5 consells per patinar millor | EscolaVitae Cicles Formatius\nHome > Notícies Formació Esportiva > Noticies Educació > 5 consells per patinar millor\n5 consells per patinar millor\nPatinar és una de les formes més divertides i amenes de fer esport i mantenir-se actiu, però cal tenir en compte que si no es prenen les mesures adequades, es pot patir mal, per això és important equipar-se bé amb protectors pels genolls, colzes, canells i casc.\nPer millorar la tècnica de patinatge és necessari fer-ho a una zona que sigui segura, on no puguis estar en perill si perds el control o si caus, això seria una zona llisa, sense canvis de nivells d’alçada, ni carreteres amb trànsit a prop, també és important preocupar-se per no fer mal a ningú, així que una altra característica és que no sigui una zona on passegi molta gent alhora.\nSi vols millorar la teva tècnica de patinatge, fer cas a aquests cinc consells t’ajudarà:\nSempre que es realitza qualsevol esport és bàsic escalfar abans, així com fer estiraments abans i després de l’activitat, i el patinatge no és una excepció. La necessitat d’escalfar, al contrari del que molts pensen, no va lligada només als esports d’alta intensitat.\nPatinant es treballen molts músculs constantment d’una forma que el cos no està acostumat. Per tant, amb la finalitat de no patir lesions evitables, hauràs de realitzar un taula d’escalfament i estiraments abans de la pràctica de patinatge.\n2) Posició del cos\nLa posició correcta quan un patina és el tronc recte, les cames flexionades i la barbeta en línia amb el tronc, els braços hauran d’estar també rectes i les palmes de les mans obertes.\nÒbviament, és important mantenir l’equilibri, per tant si al principi et costa una mica mantenir aquesta postura, tampoc has de forçar-la, sinó que hauràs de fer la que de forma natural t’apropi més a aquesta.\n3) Els peus\nQuan patines és important que els teus peus facin la forma d’una V i també que hi hagi una petita separació entre els dos, més o menys d’un palm com a mínim. El peu que sigui una mica més enrere és el que farà pressió contra el terra sempre de forma perpendicular a les rodes i així s’impulsa al patí.\nS’ha d’evitar el clàssic error que es comet al començar a patinar, que és buscar el paral·lelisme entre els peus, és un vici que tenen tots els nous patinadors, però que s’ha de corregir ràpid, ja que marcarà la diferència a la pràctica del patinatge.\n4) Frenar correctament\nPer frenar és important fer-ho gradualment i no de cop i mantenir el tronc recte. Avança el peu que té el fre i no facis força amb tot el cos, sinó amb el peu. La cama que frena ha d’estar recta i la que no flexionada.\n5) Sigues pacient\nCom qualsevol altra cosa de la vida, el secret per perfeccionar la teva tècnica de patinatge és ser pacient i constant. No t’ofusquis si al principi trobes que no evoluciones gaire, és important que procuris divertir-te mentre ets perseverant i aprens sense pressa.\nSegur que amb la pràctica milloraràs la teva tècnica de patinatge en menys temps del que creus.


Encuentra aquí información de Escalfament per Tennis para tu escuela ¡Entra ya! | Rincón del Vago\nEscalfament per Tennis\nEsports de pilota. Raqueta. Pala. Servei. Desenvolupament. Escalfament general i específic\nQue és el Tennis?\nÉs un esport de pilota en què s'enfronten dos jugadors o dues parelles de jugadors. Es desenvolupa en una pista rectangular dividida transversalment per una xarxa i les mides exactes estan definides segons el sistema anglosaxó de mesures i varien segons si es juga individualment o per parelles. Consisteix a colpejar la pilota amb una raqueta per fer-la passar per damunt de la xarxa de manera que l'adversari no la pugui tornar. Els jugadors (o parelles) juguen separats per la xarxa.\nEl servei s'alterna entre les dues meitats de la pista. Per a cada punt, el servei comença darrera de la línia més allunyada de la xarxa, entre la marca central i la línia lateral. El restador pot començar a qualsevol lloc al seu costat de la xarxa.\nA un servei legal, la pilota ha de passar per sobre la xarxa (sense tocar-la) i caure sobre el rectangle de servei diagonalment oposat. Si la pilota toca la xarxa o no cau al quadre de servei, el servei és nul i el servidor haurà de repetir una vegada més el servei.\nDesprés d'un servei legal comença un piloteig, on cada jugador (o parelles) intercanvien llançaments sobre la xarxa. Una restada legal consisteix en què el restador colpegi la pilota exactament un cop abans que la pilota hagi botat dues vegades. La pilota llavors ha de tornar a passar sobre la xarxa i botar a l'altra meitat de la pista. El primer jugador que no aconsegueix retornar legalment la pilota perd el punt.\nUn partit de tennis està format per sets, el guanyador del partit serà qui aconsegueixi un número predeterminat de sets. Cada set està integrat per jocs. A cada joc hi ha un servidor, que es va alternant. Aquests jocs estan formats alhora per punts.\nEl primer a guanyar quatre punts amb una diferència mínima de dos punts respecte al seu oponent és el guanyador del joc. Si es donés el cas en què cap dels jugadors o parelles tingui un avantatge de dos punts al arribar a quatre, guanyar el joc el primer que aconsegueixi una diferència de dos punts. El recompte dels punts és fa d'una manera peculiar: quan un jugador guanya el seu primer punt, el resultat momentani és de 15, quan guanya dos punts, 30 i quan guanyar tres punts, 40. Si els dos jugadors estan empatats a 40, es diu que hi ha deuce o iguals. El primer jugador o parella que guanyi un punt després del deuce, aconsegueix un avantatge, si també guanya el següent punt, aconsegueix el joc. Si no aconseguís el següent punt, tornaria a haver deuce fins a aconseguir una diferència de dos punts.\nEl jugador que guanya sis jocs, amb una diferència de dos, aconsegueix la victòria al set. Si es dóna que un jugador arriba al sisè joc, però amb una diferència d'un punt (6-5) s'haurà de continuar fins a aconseguir una diferència de dos. Si el reglament del torneig així ho estableix, al arribar al 6-6 es jugarà un tie-break, on el resultat del set es jugar mitjançant punts fins que algú arriba a set, amb diferència de dos. Si s'arriba al setè punt, però sense diferència de dos (7-6), s'haurà de continuar jugant fins a que un dels jugadors aconsegueixi una diferència de dos punts. El guanyador del tie-break també aconsegueix el set\nQuè és un escalfament?\nUn escalfament és l'activitat que disposa a l'organisme per a l'autèntic treball, ja que, implica la transició de la disposició orgànica de repòs, a la possibilitat d'un treball intens. Com el seu nom indica, una de les reaccions més importants de l'escalfament és la producció de calor per part del múscul en moviment.\nHi ha dos tipus d'escalfament:\nL'escalfament general és molt adequat per començar activitats físiques poc especialitzades o de lleure. Ha d'influir en tot l'organisme. La carrera és l'exercici que millor respon a aquesta finalitat.\nHa d'estar format per tres parts, que són sempre les mateixes, independentment de la disciplina esportiva.\nBàsicament tenim les següents parts:\n1ª.- Activació general mitjançant la carrera continua.\n2ª.- Mobilitat articular general.\n3ª.- Exercicis físics generals de més intensitat.\nL'escalfament específic reprodueix els moviments i els gestos tècnics que es produiran en l'activitat o en la competició. El seu objectiu és acostumar els músculs específics als moviments específics; millorar els encadenaments tècnics i centrar l'atenció de l'esportista en el moment de competició.\nL'escalfament específic ha d'estar format per dues parts (després d'haver realitzat l'escalfament general), que poden ser modificades en funció d'uns objectius determinats, del tipus d'escalfament o disciplina esportiva.\nPerò bàsicament tenim les següents parts:\n1ª.- Exercicis físics específics de l'activitat física a realitzar.\nEn aquest cas, com hem escollit tennis, els exercicis específics que farem són:\nFormar per parelles i passar-se la pilota amb la pala fent-la botar a terra.\nFormar grups de quatre o cinc persones en fila india davant d'una paret. El primer de la fila ha de llençar la pilota contra la paret i quan aquesta li torni ha de donar-li amb la pala, després se'n va cap al final de la fila; i ara el següente ha de tornar a donar a la pilota contra la paret i anarse'n cap com el primer cap al final de la fila. S'ha de repetir aquest procediment fins que tots els membres del grup els hagi tocat com a mínim tres vegades durant uns tres minuts.\nFormar parelles per fer petits partits de tennis individuals o per parelles.\n2ª.- Estiraments específics.\nEn aquest cas, com hem escollit tennis, els estiraments específics que farem són:\nTurmells: rotacions (alternant ambdós turmells i en ambdós sentits)\nGenolls: rotacions de forma progressiva, és a dir, primer rotacions dibuixant una circumferència petita fins dibuixar una circumferència molt gran (alternant ambdós genolls i en ambdós sentits).\nQuàdriceps: agafant la punta les peu amb la mà per darrere del cos (recolzant-nos a un company o alguna cosa per equilibrar-nos.\nCintura: rotacions (de - a +), també podem dibuixar una circumferència petita fins dibuixar una circumferència molt gran (alternant ambdós genolls i en ambdós sentits).\nPectoral i espatlla: agafant-nos el colze per davant de la barbeta, portant el colze el més enrere possible (amb ambdós braços)\nTríceps: agafant el colze per darrere del cap (amb ambdós braços).\nColzes: rotacions amb els colzes de forma progressiva (de - a +) tot subjectant per sota del colze amb l'altre mà.\nColl: rotacions amb el cap de forma progressiva (de - a +).\nCanells: rotacions dels canells de forma progressiva (de - a +).\nPer nosaltres quatre, fer el treball sobre l'esport de Tennis ens ha servit per assabentar-nos que es el realment el tennis i com es juga.\nHa sigut una gran experiència fer aquest treball i sobretot exposar-lo davant de tota la classe, ja que mai havíem fet una classe de Educació Física dirigida per nosaltres.\nL'únic problema que vam tenir, va ser la falta de material. No vam poder trobar raquetes de tennis i vam utilitzar unes pales de platja. Ens van faltar algunes pales i algunes persones van haver de jugar amb unes de ping-pong.\nPerò apart d'això i la falta d'una mica més temps, ens vam divertir fent la classe i esperem que els altres també.\n- Educació Física E.S.O., editorial Calvià.\nBloc de continguts 2: Condició física i salud, Unitat Didàctica\n2. 2. 3. “L'Escalfament General”\n- http://www.tenniscat.cat/tenniscat/escalfament/, consultat el dia\n- http://www.wikipedia.org/wiki/Tenis, consultat el dia 18 d'octubre del 2009


Browsing by Subject "Parque Natural de la Albufera de Valencia"\nAnálisis multitemporal de imágenes de satélite de la Albufera de Valencia \nNavarro Gisbert, Yolanda (Universitat Politècnica de València, 2015-05-19)\n[ES] El Parque Natural de la Albufera constituye uno de los ecosistemas húmedos más importantes de la Comunidad Valenciana y de la cuenca mediterránea. Cuenta con una superficie de 21.120 hectáreas, está situado a 10 Km ...\nAprender con la naturaleza \nAlmiñana Villanueva, Mar (Universitat Politècnica de València, 2015-01-20)\nAula de naturaleza y escuela infantil en el Parque Natural de la Albufera de Valencia.\nEscuela Infantil "El Garrofer" \nLuna Roselló, José (Universitat Politècnica de València, 2015-10-22)\nEscuela infantil pública en la Devesa del Saler (Valencia).\nMovilidad y paisaje : análisis del eje litoral de comunicación Valencia-Cullera a través del espacio natural de La Albufera \nFerrandis Graciamaria, Esther (Universitat Politècnica de València, 2016-01-25)\nEste trabajo consiste en un análisis del eje litoral de comunicación que une Valencia con los Poblados del Sur y Cullera. Este eje es el único modo de acceso al Parque Natural de La Albufera y atraviesa el Parque de norte ...\nUn lugar para la infancia : límites naturales \nMaquilón Yelo, Víctor (Universitat Politècnica de València, 2015-11-03)\nEscuela infantil ubicada en el entorno de la Albufera de Valencia.


Fragmentari, el bloc d'en Bernat Villarroya: VIVIANE FORRESTER\n“La direcció de Seat i els sindicats han arribat a un acord per retallar la plantilla en 1.600 treballadors els pròxims tres anys a través de prejubilacions i baixes voluntàries”\nNoticies com aquesta, que sentia l’altre dia per la ràdio, venent sent habituals des de ja fa uns anys. En aquest cas, com a mínim, sembla que la mesura no deixarà sense recursos als treballadors afectats. Tanmateix, em segueixen inquietant força aquests tipus de noticies que els mitjans d’informació solen relegar a algun apartat secundari de les seves seccions d’ “economia”.\nCada vegada que les sento em passa pel cap un nom: Viviane Forrester (foto): Una crítica d’art francesa que, des de fa uns quants anys s’ha dedicat a escriure assaigs sobre els efectes perversos que estan tenint el neoliberalisme i la globalització econòmica sobre les persones.\nAdmeto que, quan vaig llegir la seva obra més divulgada, L’horror econòmic, vaig tenir una espècie de revelació. Fins ara, no m’ha caigut cap altre llibre a les mans que expliqui amb tanta claredat en què consisteix la globalització econòmica i quins són els seus principals efectes, especialment sobre allò que encara anomenem “treball”...\nI la Forrester ho explica aportant no només un anàlisi entenedor però elaborat, sinó també les dades que corroboren les seves afirmacions. Noticies com la que comentava a l’inici del post se’m van fer més comprensibles desprès d’aquesta lectura, així com les seves causes i els seus responsables...\nPoc desprès de llegir L’Horror econòmic, vaig fer-me amb una altra obra seva: Una estranya dictadura, on l’autora descriu detalladament l’entrallat de forces que actualment governen el planeta en benefici propi i passant per sobre del que faci falta.\nSón dues obres imprescindibles, científiques però entenedores, que expliquen moltes coses, i que us recomano especialment ara que som a les portes de Sant Jordi. Bona lectura!\nPublicat per Bernat Villarroya i Garcia a 12:03


Urbanisme | Jesús Castillo i Cervelló\nMillores davant l’Escola Bressol Municipal de Balàfia i moltes més\nPosted in Lleida, Reg d'Educació, tagged Urbanisme on 2 Abril 2015| Leave a Comment »\nEl tinent d’alcalde i regidor d’Urbanisme, Fèlix Larrosa, i el regidor d’Educació i Infància, Jesús Castillo, han visitat avui l’entorn de l’Escola Bressol Municipal de Balàfia, on s’estan pintant al terra diversos jocs tradicionals realitzats en col·laboració amb la ludoteca municipal del barri\nFèlix Larrosa: “La campanya de manteniment millora la qualitat urbana de la ciutat i obeeix a la voluntat de fer una ciutat més amable i agradable per a tots els lleidatans i lleidatanes”\nLa Paeria continua amb la campanya de millora i manteniment que està portant a terme en diversos espais públics de Lleida, que inclou un total de 130 actuacions en els diferents barris de la ciutat. Es tracta d’accions de manteniment, conservació i millora de voreres i calçades, construcció de rebaixos en els passos de vianants, col·locació i renovació de mobiliari urbà i millora de diversos espais públics en els diferents barris de Lleida. El tinent d’alcalde i regidor d’Urbanisme, Fèlix Larrosa, i el regidor d’Educació i Infància, Jesús Castillo, han visitat aquest matí una de les primeres actuacions al barri de Balàfia, al costat de l’Escola Bressol del carrer Lérida-Colombia. En aquest espai s’ha construït un paviment de formigó de 300m2 i s’estan pintant al terra diversos jocs tradicionals realitzats en col·laboració amb la ludoteca municipal del barri. També s’ha condicionat l’entorn amb la col·locació de sauló en un altre parterre i la instal·lació d’una barana per millorar l’accés a l’Escola Bressol de Balàfia.\nEl responsable d’Urbanisme ha explicat que la campanya de manteniment és important per millorar el confort i la qualitat urbana de la ciutat i obeeix a la voluntat de fer una ciutat més amable i agradable per tota la ciutadania. Larrosa ha explicat que “les actuacions de manteniment i millora que es porten a terme arreu de la ciutat són accions d’ofici planificades, però, també, són peticions que els veïns i veïnes de Lleida demanen a través dels diversos canals de comunicació amb la Paeria”. Inclou tall de veu de Fèlix Larrosa.\nLa campanya de manteniment inclou també la construcció de voreres noves a l’Avinguda del Segre, el Carrer Comptes d’Urgell, el Carrer Ramon Argilés i Narcis Monturiol. Les brigades municipals estan repassant actualment les voreres d’Ernest Lluch i properament es repararan les voreres del carrer Penedès, Alfons II, Jaume II i es col·locaran aparcabicis.\nEs contempla també la reparació de les calçades de l’Avinguda Fontanet i Monestir de Poblet i es construiran rebaixos als carrers Artur Mor, Joan Gabarra, La Corunya, Pardinyes baixes i Onze de Setembre.\nFinalment també es milloraran diversos espais públics com l’enjardinament d’Onze de Setembre –al costat de l’Escola Bressol-, la millora de la zona del costat del Centre Cívic de la Mariola, la millora del drenatge de la zona infantil de Maria Mercè Marçal i la millora dels Blocs Pius XII i Germanor.\nMillores a Doctor Fleming\nPosted in Lleida, tagged Lleida, Urbanisme on 13 Desembre 2011| Leave a Comment »\nL’Ajuntament de Lleida ha finalitzat les obres per ampliar i renovar la vorera de l’avinguda Doctor Fleming, entre passeig de Ronda i el carrer Alcalde Pujol, en concret la part de carrer més propera als números imparells dels habitatges. La primera tinent d’alcalde, Marta Camps, ha explicat que aquesta actuació, doncs, ha permès ampliar la vorera més propera als habitatges i comerços fins a 5,5 metres (gairebé doblant la superfície anterior), així com plantar 22 nous arbres, renovar tot l’enllumenat i col·locar nou mobiliari urbà. A la vegada s’ha reordenat tota la zona d’aparcament, canviant el sistema de bateria a filera i introduint una part de places de rotació, i arranjant les 4 illetes centrals per tal de guanyar espai per als vianants. D’aquesta manera, es configura un passeig més còmode i accessible i una ruta per als vianants entre el passeig de Ronda i la zona de Camp d’Esports i l’avinguda Onze de Setembre. En el marc d’aquesta actuació, també s’ha reasfaltat tot el carril de circulació i la zona d’aparcaments d’aquest tram i s’han renovat tots els serveis i els guals per a vianants, que tenen lloses de paviment tàctil, adaptats a persones amb mobilitat reduïda. Així mateix, s’han reparat els trams que estaven en mal estat a la resta del carrer.\nMarge dreta del riu Segre\nPosted in Altres, tagged Lleida, Riu, Segre, Urbanisme on 11 Desembre 2010| Leave a Comment »\nLa ciutat de Lleida guanya des d’avui un gran passeig amb la recuperació del marge dret del riu Segre. La primera tinent d’alcalde, Marta Camps, acompanyada del subdelegat del Govern, José Ángel Flores, han presidit l’estrena del nou passeig enjardinat que la Paeria ha condicionat en el tram entre el pont vell i el pont de la Universitat. Aquesta obra ha permès habilitar un parc amb una superfície de 21.000 m2 i 650 metres de longitud, amb camins i parterres de gespa, on s’han plantat 63 arbres d’espècies caducifòlies, més de 6.000 unitats d’espècies bulboses i 625 unitats d’heura que s’enfilaran al mur de la canalització. A més, s’han sembrat els parterres de gespa amb espècies adaptades a la zona. L’objectiu d’aquesta primera actuació, i del projecte integral de recuperació de tot el marge dret, és habilitar-hi un parc similar al que es va fer al marge esquerre, quan es va canalitzar el riu l’any 1995. El projecte de restauració del marge dret i de millora ambiental del riu al tram canalitzat de la ciutat concreta una sèrie d’actuacions necessàries per solucionar de la millor manera possible els problemes ecològics que presenta el riu en aquest tram. Aquesta actuació permet millorar la qualitat ambiental modificant alguns aspectes del llit del riu, com els assuts en alguns casos i fent més estret el seu curs en d’altres, per tant de fomentar una circulació més ràpida de l’aigua. La recuperació del primer tram del marge dret culmina un any d’activitats centrats en el riu, coincidint amb la declaració del 2010 com a Any del Riu Segre.\nPremis del Col.legi d’Arquitectes\nPosted in Altres, Reg d'Educació, tagged Arquitectura, Ciutat, Edificis, Urbanisme on 9 Desembre 2010| Leave a Comment »\nHe tingut el plaer d’assistir aquest vespre al lliurament de premis de la Mostra d’Arquitectura de les Terres de Lleida i del premi Ignasi Miquel per a joves arquitectes que el Col·legi d’Aqruitectes de Catalunya a Lleida ha realitzat a l’Auditori Municipal. Entre els treballs premiats, n’hi ha diversos que es troben a la ciutat de Lleida i dos d’edificis municipals de caire educatiu que hem inaugurat en aquest mandat: l’Escola Bressol de La Mercè, obra de Romà Pàmpols, David Pàmpols, Susanna Simó, Xavier F. Rodriguez, Josep M. Burgués i Montserrat Giné, i l’Escola d’Art Municipal Leandre Cristòfol, obra de l’arquitecte Jaume Terés. Enhorabona als guardonats.


El director de marqueting i el ROI | COMMARK\n← Estratègia de Preus-punt de partida\nBranding; creant Marca →\nLa relació entre les empreses i els seus clients està canviant a una gran velocitat, ara més que mai. Els departament de màrqueting comencen a tenir por d’aquests canvis, i sobretot de la velocitat a que es produeixen. Molts directius de màrqueting no saben com dir al seu CEO que no se senten preparats per l’entorn a on es troben immersos.\nPer altre banda, els financers que en èpoques de crisi com les actuals, s´han convertit en els assessors de confiança del CEO, comencen a exigir que això de donar un xec en blanc al director de màrqueting s’ha acabat. I indueixen a la Direcció a demanar el ROI de l’inversió en les accions del pla de màrqueting; i aquí senyors tenim un problema.\nPerò també els CEO saben que l’època de les retallades i ajustos que el director financer ha ajudat a definir i executar tenen el seu límit. L’empresa no sortirà del atzucac només reduint, ja comença a ser el moment de créixer, i cal confiar en la gent màrqueting per què ens ajudi a fer-ho. Els directius de màrqueting tenen de sortir de les seves coves i demanar inversió en campanyes per fer-ho, però ara ja és hora de que demostrin quin és el ROI d’aquesta inversió.\nEl ROI és la diferència entre el Marge Brut aportat per una acció menys el Cost d’aquesta. I ara s´els demana que amb costos més reduïts, el percentatge del ROI sigui el més alt possible; però no mesurat en accions globals o generals, si no campanya a campanya. I aquí és on el directiu de màrqueting té de fer un canvi de xip i deixar de centrar-se amb el que ha fet sempre; estudis de mercat, benchmarkig (estudis comparatius amb la competència), anàlisis de les vendes per a prendre decisions a posteriori, etc.\nEs la hora del ROI a les Xarxes Socials!!. Per diversos motius;\na) El cost de l’inversió és controlable i més reduït que en altres tipus d’accions.\nb) Sabrà l’opinió dels consumidors en temps real, i a partir d’aquí podrà prendre les decisions estratègiques en altres tipus d’accions, mesurant molt més els possibles riscos de l’inversió.\nc) Millorarà les relacions de conversa amb els clients\nd) Augmentarà el valor de la marca.\ne) Li donarà poder per influir en la gestió i decisió de les 4Ps (producte, preu, promoció i posicionament)\nPer prendre la decisió el director de màrqueting sap que té de canviar coses del seu departament i de l´empresa, però el primer canvi té de ser en ell mateix.\nCal que atreveixi, i depressa, en millorar o augmentar la seva formació en Social Media, màrqueting digital i tecnologia; abans de que el mercat o el director financer s´els hi acabi la paciència.\n5 Respostes a El Director de Màrqueting i el ROI\ndimarts 10 abril 2012 a les 18:37\nL’article es interesant, ma’agradaria saber la teva opinió sobre la meva website i si podem col.laborar per a llançar-la.\ndimecres 11 abril 2012 a les 8:10\nEm sembla molt interessant l’article. Però el que molts CEOs han de saber és el que el ROI no sempre és mesurable. Gran part dels seus efectes són intangibles: coneixement, construcció de la marca i de la imatge de l’empresa, etc. I això no va a pes.\nNo obstant, és imprescindible mantenir polítiques i accions encaminades a aquests objectius. Si tu no ho fas, ho farà la competència i et treurà el lloc aconseguit amb tant d’esforç. Ara bé, cal conscienciar-nos que necessitem professionals en el màrqueting i la comunicació. I que aportin solucions estratègiques alhora que rendibles.\ndivendres 13 abril 2012 a les 7:55\nHola Irina, és totalment cert que el branding no és mesurable pel ROI, però també tenim de acostumar-nos a que s´ens demanarà cada cop més que demostrem el retorn de l´inversió amb dades mesurables.\nbust up duo recenzia kde kupit cena sk ako uzivat dice:\ndimarts 19 febrer 2019 a les 15:50\ndissabte 30 març 2019 a les 4:34


Llorca i Beas, representants de la comarca al Consell Metropolità de l’AMB – La Bústia\nLlorca i Beas, representants de la comarca al Consell Metropolità de l’AMB\nPer Redacció / La Bústia 29 de juliol de 2019 a les 7:00 0 423 Visites\nL’alcade i regidor de l’Ajuntament de Sant Andreu prenen possessió del càrrec\nL’alcalde Enric Llorca i el regidor Juan Pablo Beas -tots dos de l’Ajuntament de Sant Andreu de la Barca– són els representants de la ciutat i de la zona de difusió de La Bústia al Consell Metropolità de l’Àrea Metropolitana de Barcelona (AMB) per al mandat 2019-2023. L’alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, ha estat escollida presidenta.\n“Defensarem els interessos des de totes les administracions, també des de l’Àrea Metropolitana de Barcelona. Un plaer tornar a formar part del Govern metropolità”, ha assegurat en una piulada a les xarxes socials, l’alcalde Llorca, qui repeteix com a membre del Consell Metropolità. Llorca també és aquest mandat, diputat a la Diputació de Barcelona. Llorca ha estat escollit com a diputat delegat de Salut Pública i Consum.\nEn canvi, qui s’hi estrena per primera vegada és el regidor de Cultura Juan Pablo Beas. També en una piulada ha reconegut que “és un plaer representar a la meva ciutat en un ens tan important que ens ha d’ajudar en la millora de la qualitat de vida dels nostres veïns i veïnes”.\nEl Govern metropolità estarà format per als grups del PSC-CP, En Comú Guanyem, ERC-AM, Junts per Catalunya, CAT Torrelles i Ara Decidim Ripollet. En el ple de constitució, Colau va ser escollida majoritàriament -amb els vots de 76 dels 84 representants- i els 8 restants van votar-hi en contra. El Govern metropolità està format per 90 consellers i conselleres, el màxim òrgan de govern de l’AMB.\nL’acord de govern estableix 54 objectius, que se centren principalment en la vertebració del territori metropolità, la millora de la cohesió social i de la mobilitat sostenible. Entre els objectius del nou Govern metropolità, hi ha l’increment de l’oferta d’habitatge públic, la preservació dels recursos naturals, impulsar una taula metropolitana de polítiques socials i reduir la contaminació.\nEtiquetes: Àrea Metropolitana de BarcelonaEnric LlorcaJuan Pablo Beaspolitica


Ortodòncia i Ortodòncia invisible - Centre Dental Cise\nL’Ortodòncia és una branca de l’Odontologia, que s’especialitza en el diagnòstic, prevenció i tractament de les irregularitats dentofacials o mala oclusió (mala mossegada). Persegueix la perfecta col·locació de les dents, amb els seus beneficis estètics i de salut, així com la normal coordinació dels maxil·lars, aconseguint una harmonia facial. Dents sanes que funcionen bé, i una cara equilibrada que agrada al que la contempla, repercuteixen en l’autoestima del pacient, i en la seva acceptació social.\nS’empra en nens i adolescents perquè estan en ple creixement de l’esquelet i en recanvi dentari, podent-se per això actuar sobre ambdues estructures. Una vegada acabat el creixement, només es pot actuar sobre les dents. En les dones es considera la fi del creixement cráneofacial als 15 anys i en els homes als 19 anys.\nEncara que es pot emprar a qualsevol edat, l’ortodòncia és capaç de corregir la mala posició de les dents per aconseguir una boca saludable. Un bonic somriure il·lumina el rostre i el fa més atractiu.\nActualment, existeixen 3 tipus d’Ortodòncia:\nConvencional, Estètica i Invisible\nL’estètica dental està íntimament lligada a la posició correcta de les dents. Per això, disposem de tractaments correctius d’ortodòncia dental, on en molts casos podem recórrer al ús de brackets estètics, menys visibles i a arcs més ergonòmics, de manera que el tractament d’ortodòncia és més ràpid i permet la correcció dental en l’edat adulta de manera més senzilla.\nL’Ortodòncia Invisible suposa un enorme salt qualitatiu en el que concerneix a la qualitat de vida per al pacient. Els avantatges de l’ortodòncia invisible enfront de la tradicional són inqüestionables:\nAparells transparents, pràcticament invisibles.\nMolt còmodes, eviten les nafres i rascades.\nAparells extraïbles: uns aparells d’ortodòncia amb un disseny compacte que permet al pacient treure-se’ls per acudir a reunions o cites, menjar, beure o raspallar-se les dents.\nAixò és l’ortodòncia invisible: un tractament revolucionari que soluciona tots els inconvenients dels clàssics aparells de metall.\nVisiti’ns i estudiarem el seu cas sense compromís. Els avantatges d’aquest nou sistema li convenceran.


Els farmacèutics temen "aglomeracions" per adquirir mascaretes i avisen que per ara només en dispensaran una per persona La República\nEls farmacèutics temen "aglomeracions" per adquirir mascaretes i avisen que per ara només en dispensaran una per persona\nEls farmacèutics temen “aglomeracions” per adquirir mascaretes i avisen que per ara només en dispensaran una per persona\nEl CCFC demana “responsabilitat” a la ciutadania i que vagi a la farmàcia només qui realment ho necessita\nPer tot el planeta hi ha hagut cues a les farmàcies\nEl vicepresident del Consell de Col·legis Farmacèutics de Catalunya (CCFC), Josep Aiguabella, ha explicat que tenen por que aquesta setmana “hi hagi aglomeracions” per adquirir les mascaretes que el Govern ha comprat i avisa que les farmàcies de moment només en dispensaran una per persona perquè només n’han rebut 1,5 milions dels 14 milions anunciats per la Generalitat, cosa que suposa que cada establiment en té unes 450. En una entrevista a l’ACN, Aiguabella ha demanat “responsabilitat” a la població i que vagi a la farmàcia només si realment necessita la careta per la seva vulnerabilitat o per anar a treballar. “Que tothom vagi a buscar la mascareta que necessita no la que li toca”, ha resumit fent una crida la calma.\nAiguabella destaca que la primera mascareta serà gratuïta per a tothom. “Que ningú pensi que si no hi va aquesta setmana, haurà de pagar”, ha dit tot recordant que la segona tindrà “un preu irrisori pactat i intervingut de 76 cèntims, molt lluny del preu que s’està oferint avui al mercat”. En aquest sentit ha fet una crida a la responsabilitat tot demanant a la població que vagi a la farmàcia de forma esglaonada per evitar aglomeracions innecessàries. En aquest sentit, reitera que aquesta primera tramesa serà insuficient per abastir tota la població.\nCada ciutadà té assignades dues mascaretes -la gratuïta i la de 76 cèntims- amb la seva targeta sanitària, a través del sistema de recepta electrònica del CatSalut. D’aquesta manera, els farmacèutics portaran un control informàtic de totes les que es reparteixin i la Generalitat les anirà reposant a mesura que es vagin esgotant. Els farmacèutics portaran un control informàtic de totes les mascaretes que reparteixin i la Generalitat les anirà reposant a mesura que es vagin esgotant.\nEl vicepresident del CCFC ha recordat que aquest no és “un producte de vida o mort” i que “tot i que tot i que és un producte útil i necessari per evitar que la pandèmia augmenti i per evitar rebrots, que és el pitjor que ens podria passar”, no cal a la “gent que es quedi a casa”. En ser preguntat per si les mascaretes que es repartiran són reutilitzables, Aiguabella ha explicat que “si estiguéssim en condicions normals no ho són”, ja que són quirúrgiques i un cop s’han utilitzat en un quiròfan es tiren. “Però avui en dia no ens podem permetre el luxe de llençar-les”, ha lamentat tot recomanant que es “mantinguin amb cura”, ja que no es poden rentar ni mullar.\nEs repartiran mascaretes quirúrgiques de la classe 2, amb tres capes més filtració de fluids, capaços de retenir les partícules en sortida. És a dir, estan dissenyades perquè qui les porti no encomani, però no per evitar contagiar-se. “El que fa és evitar que aquella persona que tingui possibilitat d’estar contaminada pugui difondre aquest virus a la resta de població”, de fet, segons Aiguabella, “no protegeix la infecció”.\nTot i que reconeix que “fins ara ha costat molt aconseguir mascaretes” i que s’han fet “pagar a preus molt elevats perquè no hi havia producte”, Aiguabella creu que a partir d’ara “el seu cost s’anirà normalitzant”, tal com va passar amb els gels hidroalcohòlics”, i que la gent les podrà comprar a un preu més assequible.\nEl vicepresident del CCFC sosté que distribuir les mascaretes de la Generalitat a través de la xarxa de farmàcies “era l’única manera de fer-les arribar” a tothom. “Són 3.227 a tot Catalunya, que estan molt ben distribuïdes pel territori”, ja que “és estrany que els pobles, per petits que siguin, no en tinguin una”.\nAiguabella destaca que les farmàcies “han treballat molt en aquesta crisi sanitària”. “Des del primer moment vam entendre que nosaltres hauríem d’estar de cara al públic”, explica tot subratllant que només han registrat 15 contagis entre els seus establiments.\nLa campanya sanitària “Mascareta/Salut”, recolzada pel Departament de Salut, s’emmarca en un projecte liderat en el seu origen des del Consell de Col·legis Farmacèutics de Catalunya (CCFC), conjuntament amb altres agents de la cadena de proveïment del medicament com la indústria -amb Hartmann- i la distribució -amb Fedefarma, Alliance Healthcare, Cofares i Hefame- i un grup de treball de la Cambra de Comerç de Barcelona.\nEl president de la distribuïdora farmacèutica Fedefarma, Vicenç J. Calduch, ha explicat en declaracions a l’ACN que més del 40% de les farmàcies catalanes els han escollit com la distribuïdora que els hi serveix les mascaretes. Calduch ha detallat que ja han servit la primera remesa que serà distribuïda a la població a partir d’aquest dilluns i que a partir del 27 d’abril començaran el procés de “reposició”. “Com a cooperativa, estem molt satisfets de poder aportar el nostre gra de sorra a aquest projecte comú i d’haver-nos implicat des del principi en aquesta iniciativa pel benestar de tots, ja que es tracta d’una situació en la qual creiem que la cooperació és fonamental per superar-la”, ha destacat tot afirmant que en el seu cas “la coordinació ha estat absoluta i de plena transparència cap a les farmàcies i el Consell Català de Col·legis”.\nConsell de Col•legis Farmacèutics de Catalunya


Apartments Vila Anna Podstrana Croàcia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nbosančica 16, Podstrana, Podstrana, Croàcia, 21312 - Veure al mapa\nExcel·lent 9,0 (525 comentaris)\nBarri Podstrana Podstrana Podstrana Grljevac Podstrana\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Podstrana, Apartments Vila Anna és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Apartments Vila Anna asseguren una estada plaentera als seus clients. L'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes, transport hotel/aeroport, habitació familiar, instal.lacions de barbacoa per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara aire condicionat, balcó/terrassa, insonorització, llits extrallargs (> 2 metres), aparell de televisió per satisfer els clients més exigents. Durant el dia podeu gaudir de l'atmòsfera relaxant de pistes de tennis, jardí, esports d'aigua (no motoritzats). Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Apartments Vila Anna.\nTots els tipus de viatgers (5) Parelles (2) Viatgers en solitari (1) Famílies amb infants petits (2)


Guia de solvència tècnica i gestió ambiental, | Col·legi d'Enginyers Tècnics d'Obres Públiques de Catalunya\nUn dels apartats on es poden introduir aquests consideracions ambientals és a la solvència tècnica i professional de les persones o empreses licitadores. Pel seu caràcter excloent, la incorporació de criteris de solvència és una qüestió a mirar amb detall i mereix un tractament específic. Per això es va fer la guia precedent i per això ara es fa aquesta, amb els objectius de:\nRevisar aquests aspectes tenint en compte el nou enfocament estratègic de la contractació pública i la importància de tenir en compte els aspectes ambientals durant tot el cicle de vida dels béns, obres i serveis contractats.\nAtualitzar les directrius en relació amb quan introduir criteris de solvència ambiental i quins criteris sol·licitar, ja siguin en relació amb la gestió ambiental o amb la resta de possibilitats que ofereix la LCSP.\nGuia de solvència tècnica i gestió ambienta


* 23/09/14. La 'unitat' de Trias i la 'performance' del PSC. - Gironès per la independència\n* 23/09/14. La 'unitat' de Trias i la 'performance' del PSC.\nLa “unitat” de Trias i la ‘performance' del PSC\nBarcelona agafa les regnes del front local en un ple marcat pel ‘boicot' socialista\nAnglada i un edil del PP a Camarles, a favor de la consulta\n23/09/14 02:00\t- BARCELONA - REDACCIÓ\n. Foto: ANDREU PUIG / EVA POMARES / ELENA FERRAN.\nL'Ajuntament de Barcelona es va posar ahir al capdavant de la reivindicació municipalista pro consulta i, com també van fer prop de 380 municipis –i com preveuen fer tres centenars més els pròxims dies–, va formalitzar un suport a la convocatòria que s'avança no només a aquesta, sinó fins i tot a l'entrada en vigor de la llei que la vol fer possible, aprovada divendres i encara pendent de publicació al Diari Oficial de la Generalitat. Ho va fer segons el guió previst excepte pel que fa al PSC, que no es va limitar a votar en contra, sinó que va voler “visualitzar” el seu rebuig al fons i la forma del debat deixant la majoria del grup municipal sense assistir-hi. El resultat va ser que la moció de suport a la consulta va tirar endavant amb 21 vots a favor, els que sumen CiU, ICV i UxB (la coalició que inclou ERC), i 12 en contra: els nou del PP i els dels únics tres socialistes que van assistir a la sessió.\nL'alcalde, Xavier Trias, que abans, en una entrevista a La Xarxa, ja havia dit que tots els ajuntaments hauran de col·laborar amb la consulta perquè “serà legal”, aquest cop sí que va assumir el protagonisme que delega en els plens ordinaris. Va recordar que en la Diada, la ciutat “va tornar a exercir amb orgull de capital de Catalunya”, i va insistir en la importància de “donar un missatge d'unitat” en “aquests moments històrics”.\nLa unitat, però, arriba fins a on arriba. De moment, fins a ICV, per exemple. L'ecosocialista Ricard Gomà advertia que no acceptarà que “cap tribunal tingui l'última paraula” sobre la consulta, “un instrument democràtic” que “no és final de res”, insistia. I arriba a Esquerra: “Reivindiquem el nostre dret a anar a votar i a decidir el nostre propi futur polític, econòmic i social”, clamava Jordi Portabella. En canvi, els socialistes entenen que el que s'aconsegueix amb mocions com la que es votava ahir, lluny d'unir, és el contrari: “Dividir Barcelona i la societat catalana”, i que el que es busca no és pas el consens, sinó “l'adhesió als postulats de la independència”, en paraules del president del grup del PSC, Gabriel Colomé. L'afirmació la va fonamentar en el rebuig del bloc sobiranista tant a acceptar un debat en què s'abordessin també opcions alternatives a la consulta com a les esmenes presentades pels socialistes al text de la moció, idèntica a les que es presenten en tots els ajuntaments. La insòlita fórmula que va triar el PSC per protestar va ser que només assistissin al debat tres dels seus 11 regidors, els que integren la direcció del grup: el mateix Colomé; la portaveu, Assumpta Escarp, i la portaveu adjunta, Carmen Andrés. El PP va demanar votació nominal, edil a edil, en què només compten els vots dels presents: per això el 21 a 12 final.\nLa iniciativa dels socialistes els permetia escenificar una diferenciació, ni que sigui procedimental, amb el PP, que va criticar la convocatòria del ple pel procediment d'urgència amb l'argument que no té sentit donar suport a una consulta encara no convocada. La performance del PSC també va evitar, però, una puntuació més ajustada (tot i que el resultat de la votació no hauria variat en cap cas). I, de retruc, liquidar la possibilitat que, com ha passat en altres ocasions i com va passar ahir mateix en altres municipis, algun socialista es desmarqués de la posició del partit.\nEls edils absents van seguir el ple al costat de l'alcaldable del PSC, Jaume Collboni, des de la tribuna de convidats, atapeïda ahir d'autoritats. Resolta la votació, la tribuna en ple, socialistes a banda, es va sumar als aplaudiments amb què el bloc sobiranista es va homenatjar per cloure la sessió.\nAquests són alguns dels municipis més importants que ahir també van donar suport a la consulta:\nEl ple va donar suport per una àmplia majoria (19 vots a favor, 3 en contra i 1 abstenció) a la moció en una sala que va quedar petita per encabir els centenars d'assistents. Abans, el PP va lamentar que el ple hauria de ser nul per un defecte de forma per no haver-los avisat amb prou temps, fet que va negar l'alcaldessa, Mercè Conesa, (CiU) amb un informe jurídic. A excepció dels populars, tots els partits van ser aplaudits per un públic entregat, sobretot quan el socialista Ferran Villaseñor va anunciar el vot favorable (el seu company Pere Soler es va abstenir).\nA Vic, la moció es va aprovar amb els vots de SI, ICV, el PSC, ERC, la CUP, CiU i els edils no adscrits, abans de PxC, Marta Riera i Josep Anglada. La PxC hi va votar en contra al·legant que el que s'estava fent era un “paripé”. A diferència d'altres consistoris, el PSC de Vic va donar suport des del primer moment a la moció, en lloc de l'alternativa que proposa el seu partit.\nEl ple va aprovar la moció amb els vots de CiU, ICV i els regidors de Crida Premianenca, i tots ells van rebutjar la moció alternativa que presentava el PSC. L'alcalde i president de l'ACM, Miquel Buch, va insistir que el suport perquè la consulta sigui una realitat “no és una dèria d'uns quants, és un contracte signat pels grups parlamentaris”. Els quatre regidors del PSC, que formen part del govern amb CiU, i els dos del PP que van assistir al ple van votar-hi en contra.\nA Premià de Dalt, on governen CiU i el PP, la moció es va aprovar amb el suport de 15 dels 17 regidors. La sorpresa la va donar el PSC, que va donar llibertat de vot als seus membres, tot i que unànimement van votar de manera afirmativa al text.\nEl ple de Sant Vicenç dels Horts, presidit per Oriol Junqueras –hi governa un pacte d'ERC, ICV-EUiA i CiU–, va votar amb el suport de 14 regidors i el vot negatiu de 6 l'adhesió a la consulta. Els socialistes van donar llibertat de vot, i dels cinc regidors dos s'hi van mostrar a favor i tres en contra. També van emetre el vot contrari els dos edils del PP i els dos no adscrits que van marxar del PSC.\nA Reus, la moció es va aprovar amb els vots favorables de 13 regidors (CiU, Ara Reus i la CUP), sis abstencions del grup socialista i el vot negatiu del PP (6 regidors). Una multitud va seguir el ple des de la mateixa sala on se celebrava el debat; un centenar de persones van concentrar-se a les portes de l'ajuntament per manifestar el seu suport a l'acte.\nLa resolució va tenir l'ampli suport de 17 regidors dels grups municipals de CiU, la CUP, ERC –signants de la moció–, i un dels membres del PSC, mentre que la portaveu socialista es va abstenir i només el representant del PP hi va votar en contra. La sala de sessions es va omplir de veïns per seguir un acte que es va cloure amb el cant d'Els segadors.\nLa moció va rebre el suport de 16 dels 21 regidors, els de CiU, ERC i ICV, mentre que el PSC va votar-hi en contra i tant el regidor del PP com el de PxC no van assistir al ple, que van seguir una quarantena de membres de l'ANC. L'alcalde de Tortosa, Ferran Bel, va fer una crida a la participació tant als partidaris del sí i sí com als del sí i no i als del no i no.\nA Camarles, també a les Terres de l'Ebre, la moció va rebre el suport de tots els partits polítics, també del PP: el seu únic regidor, Carmelo Redó, que va ser alcalde del 2001 al 2007 amb CiU i va encapçalar la llista del PP com a independent, defensa la convocatòria.\n“El ple més important que s'ha fet mai a Montblanc.” Així va definir l'alcalde, Josep Andreu (ERC), el ple d'ahir a la nit. A la capital de la Conca mana un govern format per cinc partits, i tots els regidors –inclòs l'únic representant del PSC– van aprovar la moció, entre els aplaudiments dels veïns que omplien la sala de plens. Regidors i veïns van entonar Els segadors. Acabada la votació, l'estelada onejava en solitari al balcó de l'ajuntament.\nLa moció es va aprovar amb 12 vots a favor, dues abstencions i tres vots en contra. La curiositat és que el PSC, com en altres municipis, va donar llibertat de vot, i dels sis regidors socialistes, dos hi van votar a favor, dos es van abstenir i dos van fer-ho en contra. La votació va generar molta expectació i va aplegar més d'un centenar de persones que van omplir la sala de plens.\nMajoria àmplia a favor de la moció. El govern liderat per la convergent Marta Felip va trobar el suport del PSC, ERC i els independents i només els tres regidors del PP hi van votar en contra. La sala de plens, plena a vessar, va convertir la convocatòria extraordinària en una festa a favor de la consulta.\nIvan Vila, David Marín, Eva Pomares, Josep Lluís Eras, Ivette Ballesteros, Teresa Márquez, Isabel Martínez, Elena Ferran, Lourdes Moreso, Rosa M. Bravo i Esteve Carreras.\nAl plenari extraordinari de Barcelona van assistir la vicepresidenta del govern, Joana Ortega; la presidenta del Parlament, Núria de Gispert; el president del Pacte Nacional pel Dret a Decidir, Joan Rigol; el diputat d'ICV-EUiA David Companyon; la presidenta de l'ANC, Carme Forcadell; el president de l'ACM, Miquel Buch; el vicepresident d'Òmnium, Vicent Sanchis, o el president de l'Ateneu Barcelonès, Jordi Casassas.


Una joia gaudiniana fins ara oculta | FET a TARRAGONA\nPublicat el 4 de Juliol, 2017\nEl santuari de Nostra Senyora del Sagrat Cor oferirà visites culturals i turístiques durant l’estiu. Foto: Carla Clúa\nSi et passeges pel carrer Méndez Núñez, de ben segur que ni tan sols alçaràs la vista quan passis pel número 14. La façana envellida i coberta per una xarxa protectora verda a la seva part superior no dóna ni una sola pista del que amaga darrere. Les finestres, tancades i adornades amb uns coloms refugiats a l’ombra, no deixen entreveure res del tresor que descansa rere seu. Els tarragonins passegen d’esquena, molt possiblement sense saber-ho, a una joia gaudiniana única.\nEl Santuari de Nostra Senyora del Sagrat Cor obre aquest estiu les portes a les visites culturals i turístiques i inaugura el km 0 de la ruta modernista de Tarragona amb la primera obra de Gaudí a la ciutat. Considerada l’òpera prima de l’il·lustre arquitecte català, el santuari és l’única obra de Gaudí a les comarques de Tarragona.\nEL SANTUARI DE NOSTRA SENYORA DEL SAGRAT COR OBRE LES PORTES DE L’ÒPERA PRIMA D’ANTONI GAUDÍ\nAntoni Gaudí va exercir de tutor de la seva única neboda, Rosa Egea Gaudí, després de la mort de la seva mare. Quan va ingressar la nena al col·legi religiós de Jesús i Maria de Tarragona, va proposar a les monges fer l’obra que ara conserva la capella en senyal d’agraïment i per tal de fer front a les seves despeses. Gaudí, encara un estudiant d’arquitectura, va alçar sense saber-ho la que seria la primera peça de la seva reconeguda i afalagada obra.\nDetalls de la capella projectada per Antoni Gaudí. Foto: Carla Clúa\nConegut popularment com l’Església del col·legi de Jesús i Maria de Tarragona, el santuari és considerat com el primer d’Espanya dedicat a la Mare de Déu sota l’advocació de Nostra Senyora del Sagrat Cor. Tarragona va convertir-se l’any 1857 en la primera ciutat espanyola en acollir aquesta devoció de la mà del Pare Jouet i les monges de la Congregació de Jesús i Maria, provinents d’Issodoun (França).\nLA CAPELLA ÉS L’ÚNICA OBRA DE GAUDÍ A LA DEMARCACIÓ I VA SER EDIFICADA QUAN L’ARQUITECTE ENCARA ERA UN ESTUDIANT\nL’Església de Jesús i Maria segueix un estil neogòtic i modernista, amb un espai de tres naus subdividit per dotze columnes de ferro colat, esveltes i ornamentades amb decoració floral geometritzada. Projectat l’any 1877 i acabat al cap de cinc anys, el Santuari disposa de cor i cambril, així com diferents trets distintius de la signatura de Gaudí.\nL’altar de la capella és el tret més distintiu de la marca Gaudí i la seva genialitat arquitectònica: alçat amb marbre i alabastre policromat, enllaça amb unes escales per arribar al sagrari, rodó i de fusta sobredaurada. Per sobre, els arcs de catenària de la cúpula del camerí i la imatge de la Mare de Déu perfilen l’escena i donen una certa harmonia al conjunt.\nEls detalls de l’altar del santuari, trets distintius de l’arquitectura de Gaudí. Foto: Carla Clúa\n“L’arquitectura del santuari plasma la relació d’afecte entre Gaudí i les monges de Jesús i Maria que van cuidar la seva neboda”, destaca el rector del Santuari, Antonio Martínez. A més de conèixer l’òpera prima de l’arquitecte, la visita a la capella permet conèixer els inicis de Gaudí i el seu vincle amb Tarragona des de la perspectiva més personal i humana del català.\n“Volem consolidar Tarragona com la ciutat que millor sap explicar la seva història”, afirma el conseller delegat d’Expertus Turismo y Ocio, Francisco Javier Castillo. Amb l’obertura d’aquest santuari, la ciutat es posiciona com a nou atractiu turístic i reforça la seva ruta modernista. “La ciutat és una destinació molt competitiva, i amb aquesta obertura volem aconseguir que el turisme de Barcelona arribi aquí”, afegeix.\nLa capella està situada al número 14 del carrer Méndez Núñez. Foto: Carla Clúa\nTarragona també és modernista, però el seu patrimoni ha quedat ofegat en habitatges, escoles o espais privats que l’han mantingut ocult. Obrir les portes del Santuari i descobrir-ne la seva joia, tant als tarragonins com als turistes, pot suposar una bona embranzida pel futur modernista de la ciutat i un altre atractiu cultural per la ciutat.\nDurant la temporada d’estiu, s’oferiran visites guiades al santuari de dilluns a dissabte d’11 h a 14 h i de 16 h a 19 h. El preu de l’entrada serà de 5 euros (3 euros el preu reduït i per tarragonins) i la recaptació es destinarà íntegrament a la recuperació del patrimoni.


Revista Escola d'Estiu de les Terres del Sud del País Valencià\nQUIN PACTE ESCOLAR?\nDes del Moviment de Renovació Pedagògica Escola d'Estiu de les Terres del Sud volen manifestar la nostra opinió sobre el denominat "Pacte Escolar" i, més enllà, fer una valoració de la situació del Sistema Educatiu al País Valencià aportant algunes propostes d'actuació per tal de superar situacions que estan conduint al deteriorament de l'Escola Pública de qualitat que demanden molts sectors de la nostra societat.\nEn primer lloc caldria fer la reflexió de si és necessari un Pacte Escolar.\nLa situació del nostre sistema educatiu, i per tant del grau d'assoliment de la LOGSE, és clarament deficitària i es manifesta en :\n-Una deficient oferta d'escolarització de l'Educació Infantil tant el tram de 0 a 3 anys , pràcticament inexistent, com en la insuficient oferta d'escolarització dels xiquets/tes de 3 anys.\nAmb una clara tendència per part de l'Administració Educativa a afavorir la privatització o desviar la responsabilitat cap a d'altres administracions.\n-Un increment de la precarietat laboral de molts ensenyants d'Educació Primària i que es reflectia en l'increment desmesurat del nombre d'interins i d'interines que té la xarxa pública, afectant a les àrees d'especialistes (Ed. Física, Música, Anglés, P.T.) i també a l'etapa de l'Educació Infantil. Aquesta precarietat afecta molt negativament al grau d'assoliment del diferents Projectes curriculars en nombrosos Centres de la xarxa pública.\n-Una xarxa de Centres de Secundària insuficient, amb la major part dels alumnes del 1r cicle en centres de primària i unes lentíssimes i insuficients inversions per a complir en allò establert en la LOGSE i en el propi mapa escolar. Aquesta situació està\nfent que s'incremente l'oferta del sector privat en ESO.\n-L'absència d'una adequada xarxa de Centres de Secundària afecta igualment a l'implantació i oferta dels diferents Batxillerats i dels Cicles Formatius, amb falta de places per a molts alumnes que acaben l'ESO.\nSobre quina base seria possible un pacte?\n1.- L'Administració Educativa té la responsabilitat de fixar clarament els seus objectius en Educació.\n2.- El pacte ha de marcar terminis molt curts i ha de comptar amb una suficient dotació pressupostària.\n3.- Ha d'apostar per un sistema públic d'ensenyament modern, no excloent i afavoridor de la recuperació de la nostra llengua i cultura.\nAquest és el debat que et proposem hui amb representants dels sindicats i de la Conselleria d'Educació.


CURS D'ORIENTACIÓ, MAPA I BRUIXULA - CET Tarragona\nCURS D’ORIENTACIÓ, MAPA I BRUIXULA\nAPRENDRE ORIENTACIÓ "SOBRE LA MARXA"...... PRACTICAREM DURANT EL RECORREGUT I RESOLDREM DUBTES\nUs plantegem l’activitat d’orientació en dos vessants diferents, l’autònoma, i la guiada.\nAmb aquests cursos intensius d’orientació és pretén dotar-vos dels coneixements necessaris per a aprendre a orientar-se i saber cap a on dirigir-se amb plena confiança i seguretat. Podrem conèixer la nostra posició amb l’ajuda d’un mapa i una brúixola.\nFarem xerrades teòriques i practiques per a anar aprenent d’una manera més lúdica i entretinguda. El curs ens donarà més seguretat en les nostres activitats de muntanya i ens permetrà poder planificar rutes per a poder realitzar de manera segura i precisa els nostres itineraris.\nEl curset no contindrà l’ús, consulta i aprenentatge d’equips electrònics d’orientació, no oblideu mai ficar un mapa i una brúixola quant sortiu a fer qualsevol ruta o itinerari\nSi en aquesta matinal d’aprenentatge s’apuntés prou persones com perquè surti a compte un autocar ho organitzaríem per gaudir de l’àpat i de la matinal d’orientació.\nEls continguts consisteixen en:\nEl plànol. Tipus i parts d’un plànol.\nCorbes de nivell, perfil d’un recorregut, interpretació del relleu.\nEscala, equidistància i llegenda.\nOrientació i interpretació del plànol.\nReconeixement del relleu a partir de les corbes de nivell.\nLa brúixola: tipus de brúixoles i parts que la composen.\nL’ús de la brúixola: orientació, rumbs, contra rumbs i triangulació.\nLloc: Al peu de Montserrat, entre el poble del Bruc (punt de sortida i arribada), i el restaurant de La Vinya Nova, al peu de la muntanya.\nParticipació minima: 6 persones. Particpació maxima: 12 persones\nData limit per realitzar l’inscripció: 26 maig\nDinar: El que vulgui es podra dinar en aquest restaurant La Vinaya Nova (molt, molt bé ¡¡).\nAnirem practicant durant el recorregut i resolent dubtes sobre la marxa. Es la millor manea d’entendre i assumir els conceptes per poder orientar-se en totes les condicions.\nDirector instructor: Sr. Ricard Fernandez i Molinet\nGuia, formador i divulgador dels valors a la muntanya\nGuia de Mitja Muntanya a l’empresa Guies de Muntanya i Escalada de Montserrat.\nLlicenciat en Ciències Geològiques per la UB.\nFormador del Curs de Postgrau Significats i Valors Espirituals de la Natura: Percepció, Comunicació, Gestió i Integració.\nGuia de Boscos Terapèutics (Curs d’Especialització Fundació Universitat de Girona – Sèlvans)\nVint anys d’experiència en topografia i construcció industrial, però porto trenta-nou anys des que vaig començar a escalar i molts més en l’àmbit de la muntanya i l’excursionisme.\nEspecialitzat en tot allò que té a veure amb Montserrat: geologia, natura, història, simbolismes, espiritualitat, llegendes…\nAutor del llibre “Que bonica és la muntanya”, Publicacions de l’Abadia de Montserrat, 1989.\nExpedició al Broad Peak -Karakorum-, 2013. Ascensions i trekkings als Andes, Patagònia, Àfrica, Himàlaia, Nova Zelanda…\nM’agrada la divulgació de la cultura muntanyenca. He participat en programes de TV i ràdio sobre senderisme i faig xerrades sobre Montserrat i i els valors de la muntanya.\nLloc: EL BRUC (ANOIA)\nData fi: 12/06/2022\nHora de Trobada : 07:00 h


Maverick Viñales: "El respecte que hi ha entre Rossi i jo és molt gran" - Empordà\nMaverick Viñales: "El respecte que hi ha entre Rossi i jo és molt gran"\nLLUÍS RIBERA/AINA BAIG 07.06.2016 | 10:25\nMaverick porta sis anys al Mundial AINA BAIG\nPer a l´Empordà, pots anar-hi gaire, encara?\nQuan torno de les curses no em moc gaire, estic a casa, a Palau-saverdera, i entrenant. Fa molts dies que no vaig a Roses.\nA les xarxes socials s´ha vist que també ets per Itàlia.\nSí, també, ho vaig compaginant. Hi vaig bàsicament perquè la meva xicota és d´allà i perquè per l´entrenament també em va bé, ja que el meu entrenador és d´allà. Crec que amb l´entrenament he fet un pas respecte a l´any passat, em sento molt còmode.\nLa teva xicota és campiona mundial de MotoX, això t´ajuda d´alguna manera?\nLa veritat és que no, perquè són dos mons molt diferents. Els consells que em dóna són més personals que no pas de motos.\nEl somni d´un pilot és tenir una parella pilot?\n(Riu) Al final és difícil, perquè els dos sempre som fora.\nHospitality de Suzuki


Figueres amplia la prestació de serveis d'Ecoserveis a l'espera del canvi de gestió - Diari de Girona\nFigueres amplia la prestació de serveis d'Ecoserveis a l'espera del canvi de gestió\nEl ple va aprovar per la via d'urgència l'ampliació dels plans de gestió, de nou, amb els informes negatius d'intervenció\nfigueres | g. tubert 08.09.2016 | 07:13\nUna de les protestes protagonitzades per la plantilla de l´empresa. conxi molons\nUna de les protestes protagonitzades per la plantilla de l´empresa.\nEl darrer ple de Figueres va aprovar per la via d'urgència i amb els volts en contra de tots els grups de l'oposició (ERC, PP, C's i CUP) excepte Compromís d'Esquerres l'ampliació dels Plans de Gestió 2016 de l'empresa Ecoserveis, per un import de 1,7 milions d'euros. Es tracta del darrer pas després que al ple d'agost es tirés endavant la pròrroga del contracte per evitar que la ciutat es quedés sense el servei de recollida d'escombraries, enllumenat, deixalleria i parcs i jardins quan a l'octubre acabi la «perjudicial» concessió que l'empresa mixta ha tingut en els darrers 15 anys. La proposta es va tirar endavant amb l'informe d'alerta de la interventora municipal que, de nou, va recordar que «el contracte va néixer viciat».\nFigueres encara no té tancat com afrontarà en els propers anys aquests serveis bàsics i, des de fa temps, en declivi a la ciutat. Té decidit que les escombraries se separaran de la resta del pastís, però encara no ha tancat com es farà. Per això i malgrat que se sabia de la finalització del contracte, ha hagut de fer una pròrroga a l'espera també de resoldre plenament el conflicte amb la plantilla, que vol que es conservin els seus drets. Enmig de les crítiques, a l'agost va impulsar el primer tràmit per allargar la concessió i la setmana passada el va continuar amb l'ampliació dels plans de gestió, que han de garantir els diners perquè els serveis se segueixin prestant, almenys fins a finals d'any.\nEl punt es va incloure a l'apartat d'assumptes urgents «motivat per la necessitat d'ampliar la prestació fins que l'administració hagi realitzat les actuacions que permetin que aquests serveis puguin ser prestats a través d'alguna de les formes de gestió que preveu la normativa vigent».\nL'abast de la seva prestació i la retribució de la mateixa s'estableix des de la seva creació l'any 2001 a través dels anomenats Plans de Gestió, que aprova de forma regular i anualment el ple. Al gener, precisament, es va aprovar la part corresponent fins al setembre i, ara, s'ha tramitat la de la resta d'any, que no estava inclosa a la concessió. En total, el pressupost dels serveis és d'1.734.509,31 euros, 589.531,09 dels quals es contemplen per a la neteja viària; 122.653,26 euros es destinen al manteniment de l'enllumenat; 55.292,93 euros per a la deixalleria; 463.240,30 per a parcs i jardins; i 503.791,73 per als residus sòlids urbans.\nInformes negatius reiterats\nLa tramitació va ser de nou objecte de les crítiques dels grups de l'oposició i, a petició de C's, la mateixa interventora va explicar el que, de fet, recull el seu informe inclòs al dictamen: «el contracte va néixer viciat perquè a mesura que van creixent els carrers de la ciutat es va ampliant el contracte sense seguir complint amb l'ordenament jurídic». En aquest sentit, afegeix l'informe que «el contracte que regeix el concurs per a la selecció del soci privat que ha de formar part de la societat mixta ha estat modificat reiteradament mitjançant pactes i ampliacions de servei sense ajustar-se als termes de les lleis de contractes vigents en cada moment». A més, afegeix que «algunes de les ampliacions s'han acordat en consells d'administració i no han estat específicament aprovades per l'Ajuntament, s'han incorporat directament en els plans de gestió anual».\n«Aquestes modificacions tampoc s'ajusten a l'actual text refós de la llei de contractes del sector públic, segons es detalla en els diferents informes emesos per la Intervenció municipal. Això implica unes modificacions substantives del contracte inicial, no justificades suficientment a l'expedient, ni es justifica que no quedin afectades les condicions essencials del contracte i, per tant, les condicions de licitació i adjudicació del mateix. Aquest aspecte va en contra del dret comunitari i la doctrina jurisprudencial del Tribunal de Justícia de la Unió Europea», conclou el document de la funcionària.


Frida i Josep\nLa trobada del dibuixant Bartolí amb la pintora Kahlo, el sentit del color que ella li dóna, és una de les meravelles del film 'Josep'\nSempre que per alguna raó em veig empesa a escriure sobre una cosa que no he vist, m’encomano a totes les deesses hagudes i per haver i reso, els demano que em perdonin l’arrogància. Ho aviso als lectors, que no he vist allò, i m’hi arrisco. Així ho vaig fer quan fa unes setmanes vaig parlar del film d’animació Josep, dedicat a la trajectòria de Josep Bartolí, l’artista que coneixia sobretot per les paraules de l’amiga Anna Murià, que havia estat una gran amiga d’ell i que tenia al pis de Terrassa un retrat a llapis que li havia fet Bartolí. No havia vist la pel·li, només havia llegit que estava tenint una gran rebuda en sales franceses i vaig escriure això a mitjans d’octubre. Però ara, ara ja l’he vist, gràcies a la plataforma Filmin. I sí, és un gran-gran-gran film, una narració dibuixada molt ben duta a la pantalla a partir d’un sentit agut de la relació intrínseca entre la història humana i l’art dels humans que ens pot salvar de tantes coses, que tantes coses humanes ha salvat.\nPatia, abans de veure-la. Ha tingut tant d’èxit que la promoció l’ha acompanyat molt i bé fins i tot en aquests temps de pandèmia. Tanta part s’emportava, en la publicitat de la cosa, la retirada republicana i els camps de refugiats francesos com l’aparició fulgurant en el film de la pintora mexicana Frida Kahlo, una de les icones artístiques, ètniques, feministes i postcolonials de les últimes dècades. Me n’havia parlat, l’Anna, de la Frida i el Josep? Vagament me’n vénen records, potser sí, potser no. Frida ja era llavors, parlo de finals del segle passat, l’estrella fulgurant que és en el firmament artístic contemporani en tant que mestra moderna antiga: precursora, precedent, dona lliure que ni la malaltia va deturar, una artista que es va enfrontar al mateix papa dels surrealistes, André Breton, que la volia arrenglerar en el seu exèrcit: “No sóc pas surrealista, senyor, només pinto els meus somnis.” I Breton se la va haver d’embeinar, ell que no tolerava que ningú l’esmenés i que a sobre ho fes una dona i en nom dels seus propis somnis, a ell, que es creia el rector dels somnis dels altres!\nDoncs, mira, una de les coses millors de Josep, del dibuixant Aurel, i en té moltes de bones, és com enfoca i poetitza la trobada de Bartolí amb la Khalo. Res de les seduccions tan previsibles quan es vol parlar que un artista com qui diu desconegut pel públic (Bartolí) és descobert per una artista superlativament reconeguda per aquest mateix públic (Kahlo) pels seus quadros i sobretot per la llibertat sexual i imaginativa que traspuen. Res de picades d’ullet a l’espectador per endinsar-lo en el llit dels amants, que ho van ser; les cartes d’ella al català, que estan publicades, suren passió sense mida. Res de tot això.\nLa trobada, sensualíssima, es produeix entre els dos a propòsit de la pintura i del color. El cant de Frida Kahlo al color, que, li diu a Josep Bartolí, allibera l’artista de les pors, és d’una sensualitat densa, còmplice, un amor immens a la vida, a l’art, al goig.\nNo us perdeu aquest film. S’hi lliga, a través del dibuix, el ball de les generacions –un avi que havia estat gendarme al camp de refugiats on va conèixer Bartolí i ara el nét, dibuixant que cerca el seu camí, en recull el testimoni al llit de mort, davant la indiferència de la generació del mig, la filla del vell i mare del jove–amb el fil de la història de Josep Bartolí fins a arribar a Mèxic i, convertit al color, ser un pintor a Nova York, on el jove dibuixant narrador donarà vida, en l’exposició antològica que recorda l’artista català, al retrat d’un refugiat republicà mort a batusses al camp concentracionari francès, retrat que l’avi havia conservat i li ha lliurat abans de morir. I així el pas del dibuix prim i estilitzat, caricaturesc sovint, de Josep Bartolí fins a l’explosió del color sense pors que va aprendre de Frida Kahlo ens amara els ulls, com ho ha anat fent a poc a poc el mateix film. Gran Josep. I només us n’he explicat una micona…


Cristina Urbina Díez\nA l'exercici de les seves funcions, qualsevol treballador (ja sigui d'una empresa mercantil o d'una entitat no lucrativa) està emparat per uns drets i al mateix temps és deutor d'unes obligacions.\nDrets dels treballad@rs\nDeures dels treballad@rs\nEls treballadors Voluntaris\nPersones que imparteixen cursos o tallers esporàdics\nA la relació amb la seva empresa, els treballadors estan emparats per la legalitat per poder exercir els seus drets lliurament.\nEn moltes ocasions, les entitats i associacions tenen la creença errònia de que els seus treballadors no han d’exercir algun d’aquests drets, apel·lant a l’activitat benèfica de l’entitat i a l’impacte econòmic que té sobre ella.\nTanmateix, aquesta premissa no obsta per a què un treballador d’una associació s’aculli a un permís o una llicència determinada, malgrat que això suposés un perjudici per a l’entitat.\nD’aquesta manera, els drets de tot treballador podrien resumir-se en els següents:\nDrets constitucionals (Vaga, sindicació, reunió, etc.)\nDret a la promoció i formació professional\nDret a una adequada política de seguretat i salut en el treball\nDret a la retribució pactada i a rebre-la de forma puntual\nDrets que emanen de normes legals o convencionals\no drets que puguin derivar del propi contracte de treball.\nDe tots aquests, els que més controvèrsia susciten en el dia a dia de les entitats en quant a la seva aplicació són els permisos i llicències reconegudes a l’Estatut dels Treballadors. A més, aquests permisos són ampliats o millorats pels convenis col·lectius. En qualsevol cas, si no hi ha conveni col·lectiu, el treballador, amb avís previ i justificació, podrà absentar-se de la feina amb dret a retribució en els casos assenyalats per la Llei.\nAlgun dels deures dels treballadors poden semblar molt bàsics, però no per això manquen d’importància.\nExigir el seu compliment és quelcom que els directors de les entitats han de fer perquè és una cosa que també redunda sobre la qualitat final del servei que s’ofereix.\nEls deures exigibles són:\nComplir les instruccions de l’empresari i les obligacions del lloc de treball amb diligència.\nActuar sota el principi jurídic de la bona fe.\nComplir les mesures de seguretat imposades per l’empresari.\nNo concórrer amb l’activitat de l’entitat (només a determinats casos i en els termes estipulats normativament).\nTots aquells deures que puguin emanar del propi contracte de treball o de normes legals o convencionals.\nL’incompliment de qualsevol d’aquests deures pot generar l’exercici de la potestat sancionadora de l’empresari, aflorant, aleshores, el règim d’infraccions i sancions estipulat en conveni col·lectiu o acord exprés.\nMalgrat que de la definició de "Voluntariat" es podria escriure força, la pròpia descripció que en fa la Llei estatal del voluntariat 6/1996 (art. 3) sembla molt aclaridora:\n"...se entiende por voluntariado el conjunto de actividades de interés general, desarrolladas por personas físicas, siempre que las mismas no se realicen en virtud de una relación laboral, funcionarial, mercantil o cualquier otra retribuida y reúna los siguientes requisitos: que tengan carácter altruista y solidario, que su realización sea libre’, que se lleven a cabo sin contraprestación económica, sin perjuicio del derecho del reembolso de los gastos que el desempeño de la actividad voluntaria ocasione y que se desarrollen a través de organizaciones privadas o públicas y con arreglo a programas o proyectos concretos."\nAixò, que en un primer moment sembla tan senzill, en moltes ocasions sembla no tenir-se del tot en compte i es converteix en un veritable calaix de sastre on s’encobreixen altres tipus de relacions. Cal però matisar que per retribució ha d’entendre’s el fet de retribuir la feina prestada; per tant res impedeix compensar les despeses justificades, que el voluntari hagi tingut en l’exercici de la seva activitat, però mai no poden retribuir-se quantitats que no siguin despeses reals. L’absència de retribució, doncs, és vital perquè la relació sigui considerada com de Voluntariat.\nEl més important a destacar en aquesta figura és que la prestació del servei ha de ser ocasional i no habitual, ja que en cas contrari estaríem davant d’una relació laboral o una relació d’autònom, depenent dels casos.\nEls ingressos obtinguts en aquesta modalitat (si s’acompleix el requisit de la no habitualitat) són considerats com a rendiments del treball i estan subjectes a un tipus de retenció fix del 15% a compte de l’IRPF. Al no tractar-se d’una relació laboral per compte aliè, només se li apliquen deduccions per aquest concepte i, evidentment, no es cotitza a la Seguretat Social.\nAquesta forma de prestar serveis és bastant confusa per a les entitats, ja que en nombroses ocasions amaga una veritable relació laboral en no complir-se el requisit de l’ocasionalitat i, pel contrari, complir-se la resta de requisits de la relació laboral per compte aliè. Aquesta confusió no és en va o per falta de coneixements legals, atès que és difícil esclarir a partir de quin moment deixa de ser una prestació de cursos o tallers i passa a ser altra mena de relació. Ni el Tribunal Suprem ni les consultes vinculants realitzades a la Direcció General de Tributs semblen aportar una solució definitiva, especialment a l’hora d’establir límits econòmics.\nD’aquesta forma, només podem aplicar com a elements diferenciadors per poder discernir aquesta figura de les altres el sol fet que, d’una banda, realment les tasques s’ajustin exclusivament a cursos, tallers, conferències, col·loquis i similars, i d’altra banda, que el servei sigui ocasional i no habitual.\nNo obstant això, el Tribunal Suprem sí que ha intentant establir un llindar a partir del qual l’ocasionalitat passaria a ser habitualitat, i, per tant, una relació per impartir cursos deixaria d’acollir-se a aquesta modalitat i passaria a ser considerada rendiment econòmic, és a dir, com a treballador autònom; aquest llindar queda establert en una quantia equivalent al salari mínim interprofessional en còmput anual, entenent que aquest import ja implica per sí mateix habitualitat. Tot i això, les consultes vinculants fetes a la Direcció General de Tributs precisen que hi ha altres límits no econòmics que convertirien una relació d’aquest tipus en un rendiment d’activitats econòmiques.\nTanmateix, els límits establerts per la doctrina no han de prestar-se a confusió, ja que el que intenten fer és diferenciar les relacions de cursos i tallers de les activitats econòmiques, però no diferencien amb cap claredat les relacions de cursos i tallers de les relacions ordinàries per compte aliè.\nAixí, a les entitats i associacions que utilitzin aquesta via per dur a terme alguns dels seus serveis només els queda fer una valoració subjectiva per saber definir si realment els serveis corresponen a cursos, tallers, conferències i similars, i sobre tot, si la prestació de les persones que els imparteixen ho fan de forma esporàdica i no habitual.\nSi aquests requisits no es compleixen, tot i que l’import abonat no sigui superior al salari mínim anual, hauríem de parlar, a tots els efectes, de relacions per compte aliè. A més de tot això, s’ha de matisar que les característiques d’alienitat i, especialment, de dependència no queden massa clares en aquest tipus de relació, ja què la forma en que es duu a terme implica una certa independència a l’hora d’impartir el curs o el taller, i això fa difícil aclarir si realment hi ha presència o no d’aquestes característiques, i s’ha de deixar a l’estudi de cada cas concret si s’acompleixen o no.


La gestió forestal ajuda a mitigar els efectes del canvi climàtic | Prismàtic\nLa gestió forestal ajuda a mitigar els efectes del canvi climàtic\nAnalitzar els factors que determinen els patrons espacials dels canvis en les reserves de C dels boscos i els seus components (creixement i mortalitat), i avaluar com les tendències recents en el clima afecten els canvis en les reserves de C al llarg d’un gradient de disponibilitat d’aigua. Determinar si la no gestió forestal contribueix a mitigar els efectes de l’escalfament recent. La hipòtesi principal és que l’escalfament tindrà efectes negatius en l’acumulació de C en boscos degut a l’efecte en la disponibilitat de l’aigua, i que aquest efecte negatiu pot ser major en boscos no gestionats, ja que la densitat d’arbres i la competència és major.\nS’utilitza una xarxa de més de 50.000 parcel·les de bosc que han estat mostrejades a través de l’Inventari Forestal Nacional d’Espanya. S’intenta identificar els factors que determinen la variació espacial del carboni emmagatzemat en els boscos, tant per sobre com per sota el sòl, el creixement i la taxa de mortalitat dels boscos. S’han utilitzat models linears generalitzats per avaluar la resposta dels canvis en l’emmagatzematge de C i els seus components a la variabilitat espacial del clima (en termes de disponibilitat de l’aigua), l’estructura forestal (densitat d’arbres i reserves de C), les pràctiques forestals prèvies i la tendència de l’escalfament recent.\nEls boscos no alterats de la Península Ibèrica acumulen carboni a una taxa de ~1.4 Mg C ha-1 any-1. S'observa que les variables d’estructura forestal són les principals determinants del creixement del bosc i del canvi en el C emmagatzemat. La disponibilitat d’aigua està positivament relacionada amb el creixement i l’acumulació de C. El recent escalfament ha reduït la taxa de creixement i l’acumulació de C, especialment en zones humides. La variació espacial en la mortalitat (en termes de pèrdua de C) ha estat impulsada per les diferències en les taxes de creixement de les parcel·les, i amb les dinàmiques relacionades amb l’abandonament recent de la gestió forestal en extenses zones, amb el conseqüent increment en la densitat d’arbres i la competència.\nL’efecte negatiu de l’escalfament en l’acumulació de C en els boscos desapareix si es consideren només les zones gestionades, destacant la importància de la gestió forestal per a mitigar els efectes del canvi climàtic. Aquest estudi ofereix una oportunitat única per avaluar els canvis en relació a les tendències climàtiques i de gestió recents.\nJ. Vayreda, J. Martinez-Vilalta, M. Gracia, J. Retana.\ncanvi climàtic boscos carboni gestió forestal mitigació escalfament aigua\nSelect ratingGive La gestió forestal ajuda a mitigar els efectes del canvi climàtic 1/5Give La gestió forestal ajuda a mitigar els efectes del canvi climàtic 2/5Give La gestió forestal ajuda a mitigar els efectes del canvi climàtic 3/5Give La gestió forestal ajuda a mitigar els efectes del canvi climàtic 4/5Give La gestió forestal ajuda a mitigar els efectes del canvi climàtic 5/5


Entre els pujols recòndits de Vilanna i el riu Ter hi ha just l’espai per a quatre arbres de ribera, unes cases espremudes contra el vessant de la muntanya i la carretera d’Anglès a Girona. Els habitants de la zona han anomenat secularment aquest eix viari amb la denominació de «la carretera de la vergonya», una adjectivació que després s’ha utilitzat també en altres indrets, sobretot en els diversos trams en què la Nacional II sembla l’escenari, clapejat de cràters d’obús, d’una batalla de la Guerra Gran.\nPerò Anglès no és un poble mal comunicat, els seus habitants, i altres de pobles selvatans vora el Ter, tenen una via ampla i descansada amb connexió directa a Santa Coloma de Farners, la capital de la comarca, indret de visita obligatòria de tant en tant. Cap amunt la carretera d’Olot tampoc té grans problemes, la qüestió és baixar a Girona, una ciutat que concentra tots els serveis que realment són útils per a la gent de la contrada.\nSembla mentida que els dirigents del nostre país no hagin comprès que, més enllà d’una divisió comarcal més teòrica que pràctica, la dinàmica del país és la que és. Des de fa dècades que Amer, Anglès, Susqueda, la Cellera i Bonmatí, són pobles més lligats a Girona que a la respectable, però molt discreta capital de la Selva. Els habitants d’aquests pobles fan via contínuament cap al Gironès, però la carretera encara té el mateix traçat i la mateixa amplada que en la època remota dels peons caminers.\nLa carretera N-141 és un eix viari utilitzat diàriament per més de 7.000 automòbils i camions de gran tonatge. De tant en tant algun succés luctuós torna a posar en peu de guerra els habitants de la zona, però la Generalitat sembla que ja en té prou amb tapar forats. De fet, en aquesta època en què ens ha tocat viure, és el que fem tots, no? Però, per altra banda, ara que ens anuncien que tindrem un nou país, potser seria bo que comencéssim a dibuixar les traces d’un país nou, on no ens caigui la cara de vergonya a cada pas.


menjar energètic de temàtica per vacances - Hidratació Alimentària\nAlimentació energètica per tema de vacances\nEn aquesta època de l'any, s'espera que llocs com les cafeteries puguin afegir una mica d'ingredients inspirats en vacances per evocar cert esperit estacional i vendes addicionals. Però, i les marques energètiques? Dos dels principals jugadors, Clif Bar & Company i GU Energy Labs, van donar a conèixer productes temàtics de vacances el mes passat.\nEls bars del Clif de temporada Clifs, que inclouen sabor a pa de gingebre i pastissos de carbassa, són gustats com a 'delícies casolanes de cuina casolana' i encara tenen la barreja d'hidrats de carboni, proteïnes i fibra per obtenir una energia sostenible. Vaig provar cada barra, i tenen bon gust. El nom de cada barra: el pa de taronja de nabiu de nabius, el pa de gingebre glaçat i el pastís de carbassa especiada - descriu pràcticament l’essència de cada sabor. M’agrada el gelat de gingebre el millor.\nEls BARS Clif de Temporada tenen un preu similar i les lectures nutricionals similars a les barres de Clif habituals. Ja estan disponibles a l'any nou per 1,39 dòlars.\nEls gels energètics de temes festius GU tenen un sabor a pa de gingebre i vainilla. No he provat aquestes opcions, així que encara no hi ha cap opinió de prova. Els gels inclouen estadístiques nutricionals similars a les de la GU regular de la companyia, tot i que amb embalatges per a vacances i aromatitzants normalment reservats per a Acció de Gràcies o la vigília de Nadal.\nUna bonificació espiritual de la temporada: Clif Bar & Company s’ha compromès a donar un cent per cent de les seves vendes netes dels sabors de temporada a Winter Wildlands Alliance, una organització que treballa en nom d’esquiadors, snowboarders i amants de la natura per abordar problemes. que afecten el desert hivernal.\ncarpa de bicicletes\nDissenyada per a la calor del desert, Buffent Tent Capacitat per a 14 persones\nHigh-End Arcteryx Roba masculina\nNeumàtics de la bicicleta Xerxes Studded Pinces sobre neu i gel\nJanSport Tahoma Pack\nWilderness Brewing: cervesa abandonada de la naturalesa\nDoble cap avall per a l’aire lliure el dimarts de donar\nCaixa de càrrega en un cotxe petit\nAficionats a Star Wars: ara ja es poden vestir com la tripulació de Hoth\nPrimera Mirada: Roda Tenkara de Big Water\nLa rara de butxaca artesana és rara i no és econòmica\nMercedes SUV de luxe Ultimate inclou un set de te real


L'assemblea de MÉS per Mallorca ratifica la proposta de l’executiva - MÉS per Mallorca\nFina Santiago i Miquel Mir seran consellers i Vicenç Vidal senador\nL’assemblea de MÉS per Mallorca ha ratificat aquest dilluns la proposta de l’executiva per a les Conselleries de Serveis Socials i Medi Ambient, a més de pel senador autonòmic. Així, més de 350 persones han escoltat la proposta en què Fina Santiago i Miquel Mir serien consellers i Vicenç Vidal senador autonòmic.\nAixí, 192 persones han votat a favor, 44 en contra i 66 s’han abstingut. L’executiva ha assegurat que l’experiència i capacitat de lideratge han dut a proposar Santiago al capdavant d’Afers Socials i Esports, mentre que Miquel Mir té la joventut i renovació amb una sobrada experiència al capdavant de la Direcció General d’Espais Naturals i Biodiversitat.\nPel que fa a senador autonòmic, Vicenç Vidal compta amb la sobrada capacitat en la gestió de temes transversals, des dels mediambientals, passant per l’autogovern o la cultura. Per altra banda, l’executiva ha proposat que el cap de llista Miquel Ensenyat faci de portaveu parlamentari per impulsar la tasca legislativa i visualitzar la feina del grup parlamentari.


Petit racó de sucre: Flam de coco\nAhir em venia de gust fer un flam, però no volia fer el típic flam d'ou, així que vaig remenar una mica per internet i al final em vaig decidir per fer un flam de coco. El resultat ha estat boníssim!\n320gr. de llet\n300gr. de llet condeensada\n125gr de coco rallat\naigua i sucre (per fer el caramel)\nComençarem per escalfar el forn a uns 150ºC. Mentrestant barrejarem la llet, juntament amb la llet condensada i el coco.\nEn un altre recipient batrem els 4 ous amb unes barilles elèctriques per aconseguir la seva màxima esponjositat, i si no tenim barilles elèctriques els batrem una mica a mà, fins aconseguir una mia d'espuma.\nAra només ens queda afegir els ous a la barreja anterior i remenar-ho bé, per aconseguir que tots els ingredients quedin ben afegits.\nFarem el caramel amb sucre i una mica d'aigua i deixarem que es faci a foc una mica ràpid. Quan haguem aconseguit el caramel el ficarem al fons de la font o les flameretes, i ho ficarem al forn a coure al bany maria durant 40 minuts o be fins que el flam s'hagi fet. Per saber si està fet el podem punxar del mig i si l'escuradents està net, voldrà dir que el flam ja està a punt.\nSi el proveu, potser us passarà com a mi que el coco, tot i haver-lo barrejat amb la resta d'ingredients s'ha quedat tot a baix i ha fet una capa, així doncs el flam sembla que estigui dividit en dues parts, la de dalt que és fina (llet, ous..) i a sota tot el coco, la veritat és que no sé perquè però el flam està molt bo. Ara, si el coco no us agrada no cal que el proveu :)


independència de Catalunya Archives - Cat Diàleg - Diari Digital català\nCatalunya no compliria la major part de les recomanacions del Consell d’Europa per la realització d’un referèndum. Aquest Consell té estipulades un seguit de advertències que tot estat que vulgui fer una consulta de la magnitud d’un referèndum ha de complir. Per això es va crear la Comissió de... Read more\nSocietatZPortada IzquierdaZResto 14 febrero, 2017 0\nCatalunyaPolíticaZPortada IzquierdaZResto 19 diciembre, 2016 1\nCatalunyaPolíticaZPortada DerechaZResto 12 diciembre, 2016 0\nL’Observatori del Procés ja marca 9 mesos, 17 dies, i algunes hores, minuts i segons per realitzar el referèndum independentista que hauria de decidir el futur de Catalunya. Aquest és el compte enrere que la CUP va idear al crear aquesta web. Aquesta s’encarrega de valorar en quina situació... Read more


El municipi berguedà de Montclar només té reserves d'aigua per una setmana\nLa situació de sequera és cada dia més preocupant a la comarca del Berguedà. Agricultors i ramaders són, en aquests moments, els que més pateixen la falta d'aigua, tant pel mal que fa als conreus com per la dificultat d'abeurar el bestiar. La situació és, però, especialment preocupant al municipi de Montclar, de només 120 habitants. Si continua la falta de precipitacions, d'aquí a una setmana es quedaran sense aigua.\n10/06/2005 - 00.00 Actualitzat 10/06/2005 - 12.32\nEs calcula que la població de Montclar, al Berguedà, només té reserves d'aigua per una setmana si en aquest termini de temps no hi ha precipitacions. La sequera, fins a aquest moment, ja ha representat la pèrdua de la collita del cereal, la improductivitat dels ferratges i el racionament de l'aigua. S'ha passat de consumir uns 210.000 litres diaris d'aigua a uns 140.000.\nLa reserva dels dipòsits és nul·la, i tota l'aigua que es consumeix prové d'un pou. Es desconeix fins on podrà suportar el pou les exigències d'un poble agrícola i ramader com Montclar. A més dels recursos d'aigua per a ús domèstic, agrícola i ramader, Montclar depèn de l'aigua que baixa pel riu Navel i de la reserva del seu petit embassament, on helicòpters i altres vehicles amb dipòsits hi carreguen quan lluiten contra els incendis.\nLa solució a curt termini és complicada, i només alguna mesura al marge de les disposicions marcades per l'Agència Catalana de l'Aigua (ACA) per lluitar en contra de la sequera d'enguany permetria abastir el poble amb alguna nova captació o portada d'aigües. A llarg termini, la nova aposta per un vell projecte de canalització que portaria aigua del pantà de la Llosa del Cavall solucionaria el problema.


Fins a 33 comunitats de veïns de Salt estan lliures de pisos ocupats - El Gerió Digital\nFins a 33 comunitats de veïns de Salt estan lliures de pisos ocupats\nEl programa 'Passadissos nets i segurs' ja es fa a 33 comunitats de veïns i 19 més estan a l'espera de signar conveni\nDilluns, 4 de març de 2013 15:06h\nL'Ajuntament de Salt (Gironès) va impulsar un programa pioner que consistia en patrulles policials dins les comunitats de veïns per evitar conflictes i delictes com ocupacions de pisos o que alguns veïns punxin els subministres de l'escala. Un any després, el consistori fa una bona valoració del programa -batejat com 'Passadissos nets i segurs' que, segons el cap de la Policia Local de Salt, Antoni Marco, ha aconseguit que no hi hagi ocupacions de pisos en aquelles comunitats on hi patrulla la policia.\nEl programa va arrencar a una desena de blocs del sector centre i ja es fa 33 comunitats. Un total de 19 comunitats més estan en espera de concretar el conveni. Emmirallant-se en un programa que fa la policia de Nova York, l'Ajuntament de Salt va posar en marxa ara fa un any un programa pioner que consistia en patrullatges diaris dels agents de la policia per dins les escales més conflictives del municipi. En aquests mesos, un total de 33 comunitats del sector centre s'han adherit al programa i n'hi ha 19 més en llista d'espera. Actualment, el programa arriba a un total de 709 habitatges.\nL'alcalde de Salt, Jaume Torramadé, ha explicat que properament faran una enquesta de satisfacció entre els veïns però ja ha avançat que les valoracions que fins ara els han fet arribar són molt positives. Malgrat que el consistori no ha facilitat dades, el cap de la Policia Local de Salt, Antoni Marco, ha assegurat que en aquells edificis on fan patrullatge han desaparegut les ocupacions il·legals de pisos. "És un fet constatable que quan portem un temps patrullant desapareixen les ocupacions de pisos i són residuals les que puguin quedar", ha afirmat el cap de la policia local.\nLes ocupacions de pisos: "estables i a la baixa"\nDes del consistori han remarcat que el fenomen de les ocupacions de pisos es manté "estable i a la baixa" però han declinat donar dades. "Són unes dades sensibles", apunta la regidora d'Habitatge, Glòria Pàmies, que remarca que la relació amb els bancs és ara més fluïda i actuen abans si es dóna una ocupació il·legal d'algun pis propietat d'entitats bancàries. L'alcalde, Jaume Torramadé, també ha negat que hi hagi un trasbals i que les ocupacions que es deixen de fer en pisos vigilats per la policia s'hagin traslladat a d'altres escales de la ciutat que no estan adscrites al programa.\nLa regidora de Seguretat, Anna Fusté, ha explicat que tenen constància a través dels agents que fan el patrullatge d'una disminució tant de trencament d'elements comunitaris -com portes o finestres- i també han baixat els casos de veïns que punxaven la llum o l'aigua de la comunitat. També ha remarcat que ha baixat la "tensió" en algunes escales i que ja no hi ha tants conflictes gràcies a la presència policial.\nAquest estiu, el programa va incorporar un gos que patrullava per les escales de veïns per evitar que s'hi consumeixi droga o bé puguin ser amagatall de substàncies estupefaents. Aquest reforç ha fet, segons el cap de la policia, que hagin aconseguit reduir el consum de drogues a les escales. El programa també ha acabat amb alguna pràctica que es donava, per exemple, a la plaça de la Llibertat on grups de joves s'estaven davant dels pisos i els veïns "havien de demanar permís" per accedir a casa seva. "Ara els veïns diuen que estan més tranquils perquè tenen l'accés a casa lliure de gent", ha explicat Marco.\nL'alcalde, Jaume Torramadé, ha destacat que actualment hi ha un 30% dels pisos del sector centre que participen del programa i que quan, de manera progressiva, es vagin incorporant algunes de les 19 comunitats en llista d'espera, arribaran a donar cobertura a més del 50% dels habitatges.


Hospitals en Baviera - Directori - Llistat - Guia - Hospital - Alemanya - Hospitalsworldguide\nPàgina d'inici › Per país › Alemanya › Hospitals en baviera\nHospitals en baviera Alemanya\nHospitals en Baviera recomanades:\nExigim als nostres usuaris, en cas que trobin un o més errors en els registres de Hospitals en Baviera en aquest directori, avísenos perquè puguem rectificar immediatament. La vostra ajuda és molt important per continuar mantenint la qualitat d'aquest lloc web.\nQualsevol emergència mèdica ha de ser tractada seriosament i s'ha de buscar la consulta mèdica tan aviat com sigui possible. És per això que aquesta guia de Hospitals en Baviera és tan útil per a les persones. Trobeu l'hospital més proper a aquí a Alemanya.\nA Baviera, hi ha 12510331 habitants que poden necessitar atenció mèdica hospitalària qualsevol dia de l'any. Per tant, és important que per fer front a problemes crònics de salut Hospitals en Baviera, sol·liciteu totes les vostres cites amb antelació. A Hospitalsworldguide trobareu tots els telèfons ambulatoris.\nHospitals en Baviera per categoria\nDes de Hospitalsworldguide som conscients que molts dels nostres usuaris necessiten saber quins són els hospitals públics Baviera (Alemanya). No tothom pot pagar enormes quantitats de diners per problemes de salut. Aquí us mostrem una llista amb tots ells\nA Baviera (Alemanya) hi ha diversos centres hospitalaris privats de qualitat. El preu d'una consulta mèdica, una teràpia o tractament o un laboratori clínic o proves d'imatge poden variar molt d'un hospital privat a un altre. Per això, us proporcionem una llista de cadascun d'aquests centres, amb els seus respectius llocs web i telèfons, de manera que podeu obtenir informació detallada sobre les condicions de cada centre\nMostrant 140 Hospitals en Baviera\nHospitals en Baviera per ciutat important\nAugsburgo És una ciutat meravellosa, situada a Alemanya. Però és encara més meravellós gaudir-ne amb bona salut. Si no està bé i necessita veure un metge per reconèixer-lo, aquí trobareu el telèfon de tots els hospitals d'aquest lloc.\nLa població de Wurzburgo, Alemanya sempre ha confiat en una atenció mèdica de qualitat dels hospitals dels voltants. Si necessiteu consultar la informació de contacte i la ubicació geogràfica d'un d'aquests hospitals, ens complau dir-vos que a Hospitalsworldguide trobareu tot el que necessiteu saber.\nNi la malaltia ni els accidents escullen temps o lloc per manifestar-se. Per aquest motiu, és tan important disposar de tota la informació dels hospitals, especialment dels més propers, a mà i ràpidament. Aquí trobareu tot el que necessiteu saber per poder contactar amb qualsevol hospital Erlangen, a Alemanya.\nSi camina Bayreuth, aquesta bella ciutat que hi ha Alemanya, va tenir un accident de poca importància però encara requereix atenció mèdica urgent, aquí en aquesta guia trobarà tots els hospitals propis de vostè.\nTenir la salut és el primer i més important per fer-nos sentir feliços i complerts. Si necessiteu un especialista en algun camp com medicina general, pediatria, geriatria, psiquiatria, psicologia, etc., busqueu-lo en aquest directori d'hospitals Bamberg, Alemanya.\nHospitals en Baviera per província\nMés destacats Hospitals en Baviera


La tecnología i Jo: El que ens faltava\nEl que ens faltava\nMes males noticies per els usuaris d'internet. La darrera perla del govern del estat, suprimir la publicitat a la cadena pública de radio i televisió. Ara volen llevar la publicitat a RTVE i el cost l'hauran d'assumir les televisions privades aportant un 3% per un cap i les companyies de telecomunicació amb un 0.9%. Si be la contribució de les televisions privades no lo veig malament. La de las companyies de telecomunicació es un altre cosa. Diuen que l'aportació l'han de pagar les companyies no els usuaris finals. El que passa es que ja veureu com ens pujen els preus de les connexions i serveis.\nJa pagam un canon per tots els suports susceptibles de emmagatzemar informació digital. I ara vegis o no vegis la televisió pública pagaràs igualment un canon injust. Les companyies de telecomunicació, ja han anunciat que no el pagaran. Com es van negar també fa pocs dies a arribar a un acord amb els editors a gravar amb un canon les connexions ADSL.\nPer sort el paquet Telecom presentat al Parlament Europeu, va ser aprovat tot rebutjant les esmenes que volien el control i monitorització dels usuaris sense ordre judicial. Us record que el secret de les comunicacions esta recollit per la constitució, fent necessària un ordre judicial per intervenir i desconnectar un usuari de internet.\nA veure com es desenvolupen els esdeveniments sobre aquests temes i les reaccions dels govern. Per acabar-ho de rematar s'atraca l'apagón digital, i encara no tenim a Ciutadella i bona part de Menorca, garantida la correcta recepció de televisions públiques i privades per TDT. I patint les desconnexions de TV3, cada vegada que hi ha transmissions esportives i cinema, per que no faixi competència a IB3.\nPublicat per Santiago Benejam Torres a 10:01\nÉs una gran injustía! Quina serà la propera?\n11 de maig de 2009 a les 9:59\nManifestació per els drets civils, universalitat i...\nLlibertat i Neutralitat Tecnològica


CICLE INICIAL: de novembre 2012\nANEM D'EXCURSIÓ A LA FUNDACIÓ JOAN MIRÓ!\nEl passat dimarts 13 de novembre, els nens i nenes de segon vàrem visitar la Fundació Miró. Allà ens van ensenyar moltes obres de Joan Miró com pintures, escultures i dibuixos de l'artista de totes les èpoques.\nEns fixarem sobretot en el color de les pintures i escultures així mateix com els colors que més predominaven en cada obra. Va ser molt divertit i vàrem aprendre moltes coses sobre els colors i les obres de Joan Miró.\nMira quines fotos més xules! Explica el que més et va agradar de l'excursió!\nAnem d'excursió a les Tanques!\nEl passat divendres 9 de novembre vàrem anar d'excursió a una granja de Viladecans que es deia les Tanques. Vàrem arribar i ens van explicar on vivien els animals i les normes de la granja. Després vàrem esmorzar per agafar forces i així poder fer dues activitats molt xules!\nUna de les activitats consistia en fer circuit a la granja per conèixer els animals que hi viuen, què mengen i les seves característiques més importants. També els vàrem poder tocar!\nL'altra activitat molt esperada pels alumnes va ser la de fer una passejada amb PONI! Ells sols van muntar sobre el poni i en van aprendre molt ràpid! Va ser molt divertit!\nTot seguit vàrem dinar i a la tarda vàrem conèixer el món dels cavalls! I vàrem aprendre moltes coses: on viuen, on dormen, què mengen, com galopen i caminen... Fins i tot nosaltres vàrem còrrer per una pista tot fent com si fóssim cavalls! Ens va agradar molt!!!!\nMIRA les fotos i FES UN COMENTARI explica el que més et va agradar de l'excursió!!!!!\nALS GRUPS DE PRIMER!!!\nFrom fotos grup 1rB\nDita del mes de novembre!\nEl mes de novembre ja ha arribat!\nAquí teniu dues dites d'aquest mes.\nQuina us agrada?\nEl passat dimecres, 31 d'octubre, vàrem celebrar la Castanyada a l'escola.\nA la tarda, tot havent dinat, ens vàrem reunir tots els alumnes de l'escola a la pista. Els nens i nenes van baixar a la pista amb els quadrats de cartró ben decorats. Hi havia quadrats de tots colors, altres de molt ben dibuixats, amb lletres... tots molt originals! Us hem de felicitar!\nUn cop a la pista vàrem cridar els castanyers i les castanyeres!! Tots i totes venien de dalt de la muntanya i havien caminat molt però van agafar forces per fer l'última volta per la pista i així saludar-nos!\nEls castanyers i les castanyeres van cridar els experts de cada classe per ajudar-los a trobar el gat Marrameu que s'havia escapat! Els experts van desxifrar una frase que estava en anglès i van descobrir on estava el gat. En Marrameu estava a dalt de la muntanya dins de la casa encantada!\nI deia així la frase:\n"Look at the cat! It's at the top of the mountain! It's in the haunted house!"\nUn cop trobat el gat ho vàrem celebrar tot ballant "El baile del cuadrado"!\nVàrem acabar la festa tot menjant castanyes!!\nEns ho vàrem passar d'allò més bé!!\nMira el vídeo!!\nEl baile del cuadrado!\nMira les fotos i deixa el teu comentari!\nANEM D'EXCURSIÓ A LA FUNDACIÓ JOAN MIRÓ! El passat...\nAnem d'excursió a les Tanques! El passat diven...\nDIGUES ALS GRUPS DE PRIMER!!! From foto...\nCELEBREM LA CASTANYADA! El passat dimecres, 31 d'...