i privacitat.\nVídeos curts d’animació que tracten diferents aspectes d’aquest tema.\nCombatem-ho junts Vídeo molt recomanable per tractar el tema del ciberassetjament entre adolescents. Mostra les formes en què es pot donar, qui hi està implicat, com afecta persones diferents i quina resposta requereix. Acompanyen el vídeo diversos recursos per ajudar la reflexió a l’aula.\n← Mapes digitals\nStalingrad, la tomba del nazisme →


Subvencions Diputació 2020 – Ajuntament de la Bisbal del Penedès\nLa Diputació de Tarragona ha concedit a l’Ajuntament de la Bisbal del Penedès una subvenció de 12.775,00 euros en concepte de Programa extraordinari d’ajuts per al funcionament de les llars d’infants públiques de titularitat municipal i el primer cicle d’educació infantil en escoles rurals per al curs 2019-2020.\nLa Diputació de Tarragona ha concedit a l’Ajuntament de la Bisbal del Penedès una subvenció d’11.000,00 euros per activitats culturals, esportives i educatives: despeses Covid-19. Any 2020.\nLa Diputació de Tarragona ha concedit a l’Ajuntament de la Bisbal del Penedès una subvenció de 5.530,59 euros per a projectes i activitats d’interès ciutadà de caràcter singular. Any 2020.\nLa Diputació de Tarragona ha concedit a l’Ajuntament de la Bisbal del Penedès una subvenció de 53.164,47 euros en concepte de Pla d’Acció Municipal – PAM. Any 2020.\nLa Diputació de Tarragona ha concedit a l’Ajuntament de la Bisbal del Penedès una subvenció de 3.562,40 euros per a la realització actuacions per a la gestió d’espècies plaga i espècies invasores en espais urbans. Any 2020.\nLa Diputació de Tarragona ha concedit a l’Ajuntament de la Bisbal del Penedès una subvenció de 20.924,48 euros amb matèria de Protecció de la Salut Publica amb motiu de la COVID-19 Any 2020.\nLa Diputació de Tarragona ha concedit a l’Ajuntament de la Bisbal del Penedès una subvenció de 19.651,74 euros per a la realització d’accions de foment de la reactivació ocupacional i econòmica. Any 2020.\nCalendari d’il.luminacions commemoratives


Aliança Integració Cisco Webex i Microsoft Teams.\nMaria Cruz Alcocer2019-11-14T10:58:12+01:00\nBy Maria Cruz Alcocer Noticies Tecnologia Cisco i Microsoft, Cisco Webex Devices i MS Teams Meetings, Cisco Webex i Microsoft Teams, Cisco Webex Rooms i Microsoft Teams Rooms., Webex Meetings i Microsoft Teams Comments Off on Integració Cisco Webex i Microsoft Teams\nL’anunci contempla dos escenaris d’interoperabilitat entre Cisco Webex Devices i MS Teams Meetings:\nPermet que els dispositius Cisco Webex es connectin als serveis de reunions de Microsoft Teams. Cisco Webex presentarà una solució d’interoperabilitat que es certificarà com una solució de Microsoft Cloud Vídeo Interop (CVI). Això permetrà que els dispositius Cisco Webex i d’altres fabricants SIP, s’uneixin a les reunions de Microsoft Teams amb una experiència d’interoperabilitat simple i intuïtiva.\nTTot això beneficiarà els clients que han sol·licitat que Cisco i Microsoft proporcionin una solució d’interoperabilitat per permetre que els seus dispositius de vídeo Cisco s’uneixin a les reunions dels equips de Microsoft d’una manera fluïda.\nPer tot això, Cisco i Microsoft habilitaran una capacitat d’unió directa des dels seus dispositius de videoconferència als serveis de reunions Webex Meetings i Microsoft Teams.


AFA Salvador Espriu: julio 2011\nTastet grastronòmic 2011\nCom s'ha vingut fent en els últims anys, a final de curs l'equip de monitores de 7 i tria organitza una jornada especial per a tots els nens i nenes que es queden al menjador. Aquest cop el servei es va transformar en un viatge en avió, amb bitllet, les normes de seguretat corresponents i tot el necessari per convertir un dia de cada dia en un dia diferent.\nAquí podeu veure i gaudir de les fotos d'un dia tan especial a final de curs.\nPublicat per Oriol Homar a 16:48 No hay comentarios:\nAquesta setmana toca recollir els llibres de text del curs vinent, 2011-2012. Us recordem que ho podreu fer en els següents dies i horaris.\nRecordeu que cal portar el justificant de pagament del banc i el resguard que us vam entregar nosaltres, degudament segellat.\nQui no els pugui recollir aquesta setmana, s'haurà d'esperar al mes de setembre.\nPublicat per Oriol Homar a 19:17 No hay comentarios:\nLa FaPaC demana reponsabilitat al Govern davant la sisena hora\nLa FaPaC fa una crida a la responsabilitat del Govern de la Generalitat per acatar la moció del Parlament de Catalunya que l'insta a mantenir la sisena hora a totes les escoles públiques el curs vinent. La federació es mostra disposada a continuar col·laborant per sumar, multiplicar i construir en l'educació dels nostres fills i filles.\nLa FaPaC celebra la decisió del Parlament de Catalunya de demanar al Govern de la Generalitat el manteniment de la sisena hora a totes les escoles públiques durant el curs vinent.\nLa federació reclama al Govern de la Generalitat acatar el mandat del Parlament per ser la veu de la sobirania popular i fa una crida a la responsabilitat de la conselleria d'Ensenyament per tal de fer realitat l'ofensiva contra el fracàs escolar que de ben segur s'assolirà amb la continuïtat de la sisena hora.\nEn aquest sentit, la FaPaC, com ha fet sempre, mostra la seva disposició a continuar col·laborant per sumar, multiplicar i construir en l'educació dels nostres fills i filles, una aposta estratègica que, ara més que mai, exigeix caminar en una mateixa direcció.\nLa federació manté activa la seva campanya web La sisena hora, també a la pública que ja suma més 3.500 adhesions d'AMPA, particulars i entitats al manifest en defensa d'aquesta mesura fruit del Pacte Nacional per l'Educació.\nPublicat per Oriol Homar a 19:21 3 comentarios:\nLa FaPaC demana reponsabilitat al Govern davant la...


tramès: 19.01.2010, 18:40\nMés informació a la Wiki en català\ntramès: 19.01.2010, 18:52\nFile Name : Els pingüins de Madagascar - Sense ritme [RIP TDT S3 Català per a rucatala.org] Per Teucre.avi\nMida del fitxer: 142 Mb.\nEn Julien esta maleït!!, els seus esforços per tornar l'equilibri al zoo, ha enutjat les babuines que l'han encantat i li han pres el ritme!! el nostre equip de pingúins ho té que arreglar...\ntramès: 22.01.2010, 13:32\nFile Name : Els pingüins de Madagascar - La llei de la selva [RIP TDT S3 Català per a rucatala.org] Per Teucre.avi\nMida del fitxer: 147 Mb.\nLa llum, el corrent elèctric se'n ha anat!!, la foscor envaeix el zoo i mentre els nostres pingüins intenten mantenir la civilització, el rei Julien, declara la llei de la selva!!...\nAquesta nit tindrem feina pingüins!!\ntramès: 25.01.2010, 12:51\nFile Name : Els pingüins de Madagascar - El pinguzombi [RIP TDT S3 Català per a rucatala.org] Per Teucre.avi\nMida del fitxer: 126 Mb.\nAl capità només hi ha una cosa en el món que l'espanti!! LES INJECCIONS!!! això i massa sèries de terror vistes pel seu equip farà que tinguin una nit... "moguda"...\ntramès: 03.02.2010, 14:09\nFile Name : Els pingüins de Madagascar - Un dinar lunar [RIP TDT S3 Català per a rucatala.org] Per Teucre.avi\nMida del fitxer: 129 Mb.\nBitRate: 1391 Kbps\nEl capità i la resta del pingüins volen una mica de tranquilitat, només una estoneta!!n així que avui dinarem a la Lluna... però qui serà el primer palt?\ntramès: 03.02.2010, 14:10\nFile Name : Els pingüins de Madagascar - Crisi de comandament [RIP TDT S3 Català per a rucatala.org] Per Teucre.avi\nS'ha d'estar preparat per a tot, però que fem si és el capità qui està fora de combat?\nFile Name : Els pingüins de Madagascar - Operació Fiblada [RIP TDT S3 Català per a rucatala.org] Per Teucre.avi\nHi ha nous veins al zoo!! però no son benvinguts!!, les vespes son dures de rossegar, però no hi ha res impossible per a el nostre equip\ntramès: 11.02.2010, 20:44\nFile Name : Els pingüins de Madagascar - Bon dia del Rei Julien [RIP TDT S3 Català per a rucatala.org] Per Teucre.avi\nEls pingüins de Madagascar - Bon dia del Rei Julien\nEn Maurice subornarà tots els animals del zoo perquè celebrin el Dia del Rei Julien. L'únic que no hi està d'acord és el Capità, però què pot fer-hi?!\ntramès: 11.02.2010, 20:45\nFile Name : Els pingüins de Madagascar - Cremor d'estómac [RIP TDT TV3 Català per a rucatala.org] Per Teucre.avi\nEls pingüins de Madagascar - Cremor d'estómac\nEn Rico s'empassarà una bomba amb temporitzador... i no hi ha manera de fer-lo regurgitar!\nFile Name : Els pingüins de Madagascar - El caos de les crispetes [RIP TDT S3 Català per a rucatala.org] Per Teucre.avi\nEls pingüins de Madagascar - El caos de les crispetes\nLa cuidadora Bertty esta obsesionada en que els visitants no donin crispetes als animals del zoo!! i el pitjor és que ho està aconseguint!! l'escamot de pngüins té feina!!\ntramès: 13.02.2010, 16:50\nFile Name : Els pingüins de Madagascar - El pinguvencedor s'ho emporta tot [RIP TDT S3 Català per a rucatala.org] Per Teucre.avi\nMida del fitxer: 130 Mb.\nEls pingüins de Madagascar - El pinguvencedor s'ho emporta tot\nEls pingüins, davant de la insistència del rei Julien, han decidit desafiar els lèmurs al joc de capturar la banderola. I s'hi han jugat el televisor! I l'equip de música! I...! Qui guanyi, s'ho emporta tot! Que comenci el joc!\nFile Name : Els pingüins de Madagascar - Enredats a la xarxa [RIP TDT S3 Català per a rucatala.org] Per Teucre.avi\nEls pingüins de Madagascar - Enredats a la xarxa\nAl zoo han posat webcams i hi ha una lluita aferrissada entre els lemurs i els pingüins per veure qui és més popular!! per qui votes'' tu!!\ntramès: 13.02.2010, 16:51\nFile Name : Els pingüins de Madagascar - Els que s'amaguen [RIP TDT TV3 Català per a rucatala.org] Per Teucre.avi\nEls pingüins de Madagascar - Els que s'amaguen\nLa Marlene, que ha anat a donar la benvinguda als nous veïns, que encara no els ha vist ningú, ha desaparegut misteriosament. Els pingüins i els lèmurs l'han volgut rescatar, però també han desaparegut. De fet, només queda en Kowalski!\ntramès: 15.02.2010, 19:05\nFile Name : Els pingüins de Madagascar - Instint paternal [RIP TDT S3 Català per a rucatala.org] Per Teucre.avi\nEls pingüins de Madagascar - Instint paternal\nLa Marlene s'ha trobat un ou perdut i l'ha donat als nostres amics perquè se'n facin càrrec. El rei Julien, en canvi, està decidit a cuidar-lo ell mateix per convertir-lo en la seva mà dreta. Se'n sortirà?!\ntramès: 15.02.2010, 19:06\nFile Name : Els pingüins de Madagascar - La corona perduda [RIP TDT S3 Català per a rucatala.org] Per Teucre.avi\nEls pingüins de Madagascar - La corona perduda\nEl capità ha perdut, accidentalment, la corona del Rei Julien i mentre intenta recuperar-la, els succedanis de corona no acaben de funcionar...


1r i 2n d'ESO al CorDe!: d’octubre 2018\n2n ESO. FEM DE PERIODISTES - TREBALL COOPERATIU SOBRE ROMA\nEls alumnes de 2n ESO estan treballant el projecte "Fem de periodistes".\nDins d'aquest projecte estan investigant la història de Roma en grups de treball cooperatiu.\nDe moment ho estan fent força bé i estan descobrint coses molt interessants.\nPublicat per 1rCicle-Sabastida a 12:21 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: 2ESO, CREATIVITAT, projecte\nPresentació dels personatges del taller de 2n ESO "English theater"\nEn aquest enllaç podreu veure la presentació, en anglès, dels personatges que representen els alumnes del taller "English theater" de 2n ESO.\nHa estat un exercici d'improvització. Cada dia ho fan millor!!!\nAl final del trimestre representaran l'obra a alumnes de l'escola.\nFeu click per veure els videos.\nPublicat per 1rCicle-Sabastida a 15:39 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: 2ESO, CREATIVITAT, tallers\nFEM DE PERIODISTES- 2N ESO. VISITA A LA TARRACO ROMANA\nEl dia 11 d’octubre vam visitar parts de l’antiga Colonia Iulia Urbs Triumphalis Tarraco (actualment Tarragona). Vam fer la visita acompanyats d’uns guies que ens van explicar cada part important d’aquesta antiga ciutat de l’Imperi Romà.\nLa primera parada va ser el passeig Arqueològic (on es troba la muralla i l’estàtua d’August).\nTot va començar al 218 abans de Crist, quan els romans es van instal·lar a Tarraco per construir un campament militar a causa de les guerres púniques amb els Cartaginesos per la lluita del territori. Estant a Tarraco, els romans es van adonar que Tarraco era un lloc molt bo per instar-hi allà una colònia Romana.\nLa muralla de Tarraco està dividida en dues parts, la part inferior ( composada per blocs megalítics) i la part superior amb una roca esculpida amb una mida estàndard que es deien Carreus. Antigament, els treballadors, que, normalment eren Ibers, posaven una sèrie de símbols per tal de que els caps romans sapiguesin fins on havien construït per tal de pagar-los el salari.\nAugust va arribar a Tarraco al 27 abans de Crist per uns problemes pulmonars molt greus, per això, els seus metges li van recomanar anar a allà degut al seu clima. Al passeig Arqueològic hi podem trobar una rèplica d’una estàtua que hi ha a Roma de l’emperador, aquesta estàtua va ser un regal de Mussolini. A la estàtua es representa ell amb una toga i un ceptre, que representa que era important, i anava descalç ja què les divinitats eren representades d’aquesta manera.\nLa lloba Capitolina:\nAl passeig Arqueològic també hi trobem una rèplica de l’estàtua on es troba representada la lloba Capitolina, que, segons la llegenda, va alletar als germans Rèmol i Rem que més tard serien els fundadors de l’Imperi Romà.\nTorre de Minerva o Atenea:\nA una part de la muralla ens trobem la torre de Minerva, que era la deessa de l’estratègia militar, per això els romans els hi agradava tenir una referència d’ella perquè pensaven que ella els protegiria.\nA allà vam veure l’únic que quedava de l’antic circ Romà, que va ser construït al segle II després de Crist, al igual que l’amfiteatre Romà. Al mur lateral d’un edifici, hi ha una imatge dibuixada de com era el circ. Al circ es feien curses de quadrigues i bigues i els que les corrien eren aurigues.\nMuseu d’història de Tarragona:\nA aquest museu vam veure un vomitòrium del circ Romà, que era la part per on s’accedia a la graderia(càvea).\nVam finalitzar la guia anant a l’amfiteatre. A l’amfiteatre es donava lloc a moltíssims espectacles com per exemple lluites de gladiadors, batalles navals o sacrificis. A vegades, treien a l’arena espècies exòtiques com per exemple tigres o lleons. A l’amfiteatre hi havien dues portes, la dels guanyadors, Triumphalis i Livithensis per on sortien els ferits, els morts o els perdedors.\nFinalment vam acabar la sortida anant a dinar a la Rambla Nova de Tarragona. Gràcies a aquesta sortida vam poder saber més de la vida a la colònia de Tarraco.\nAriadna Cabeza i Toni Conejo - 2N ESO A\nPublicat per 1rCicle-Sabastida a 13:00 Cap comentari:\nSortida al Parc Central Nou Barris.\nVam anar al Parc Nou Barris, amb 1-2 de Eso. Quan vam\narribar al parc vam deixar les motxilles i després els\nprofesors ens van preparar una activitat, on cada tutor tenia\nuna activitat diferent i els nens i nenes anavem participant\nper les activitats.\nDesprés vam fer l'esmorzar, que el vam organitzar en tres\ntaules. La primera taula era de menjar salat, la segona era de\nbeguda i la tercera era de dolços i galetes.\nDesprés d'esmorzar vam tenir temps lliure i van jugar.\nPer acabar la sortida, els professors en van preparar una altra\nactivitat que consistia en respondre unes preguntes personals\ni amb l'objectiu de coneixer'ns millor.\nDe tant jugar i pasarnos-ho tant bé, ens vam anar cap l'escola\nmolt cansats però molt contents. !\nAlicia, Adrià, Marc, Samuel.\nPublicat per 1rCicle-Sabastida a 11:57 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: 1ESO, 2ESO, benvinguda, CREATIVITAT, ESCOLA, ESO, SORTIDES, TUTORIA\n2n ESO. FEM DE PERIODISTES - TREBALL COOPERATIU SO...\nPresentació dels personatges del taller de 2n ESO ...\nFEM DE PERIODISTES- 2N ESO. VISITA A LA TARRACO RO...


Wikiloc | Ruta Volta Cap de Creus 2016 - bttmania.org\nVolta Cap de Creus 2016 - bttmania.org\n6.454 143 1852\nVista 3353 veces, descargada 166 veces\nSortida circular des de Roses (Alt Empordà) que tradicionalment fem a la primavera i que ja ha arribat a la 8ª edició. Paisatgísticament és una passada i el tipus de terreny molt variat i distret. Difícil pel desnivell acumulat i distància. Tècnicament el punt més destacable és el descens a Cala Tavallera.\nRes més sortir de Roses remuntem el Mas Marès i anem a buscar la primera baixada corriolera que ens deixa a Cala Montjoi des d'on resseguim vora mar fins prop del Cap Norfeu. Una pista que puja fort ens deixarà en la Socarrada amb una panoràmica excel·lent de les cales del sud-est: Jóncols i Montjoi. Més endavant un corriol amb trams estrets i tècnics primer de pujada per després baixar suaument ens fa arribar al Puig de Sa Cruïlla des d'on ja albirem Cadaqués. Abans d'entrar-hi tenim el corriolet del Mas Baltre i també el de Cala Nans: curts però intensos. Arribats a Cadaqués aprofitem per esmorzar i continuem cap a Portlligat amb alguna pujada-baixada esglaonada i divertida.\nSortint de Portlligat anem cap a Cala Tavallera pel GR-11 amb pujades moderades fins al Mas de la Birba (vaques). El posterior descens té trams tècnics i encanonats: és molt difícil fer tot damunt la bici però es pot salvar caminant uns pocs metres. Impressionant cala: força inaccessible i caràcter feréstec. Per sortir-ne cap caminar de forma intermitent durant uns 15 minuts on recuperem pista prop del Puig del Moro. Aquesta pista va pujant suaument fins enllaçar amb la trialera del Port de la Selva: una de les millors de tipus pedregós i ben llarga: no us la perdeu. S'albira la Costa Vermella des de Llançà fins a Portbou (cap de Cervera).\nA Port de la Selva recomanem fer un arròs al Restaurant l'Àncora per agafar forces per la tornada que farem per l'interior entre Sant Pere de Rodes i el Pení. La remuntada és per bona pista i desnivell constant fins arribar als corriols d'en Berta: una autèntica muntanya russa amb tobogans pronunciats i pujades curtes que ens exigeixen el màxim a aquestes alçades de ruta. Ull amb el baixadot que et deixa en la carretera de Roses a Cadaqués ja que té molta pedreta solta. El millor és enganxar-se a la dreta i cul enrere a més no poder. Una nova pujada ens apropa al coll Pení però abans d'arribar-hi ens desviem cap al Mas dels Arbres amb trams pedregosos.\nFinalment entrem en la darrera trialera. Una de les més tècniques del traçat si ve el tram més fotut és relativament curt i la resta es pot trampejar molt bé si esteu habituats a corriolejar amb pedra: es tracta de la trialera dels Dòlmens i com a fi de festa bttera li va perfecta. Ens deixa just en la zona alta de Roses i només ens cal deixar-nos anar fins al port per completar aquest rutot altament recomanable evitant els mesos de més calor.\nVolta Cap de Creus MTB 2016 from bttmania.org on Vimeo.\n2 TRIAL MONTJOI\n3 PUJA FORT 1\n4 CORRIOL AERI 1\n5 PUIG CRUÏLLA 326\n6 MAS BALTRE\n7 CORRIOLS NANS\n8 CADAQUÉS - ESMORZAR\n10 COLL SA DEVESA 160\n11 TAVALLERA-15' PEU\n12 BICI OK\n13 TRIAL PDLS\n15 PUJADA LLARGA\n16 CORRIOLS CAN BERTA\n17 ULL BAIXADOT !!!\n18 TRIAL DOLMENS 290\n1 ROSES PORT\n14 PDLS-ANCORA: ARRÒS\nPepino4 12 sept. 2018\nCom molt bé diu l'autor .... molt recomanable !!!!\nsmoutte 29 oct. 2020\nLa ruta era espectacular !


Poemes d’amor per Sant Valentí - Altres\nPrincipal Altres Poemes d’amor\nBenvingut a la pàgina Poesia i poemes de Sant Valentí gratuït. Els poemes expressen els teus sentiments, d’una manera molt especial i elegant, i en poques paraules. Hem intentat presentar-vos un bon recull de poemes i estem segurs que us agradaran. També donem les gràcies a aquells que ens van enviar poemes per publicar-los. Envia publicació de poemes 4!\nSuggeriment calentCopieu qualsevol d'aquests poemes en un bloc de notes de la vostra màquina i envieu-lo amb un targeta de felicitació gratuïta per atraure els seus éssers estimats. Clica aquí per enviar una targeta de felicitació de Sant Valentí de franc\nL’OCELL TAME ERA EN UNA GÀBIA\nper: Rabindranath Tagore (1861-1941)\nL’au mansa estava dins d’una gàbia, l’ocell lliure estava al bosc.\nEs van conèixer quan va arribar el moment, era un decret del destí.\nL'ocell lliure crida: 'Oh amor meu, volem al bosc'.\nL'ocell de la gàbia xiuxiueja: 'Vine aquí, vivim tots dos a la gàbia'.\nL'ocell lliure diu: 'Entre bars, on hi ha espai per estendre les ales?'\n'Ai', crida l'ocell engabiat, 'no hauria de saber on seure posat al cel'.\nL'ocell lliure crida: 'Estimat meu, canta les cançons dels boscos'.\nL'ocell de gàbia canta: 'Seu al meu costat, t'ensenyaré el discurs dels erudits'.\nL’ocell del bosc crida: «No, ah no! les cançons no es poden ensenyar mai ».\nL'ocell de gàbia diu: 'Ai de mi, no conec les cançons dels boscos'.\nAllà l'amor és intens amb enyorança, però mai no poden volar ala a ala.\nEs veuen a través de les barres de la gàbia, i el desig de conèixer-se és inútil.\nBategen les ales anhelant i canten: 'Acosta't, amor meu!'\nL'ocell lliure crida: 'No pot ser, temo les portes tancades de la gàbia'.\nL'ocell de la gàbia xiuxiueja: 'Ai, les meves ales són impotents i mortes'.\nper: Rabindranath Tagore\nSembla que t’he estimat en infinitat de formes, infinitat de vegades ...\nA la vida rere vida, en època rere edat, per sempre.\nEl meu cor encantat ha fet i refet el collaret de cançons,\nQue agafeu com a regal, porteu-vos al coll amb les vostres moltes formes,\nSempre que sento velles cròniques d’amor, és vell dolor,\nÉs una història antiga d’estar separats o junts.\nMentre miro i mira cap al passat, al final sorgeixes,\nVestit a la llum d’una estrella polar, perforant la foscor del temps.\nEs converteix en una imatge del que es recorda per sempre.\nVós i jo hem flotat aquí a la riera que porta de la font.\nAl cor del temps, l'amor dels uns pels altres.\nHem jugat al costat de milions d’amants,\nCompartit en la mateixa tímida dolçor de reunió,\nles llàgrimes angoixants del comiat,\nVell amor, però amb formes que es renoven i es renoven per sempre.\nToco Déu en el meu cant mentre el turó toca el mar llunyà amb la seva cascada.\nLa papallona no compta mesos, sinó moments, i té prou temps.\nDeixa que el meu amor, com la llum del sol, t’envolti i, alhora, et doni llibertat il·luminada.\nL’amor segueix sent un secret fins i tot quan es parla, perquè només un amant sap realment que és estimat.\nL’emancipació de la servitud del sòl no és llibertat per a l’arbre.\nEnamorat et pago el meu interminable deute\npel que ets tu.\nSi ho desitgessis,\nAcabaré el meu cant.\nSi et fa trontollar el cor,\nT’eliminaré els ulls de la teva cara.\nSi de sobte t’espanta en el teu passeig,\nDeixaré de banda i agafaré un altre camí.\nSi et confon amb el teixit de flors,\nFugiré del teu solitari jardí.\nSi fa que l’aigua sigui salvatge i salvatge,\nNo remaré el meu vaixell al vostre banc.\nQue la teva vida vingui entre ells com una flama de llum, fill meu,\nsense parpellejar i pur, i delecteu-los en silenci.\nSón cruels en la seva cobdícia i enveja,\nles seves paraules són com ganivets ocults que tenen set de sang.\nVés i posa’t enmig del seu cor frunzit, fill meu,\ni deixeu que els vostres ulls suaus caiguin sobre ells com el\nperdonant la pau del vespre per la contesa del dia.\nFeu-los veure la vostra cara, fill meu, i així coneguin el\nsignificat de totes les coses, que s’estimin i s’estimin.\nVine a seure al si de l’il·limitat, fill meu.\nA la sortida del sol, obre i aixeca el cor com una flor en flor,\ni al capvespre doblega el cap i en silenci\ncompleta l’adoració del dia.\nÍndex de poemes\nCites de Sant Valentí\ncom es diu bon Nadal a Argentina\nquin dia va ser cendres dimecres 2016


Dones grans i soles, un dels principals perfils que atén el PIAD a Sarrià - Sant Gervasi\nDones grans i soles, un dels principals perfils que atén el PIAD a Sarrià – Sant Gervasi\nAquest servei municipal d'atenció a les dones registra menys demanda a Sarrià - Sant Gervasi que en altres districtes de la ciutat\nUn espai de confidencialitat, cures i escolta activa. Així descriu la tècnica del PIAD de Sarrià – Sant Gervasi, Lourdes Sánchez, què es trobarà una usuària que es posi en contacte amb aquest servei municipal. L’Ajuntament de Barcelona té diversos serveis d’atenció, intervenció i acompanyament a les dones i els PIADs en són un dels descentralitzats, amb punts a cada districte. A Sarrià – Sant Gervasi, l’any 2020, les encarregades d’aquest servei que es troba físicament a la Seu del Districte van atendre un total de 216 dones, mentre que l’any 2019 en van ser 300.\nEn els Punts d’Informació i Atenció a les Dones (PIAD), on hi ha una treballadora social, una advocada i una psicòloga, s’ofereix de manera gratuïta informació i assessorament de tota mena a les dones que s’apropen o hi contacten. És un espai, explica Sánchez, en què es cuida molt l’atenció, que treballa amb visió de perspectiva de gènere i on s’atén qualsevol tipus de consulta. Aquesta tècnica està al PIAD de Sarrià – Sant Gervasi des del gener de 2020, però abans ja havia treballat en aquest servei al districte de Nou Barris, “un canvi molt dràstic”, assegura, per la situació de les dones que hi assisteixen, ja que al nostre districte, on en general hi ha més nivell adquisitiu, moltes dones opten per accedir a serveis privats, pel que Sarrià – Sant Gervasi és un dels districtes amb menys demanda d’aquest servei municipal: “Quan tens un nivell adquisitiu alt és més fàcil separar-te, optar a un altre pis… Alguns problemes es poden resoldre de manera més ràpida”.\nMalgrat això, de les dones que han fet ús d’aquest servei, Sánchez destaca la gent gran. La solitud de dones grans al districte és un problema evident, que es veu també reflectit en la demanda de serveis com Radars. Durant els mesos de confinament des del PIAD de Sarrià – Sant Gervasi van detectar un augment de trucades d’aquestes dones de més de 80 anys, que estaven aïllades i no tenien cap companyia. Les trucades a aquest servei, on només hi treballen dones, també van ser de dones que passaven crisis del seu cicle vital, perquè es quedaven sense feina, per ansietat i malestar emocional, dones sobrepassades per la situació de la pandèmia, o per pèrdua de familiars.\nAquestes van ser les principals atencions però també d’altres. Com per exemple dones que volien aclarir si estaven passant per situacions de violència a les seves llars: “Dones que no saben detectar si són situacions de violència o no, pel que ajudem a identificar situacions”.\nDes del PIAD també s’encarreguen de realitzar tallers de creixement personal, d’apoderament de la dona, de defensa personal, de risoteràpia o dels diferents tipus d’amors i relacions, entre d’altres.


L'equip de govern va acusar a ERC de mala gestió en el projecte del gimnàs de la Vila.\nEducació » Equipaments + d'aquest tema Urbanisme » Urbanisme + d'aquest tema\nL’equip de govern retreu a ERC la mala gestió feta per desencallar la construcció del gimnàs de la Vila\nL'equip de govern va retreure ahir a Esquerra Republicana la mala gestió feta per desencallar la construcció del gimnàs de la Vila. El grup republicà va reconèixer l'error, tot i que assegura que en aquell moment era l'única solució possible, i va lamentar que amb l'acord actual es perdin 200 metres quadrats de pati.\nEl procés per construir el gimnàs de l'escola Baldiri Reixach de Banyoles comença a encarrilar-se. L'Ajuntament va aprovar al ple d'ahir un conveni subvencional amb el Departament d'Educació per a la redacció del projecte bàsic i d'execució i els estudis pertinents per tal de dur a terme les obres. La qüestió, però, va tornar a generar debat. L'anterior equip de govern, d'Esquerra Republicana, preveia construir l'equipament a uns terrenys del carrer Sant Martirià propietat d'un particular. Aquest els va cedir a canvi d'una permuta amb un altre terreny a la zona de l'UP5, però finalment no es va fer efectiva, ja que la zona no es va acabar desenvolupant urbanísticament. El conveni, signat el 2002, especificava que si abans del 2004 no s'havia fet el canvi de terrenys, el particular rebria una indemnització de 30 mil euros anuals, corresponents al 10% del valor de la propietat. Fins al moment, el propietari del solar del carrer Sant Martirià encara no ha exigit el cobrament de la permuta, i l'actual equip de govern està negociant ara una solució. El regidor d'Urbanisme, Jordi Bosch "Barraca", ha criticat aquesta "mala gestió" d'Esquerra, que ha suposat un deute fins al moment de 120.000 euros per a les arques municipals.\nEls republicans, per la seva banda, han defensat que la decisió que es va prendre era l'única via possible en aquell moment per desencallar la qüestió del gimnàs. La regidora d'Esquerra Eulàlia Turró, ha argumentat que l'objectiu de la signatura d'aquest conveni era no afectar el pati de l'escola, i ha lamentat que amb l'acord actual aquest fet no es té en compte.\nLa construcció del gimnàs de la Vila era una reivindicació des de fa una quinzena d'anys, i finalment es construirà al pati de l'escola, ocupant uns 200 metres quadrats. Es preveu que l'obra, pressupostada en 300 mil euros, estigui enllestida a mitjans setembre de l'any vinent, quan tindrà lloc l'acte de cloenda del cinquantenari del CEIP Baldiri Reixach.\nPrecisament, en el ple d'ahir es va desestimar la tramitació dels projectes urbanístics de l'UP5 i l'UP8, elaborats per l'anterior equip de govern. Mentre que el consistori insisteix en la suspensió d'aquests projectes per part d'Urbanisme, els republicans asseguren que es tracta d'una qüestió de contraposició de models.\nTAGS: Gimnàs, Baldiri, Reixach, UP-5, Turró, Bosch