Reciclatge en contenidors intel·ligents | Consumer\nReciclatge en contenidors intel·ligents\nEls contenidors intel·ligents aprofiten les últimes tecnologies perquè es pugui reciclar més i millor\nData de publicació: Dimecres, 13deFebrerde2013\nLes noves tecnologies avancen en molts camps, i el reciclatge no es queda al marge. Els contenidors són cada vegada més moderns per millorar les taxes de reciclat i facilitar aquesta labor ecològica als consumidors: sistemes que coneixen a la persona que recicla i el tipus de residu, màquines que donen diners a canvi de reciclar, sistemes que avisen quan estan plens i compacten les escombraries, contenidors adaptats a persones amb discapacitat o amb pantalles per donar informació. Aquest article assenyala els principals contenidors intel·ligents utilitzats en l’actualitat.\nContenidors que coneixen a qui recicla\nLa ciutat de Groningen (Holanda) ha implantat uns contenidors que s’obren solament quan identifiquen a l’usuari, gràcies a un lector RFID en la tapa. L’Ajuntament vol acabar així amb els robatoris i controlar a els qui no reciclen. Els habitants de Groningen paguen impostos en funció de la quantitat d’escombraries originades i reciclades. Per no pagar ni reciclar, alguns ciutadans tiraven les escombraries en els contenidors del veí. Els nous contenidors intel·ligents incorporen a més un sistema subterrani de classificació de les escombraries i de càlcul de l’import que cada veí haurà d’abonar.\nEls contenidors intel·ligents poden servir per premiar a qui reciclaA Espanya també es poden trobar contenidors intel·ligents similars. La localitat guipuscoana de Lazkao instal·lava en 2010 un cinquè contenidor (matèria orgànica per a compostatge) de prova. Els voluntaris rebien una targeta personalitzada per dipositar els seus residus. L’objectiu dels responsables institucionals era generalitzar un sistema que premiï a qui recicli i encareixi els impostos a qui no ho fa.\nRecicles i el contenidor et dona diners\nLa idea de guanyar premis i diners per reciclar s’ha posat en pràctica amb diversos sistemes a tot el món, com RecycleBank, Bottle Bills, Envirobank, Gazelle, YouRenew o BuyMyTronics. En dates recents, el metre de Pequín instal·lava uns contenidors de reciclatge que ofereixen diners a canvi de dipositar ampolles, com s’explica en un vídeo. Els responsables d’aquestes iniciatives es basen en contenidors i màquines expenedores intel·ligents per controlar a qui recicla (i que ho faci ben) i poder així recompensar-li-ho.\nLa tecnologia també és una de les bases del Sistema de Dipòsit, Devolució i Tornada (SDDR). En aquest cas, el funcionament és alguna cosa diferent a l’anterior. A Alemanya, un dels països que ho té en marxa, els envasos reciclables porten una informació perquè el consumidor pugui retornar-los als contenidors específics i aquests els validin; després, la màquina reemborsa al consumidor els 25 cèntims de dipòsit que havia pagat com a part de l’envàs.\nReciclar més i millor en menor espai\nEl reciclatge d’oli domèstic requereix estar molt atent als residus dipositats. Per millorar el servei i reduir costos, les empreses Biouniversal i Telefónica han creat uns contenidors intel·ligents específics basats en tecnologia M2M (màquina a màquina). El contenidor informa als seus responsables de la quantitat dipositada i els possibles incidents. Els operaris solament passen pel contenidor quan és necessari. El sistema es posava en prova en 2011 a Cadis.\nUna altra forma d’optimitzar el control i la recollida de residus és mitjançant contenidors intel·ligents que compacten les escombraries. D’aquesta manera es poden guardar diverses vegades més residus que els convencionals. Els sistemes són molt variats: a Barcelona i Sant Cugat instal·laven en 2012 aquest tipus de contenidors de l’empresa nord-americana BigBelly Solar, capaces de compactar les escombraries mitjançant energia solar. I amb tecnologia espanyola, de l’empresa gallega Format Verd/TNL, la capital d’Unió dels Emirats Àrabs, Abu Dabi, engegava uns contenidors intel·ligents subterranis que compacten les escombraries, informen de la seva estat via wifi o identifiquen als seus usuaris.\nLes persones amb discapacitat també poden reciclar\nBarcelona va ser la primera ciutat d’Espanya a situar als seus carrers contenidors de reciclatge adaptats per a persones amb discapacitat visual i motora. En 2009 aprovava un pla per substituir de forma progressiva 27.000 contenidors, entre els quals s’incloïen nous models especials. Menor altura, major ergonomia, obertura i tancament més accessibles, colors més visibles o informació en pictogrames i llenguatge braille són algunes dels seus principals característiques. En dates posteriors, altres ciutats i localitats espanyoles han instal·lat aquest tipus de contenidors adaptats, com Santander o Móstoles (Madrid).\nAssabentar-se de les notícies mentre es recicla\nDurant les Olimpíades de 2012, Londres va millorar les seves infraestructures, i el reciclatge no va ser una excepció. Els seus responsables van reemplaçar alguns dels seus antics contenidors per altres nous fabricats a prova de bombes i amb pantalles LCD. En elles, els ciutadans poden veure les últimes notícies, les dades borsàries o la informació del tràfic. Cada contenidor va costar uns 35.000 euros i l’empresa fabricadora, Renew bins, ha instal·lat aquestes unitats en altres ciutats com Nova York, Tòquio o Singapur.\nAugmenta el consum de peix d’aqüicultura\nCom contaminar menys el planeta des del nostre plat


Miquel Àngel Flaquer Terrasa - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nMiquel Àngel Flaquer Terrasa\n18 juliol 1962 (56 anys)\nMiquel Àngel Flaquer Terrasa (n. Capdepera, Mallorca, 18 de juliol de 1962) és un polític d'Unió Mallorquina (UM) involucrat a l'Operació Maquillatge, escàndol de corrupció relacionat amb ajuts concedits des del Consell Insular de Mallorca. És llicenciat en Ciències Econòmiques i Empresarials per la Universitat Autònoma de Barcelona (1981-1986), i màster en Direcció i Administració d'Empreses per l'Escola d'Administració i Direcció d'Empreses (ESADE, 1986-1988).\nMiquel Àngel Flaquer es va afiliar a UM l'octubre de 1996, en la qual va ser membre del consell polític, de l'executiva i secretari d'administració i finances des de 1997. D'agost de 1999 fins a l'agost de 2001 fou assessor coordinador d'Economia i Hisenda del Consell de Mallorca, i Conseller d'Hisenda i Pressuposts del 2001 fins al 2003. En la nova legislatura 2003-2007 va repetir com a Conseller d'Economia i Hisenda del Consell de Mallorca. A partir de 2007 va ser portaveu d'UM al Consell de Mallorca.\nEl juliol de 2009 va ser elegit president d'UM, càrrec del qual va dimitir el 22 de desembre de 2009 arran d'haver-se adoptat mesures cautelars contra ell per la seva implicació a l'Operació Maquillatge i en compliment del codi ètic acordat pels partits integrats en el Govern de les Illes Balears. Al mateix temps abandonà la seva dedicació a la política i tots els càrrecs que fins aleshores ocupava.\n↑ Flaquer agafa la vara d'UM amb retrets a Nadal i un 27% dels vots en blanc, dBalears 12/07/2009\n↑ Flaquer se'n va, dBalears 23/12/2009\nMiquel Nadal i Buades President d'Unió Mallorquina\n11 de juliol de 2009 - 22 de desembre de 2009 Succeït per:\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Miquel_Àngel_Flaquer_Terrasa&oldid=19676722»\nMilitants d'Unió Mallorquina\nConsellers electes del Consell de Mallorca\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 20 feb 2018 a les 05:49.


BUTLLETÍ ELECTRÒNIC N.37 DESEMBRE 2010\nII Jornada tècnica XAPSS, Jornada "Construint compromisos enfront "l'aquí no"\nPosa't la gorra, Premi per a Energy Control, Banc de Productes no Alimentaris\nSr. Josep Marquès, President de la Creu Roja a Barcelona\nImagina un 2015 sense ningú al carrer, Catàleg de recursos i documentació XAPSS\nCelebrada la II Jornada tècnica de la Xarxa d'atenció a persones sense sostre\nSota el títol "Imagina un 2015 sense ningú al carrer" s'ha celebrat al Caixa Fòrum la segona jornada tècnica organitzada per la Xarxa d’atenció a persones sense sostre de Barcelona.\nEn el marc del 2010 com a Any Europeu de Lluita contra la Pobresa i l’Exclusió Social, la Xarxa ha presentat la tasca realitzada fins al moment i ha volgut sensibilitzar i convidar a les administracions, entitats i a la societat civil en general a fer-se ressò de l’objectiu fixat pel Parlament Europeu d'arribar a l'any 2015 havent eradicat la situació de les persones que dormen al carrer.\nEn aquest sentit, la jornada ha permès presentar les propostes elaborades per la Xarxa en relació a la campanya de sensibilització “Imagina un 2015 sense ningú al carrer” i mostrar experiències i estudis en relació a l’atenció a les persones sense sostre.\nLa conferència inaugural de la jornada ha anat a càrrec del Sr. Antonio Rodríguez, membre del consell d'Administració de FEANTSA, qui ha emmarcat l'objectiu d'assolir un 2015 sense ningú al carrer i ha aprofundit en el coneixement de les actuals polítiques europees en atenció a les persones sense sostre.\nCelebrada la Jornada Construint compromisos enfront "l'aquí no"\nEl dijous 2 de desembre de 2010 va tenir lloc la VI Jornada Anual de la Federació Catalana de Drogodependències Construint compromisos enfront "l’aquí-no" a la a la Biblioteca Jaume Fuster.\nL’objectiu de la jornada era aprofundir i consensuar una proposta de compromisos, orientacions i criteris per tal d’arribar a un tractament responsable, consensuat i coordinat per a la gestió de conflictes “d’aquí no” i donar continuïtat a la reflexió que es va iniciar l’any passat a la jornada Treballem per uns barris dignes: Estratègies, eines i compromisos vers l’ “aquí no”.\nA la jornada es va debatre i reflexionar en base a un document d'orientacions i criteris per a abordar aquestes situacions, que ha estat elaborat en una Comissió de treball de l'Acord Ciutadà per una Barcelona Inclusiva amb l'objectiu d'aconseguir uns compromisos d’acció amb els diferents protagonistes de l’àmbit públic: governs locals, entitats socials, gestors i responsables polítics, líders d’opinió i mitjans de comunicació; etc.\nCal considerar que els darrers anys i de forma creixent, el procés de presa de decisions entorn la ubicació de determinats equipaments i serveis socials –pe. aquells vinculats als programes d’atenció de drogodependències- ha generat situacions de conflicte i oposició manifesta per part dels veïns i veïnes del territori.\n[+] Més informació al portal de la jornada\nUn any més l'Associació de Nens amb Càncer AFANOC celebra el dissabte 18 de desembre al Zoo de Barcelona la 10a edició de la Festa Posat' la gorra, en la qual hi haurà tallers infantils, activitats, obsequis i espectacles.\nL'acte del zoo s'emmarca en el marc d'una campanya que té la voluntat de sensibilitzar la societat i donar a conèixer l'existència del càncer infantil i normalitzar la malaltia. Així mateix, enguany es vol aconseguir suport i col·laboració per poder posar en funcionament la casa d'acollida per a famílies amb infants amb càncer que s'han de desplaçar a Barcelona, la Casa dels Xuklis, les obres de la qual s'han acabat aquest mateix any.\n[+] Més informació sobre la campanya\nPremi Europeu de Prevenció de Drogues per a Energy Control\nEl Programa Energy Control d'ABD ha rebut el Premi Europeu de Prevenció de Drogues 2010. La cerimònia d'entrega de premis va tenir lloc durant la Conferència Ministerial del Grup Pompidou a Estrasburg. Enguany, d'entre 82 candidatures de 26 països, s'han seleccionat tres projectes innovadors que compten amb la implicació i participació dels i les joves.\nEnergy Control és un col·lectiu de persones preocupades per l'ús de drogues en els espais de festa dels i les joves, que ofereix informació amb l'objectiu de disminuir els riscs del seu consum.\nEl Grup Pompidou, de cooperació en matèria de lluita contra l'abús i el tràfic il·lícit d'estupefaents, té com a missió l'elaboració de polítiques en matèria de lluita contra la toxicomania als estats membres.\nActualitzat el llistat de productes del Banc de Productes no Alimentaris\nEl Banc de Productes no Alimentaris, una iniciativa de la Fundació Institut de Reinserció Social i l'Associació Cívica La Nau promoguda per l'Acord Ciutadà per una Barcelona Inclusiva ha actualitzat el llistat de productes disponibles, entre els que hi ha productes d’higiene personal, productes d’higiene de la llar, roba, jocs, joguines, etc.\nEl Banc és un servei que promou la captació i la gestió de productes procedents del mecenatge i de donacions que realitzen les empreses, amb la voluntat de distribuir aquest material a entitats de caire social i sense ànim de lucre per al seu ús i aprofitament, així com actuar en favor de col·lectius de població vulnerables a processos d’exclusió social.\nEl Banc s’adreça a les entitats de caire social i sense ànim de lucre que integren l’Acord Ciutadà per una Barcelona Inclusiva. Pretén donar servei tant a les entitats que requereixen d’un volum i una varietat de producte més àmplia com a les entitats que necessiten un volum i una varietat més limitada.\nPer tal de realitzar una comanda, l’entitat ha d’introduir el seu codi d’usuari. Aquest codi es pot aconseguir contactant amb la Secretaria Tècnica de l’Acord per correu electrònic (acordciutada@bcn.cat) o per telèfon (93.413.27.31).\n[+] Més informació al portal web del Banc\nEntrevista al Sr. Josep Marquès\nPresident de la Creu Roja a Barcelona\nEn aquest butlletí entrevistem al Sr. Josep Marquès, President de Creu Roja Barcelona. Des de principis de 2010 la Creu Roja ha atès 177.690 persones en programes per pal·liar l'impacte social de la crisi econòmica persones, de les quals més de 157.000 han rebut aliments i altres productes de primera necessitat i més de 20.600 han participat en programes d'orientació i inserció laboral o en cursos de formació.\nEl Sr. Marquès destaca que la Creu Roja és un moviment internacional constituït fa 150 anys, present a 186 països, i al qual estan vinculades més de 120 ,milions de persones arreu del món. Posa en valor la tasca dels i les professionals i les persones voluntàries de la Creu Roja i el fet de representar un moviment organitzat a nivell internacional, que genera un important efecte multiplicador.\nQuina creu que ha de ser l'aposta a nivell social de la ciutat de Barcelona de cara als propers anys?\nL'aposta de futur ha de ser pel col·lectiu de persones que es troben en situació d'atur, moltes de les quals provenen del sector de la construcció, tenen poca formació i que probablement hauran de buscar feina en altres sectors. L'aposta del govern municipal actual i del que surti de les eleccions del maig vinent ha de ser clara en aquest sentit.\nSobretot no es poden retallar recursos que es destinen a serveis d'atenció socials, cosa que l'Ajuntament no ha fet fins ara. Malgrat la important aposta que ha fet la ciutat de Barcelona els darrers anys en atenció a persones vulnerables; les persones en risc d'exclusió social, encara pateixen problemes. Les respostes des de Barcelona han estat decidides, i s'ha notat.\nCal destacar que el nivell d'endeutament de l'Ajuntament en relació a altres ciutats és bo, ja que té una qualitat més que acceptable. L'Ajuntament té pulmó per fer front als reptes futurs i fer política social.\nVoldria contextualitzar que ja hem patit crisis anteriors com les de 1983 i 1992. Eren crisis profundes però no amb la intensitat i la durada d'aquesta. Cal pensar que portem en crisi des de mitjans de 2007, més de tres anys complerts.\nRealment a curt termini la situació és preocupant. Es produirà una certa millora en les dades d'atur, ocupació... però això arribarà molt tard a la gent que no té feina i que ara ho passa malament. Jo no albiro una sortida de la crisi en els propers 2 o 3 anys. Una vegada la demanda pugi, una vegada que la gent que treballa comenci a gastar, hi haurà unes bosses molt grans de gent sense feina. Aquesta situació és molt greu.\nCal tenir en compte que quan teníem bonança econòmica la taxa d'atur espanyola duplicava la taxa d'atur mitjana d'Europa. Per tant, en èpoques bones tampoc teníem el tema de l'ocupació resolt.\nQuins són els perfils de nous usuaris/es que rep la seva entitat?\nEl perfil d'usuari d'aquesta crisi és una persona que tenia una feina, una família, que pagava un lloguer o una hipoteca, que pagava l'escola dels fills, etc. Ara ha perdut la feina, i viu una situació de desemparament. Aquestes persones havien tingut una vida normalitzada i, en termes generals, els costa trucar a les portes de l'Administració, de la Creu Roja, o d'altres entitats socials. És un perfil que no es veia en les anteriors crisis.\nÉs un perfil que, com constatem des de les oficines locals, cada vegada és més accentuat. La situació d'aquestes persones afectades els està fent perdre la pròpia dignitat social. A tal efecte, hem de canviar les formes d'actuació, actuar amb més discreció, per no ferir les persones.\nQuines són, en aquest sentit, les prioritats per pal·liar les necessitats derivades de la crisi econòmica?\nLa principal línia d'actuació és vetllar per la població que es troba en situació d'exclusió, com la gent gran, les dones que viuen soles, les persones sense sostre, etc.\nA nivell del col·lectiu de persones aturades cal apostar fortament per l'ajuda humanitària immediata. La Creu Roja, per exemple, té una campanya específica contra la crisi de suport social a través de la qual es reparteixen aliments, i kits d'ajuda. L'Ajuntament podria explorar més aquest camp.\nTambé cal apostar per temes de formació ocupacional. Formar a les persones per tal que es puguin inserir amb major facilitat.\nQuins grans projectes han posat en marxa des de la Creu Roja per fer front a la crisi?\nEn quan a crisi, tenim tres tipus de projectes. D'una banda, un projecte que fa molts anys que porta a terme la Creu Roja conjuntament el Programa d'Aliments de la Unió Europea, a partir del qual es reparteixen excedents alimentaris. Enguany s'han repartit 4.365,75 tones de productes a més de 133.000 persones beneficiaries.\nTambé hi ha un programa de kits de suport social per cobrir les necessitats més immediates. Aquest projecte, iniciat el setembre de 2009, ha permès repartir productes de primera necessitat: kits d'alimentació bàsica, d'alimentació al nadó durant els primers 3 mesos, kits pels infants fins als 18 mesos, kits d'ajuda escolar, etc. Recentment s'ha aprovat repartir kits a la gent gran que ho necessiti. El programa va arribar, durant l'any 2009, a 14.000 usuaris/es; mentre que l’any 2010, fins a finals de novembre, s’havia assolit la xifra de prop de 24.000 beneficiaris/es.\nTambé destaquen els projectes d'ocupació. L'any passat en aquest tipus de projectes vam atendre vora unes 10.000 persones, un 72% més que l'any 2008. El nivell d'inserció d'aquestes persones era de prop del 42%. Malauradament, tot i treballar amb 700 empreses, el nivell d'inserció laboral serà més baix enguany, en part per la difícil conjuntura que travessen moltes empreses. Concretament, més de 20.000 persones durant els primers 10 mesos de l'any han realitzat programes d'ocupació i formació per tal de millorar la preparació i les seves possibilitats d'inserció laboral.\nAra estem dissenyant un programa econòmic per ajudar a persones i famílies a pagar el lloguer del seu habitatge o ajudes per sufragar les despeses dels menjadors escolars.\nCom valora la situació de cohesió social de Catalunya?\nLa taxa d'atur d'entorn 17% que presenta el conjunt de Catalunya és molt diferent de la taxa d'atur de la població no autòctona, que és del 30%. Hi ha una diferència social important, ja que bona part de les persones aturades són estrangeres. Si de la taxa d'atur total n'excloguéssim les persones no autòctones sense feina, aquesta es rebaixaria molt.\nA aquesta diferència cal sumar-hi les diferències en formació i, per exemple, en xarxes de suport social que tenen les persones no autòctones. No tenen l'arrelament que tenim les persones nascudes a Catalunya. Si les persones estrangeres no tinguessin l'emparament familiar i de les associacions, també de les associacions de persones de la mateixa nacionalitat, la cohesió social no s'aguantaria.\nAfortunadament al nostre país la cohesió social es manté. Si es mira la població que viu als carrers, aquesta no ha augmentat espectacularment tenint en compte les estadístiques, en part pel suport de l'entorn de la persona afectada. No es pot saber, però, què passarà si la situació s'allarga molt.\nCom valora el paper de l'Acord Ciutadà en el context de crisi actual?\nL'Acord Ciutadà és molt important, ja que Barcelona és un paradigma d'organitzacions de tot tipus i de totes les dimensions possibles que fan una feina impressionant. En aquest sentit, l'Acord és un bon espai per fer xarxa entre entitats i sumar esforços. Si un dia al matí desapareguessin les organitzacions i l'Acord Ciutadà, les conseqüències serien fatals per a la ciutat de Barcelona.\nLa tasca de les organitzacions i l'Acord, per molt petites que siguin les organitzacions i per molt anònima que sigui la seva tasca, és cabdal per a Barcelona. El teixit associatiu és un tret singular de la nostra ciutat.\nPel que fa a l'Acord, ara més que mai, cal donar-li dinamisme i promoure que sigui transversal, que cada vegada més –en la mesura del possible- puguem fer nous projectes i activitats conjuntes entre organitzacions. En aquest sentit, el diàleg entre les organitzacions i l'Ajuntament ha de ser constant.\nCal ser optimistes, malgrat la situació actual. La situació és complicada però convé recordar que la nostra ciutat ha viscut moltes situacions més convulses que l'actual al llarg de la història. Hi ha molta gent que pateix; però la ciutadania amb dificultats té moltes persones, entitats, l'Ajuntament i l'Acord Ciutadà, entre d'altres, que treballen per ajudar-los. Cal afrontar la situació i divertir-se fent acció, sense semblar frívol, arribant a les persones. Si posem optimisme, ganes i impuls arribarem molt més lluny.\nImagina un 2015 sense ningú al carrer\nLa Xarxa d’Atenció a Persones sense Sostre demana als ciutadans i ciutadanes la seva adhesió a l’objectiu del Parlament Europeu que proposa assolir que ningú hagi de viure al carrer l’any 2015.\nA dotze mercats de la ciutat es distribuiran fulls informatius i adhesius per donar a conèixer entre la ciutadania la voluntat de treballar perquè ningú visqui als carrers de la nostra ciutat.\nL’acció es desenvoluparà els dies 1, 2 i 3 de desembre als mercats de la Barceloneta, les Corts, la Marina, Poblenou - Unió, Santa Caterina, l’Abaceria Central, Sagrada Família, Sarrià, Horta, Sant Andreu, la Trinitat i la Guineueta.\nAquesta acció vol tenir continuïtat en els diferents esdeveniments que les entitats de la Xarxa duguin a terme fins l’any 2015.\n[+] Podeu obtenir més informació de la campanya al portal web de l'Acord Ciutadà\n[+] Veure els compromisos de la campanya.\n[+] Veure el manifest de la campanya.\nPublicades les propostes de millora en l'atenció social i sanitària a les persones sense sostre amb problemes de salut mental\nLa Xarxa d'atenció a persones sense sostre, promoguda per l'Acord Ciutadà per una Barcelona Inclusiva, ha publicat les propostes de millora en l'atenció social i sanitària a les persones sense sostre amb problemes de salut mental.\nLa seva elaboració s’ha dut a terme a partir del treball obtingut de la I Jornada Tècnica de la xarxa celebrada el dia 7 de juliol de 2009, la qual tractava sobre la intervenció en persones sense sostre i amb malaltia mental.\n[+] Consultar la proposta de millores\n[+] Així mateix, podeu consultar l'informe de la I Jornada tècnica "Salut mental i persones sense sostre"\nPresentat el catàleg de recursos i serveis de la Xarxa d'atenció a persones sense sostre\nEl Catàleg de la Xarxa d’atenció a persones sense sostre és un directori dels recursos i serveis dirigits a les persones sense sostre a la ciutat de Barcelona.\nAquest catàleg recull tots aquells recursos i serveis prestats per les entitats i organitzacions que conformen aquesta xarxa, tant si són de titularitat pública com privada o concertada amb l'administració competent.\nAquesta eina permet fer cerques múltiples per diferents àmbits i inclou més de 100 ressenyes diferents, així com informació d'interès per poder-s'hi adreçar (canal d'accés, dades de contacte, horari, telèfon, etc.).\n[+] Podeu accedir al catàleg des del portal web de l'Acord Ciutadà\nLa lectura que us recomanem aquest mes és una publicació de la Secretaria per a la Immigració de la Generalitat de Catalunya, que porta per títol "Guia d'experiències per al foment de la convivència des del teixit associatiu".\nLa guia recull bones pràctiques i projectes impulsats des de la xarxa cívica del país per cohesionar la societat i promoure l'intercanvi mutu entre persones immigrades i població autòctona. Aquesta guia està pensada com una publicació oberta als nous projectes que sorgeixin o que facin arribar les organitzacions que treballen directament o indirectament en l'àmbit de la immigració a Catalunya.\nDies: del dimecres 1 al dimarts 7 de desembre.\nLa Coordinadora d'Organitzacions de Camps de Treball Internacionals de Catalunya (COCAT) i el Comitè de Coordinació del Servei Voluntari Internacional (CCIVS) organitzen el Congrés Internacional del Voluntariat.\nEn el Congrés participaran més de 80 entitats d'arreu del món i 6 xarxes internacionals amb la voluntat de compartir i construir projectes, campanyes, reptes, visions i estratègies en els àmbits locals, regionals i globals. També serà un espai per a les entitats catalanes vinculades al voluntariat per entrar en contacte amb el món del voluntariat internacional.\n[+] Més informació a i programa\nXVIII Art Solidari contra la Sida\nDies: del dijous 2 al divendres 17 de desembre.\nLloc: Sala d'Exposicions de la Fundació Comaposada (Rambla de Santa Mònica 10).\nEl proper dijous dia 2 de desembre s'inaugura la XVIII Mostra d'Art Solidari contra la Sida a la Sala d'Exposicions de la Fundació Comaposada.\nL'exposició està organitzada per l'Associació Grup de Reinserció i Inserció Social (AEC-GRIS) i l'Àrea de Benestar de la Diputació de Barcelona.\nCelebració del 62è Aniversari de la Declaració Universal dels Drets Humans\nDia: dijous 9 de desembre, 18:30 hores.\nLloc: Sala d'actes del Departament d'Interior (C/Diputació 355).\nEl dijous 9 de desembre tindrà lloc l'acte institucional que organitza l'Oficina de Promoció de la Pau i dels Drets Humans, juntament amb l'Ajuntament de Barcelona, la Diputació de Barcelona i la Federació Catalana d'ONG dels Drets Humans.\nEn l'acte de commemoració del Dia Internacional dels Drets Humans es farà el lliurament del 4t Premi de Recerca en Drets Humans i intervindran el Sr. Joan Saura, la Sra. Eulàlia Pascual, el Sr. Joaquim Mestre, el Sr. Xavier Amor i la Sra. Maricela Danielo, qui farà una conferència titulada "ACNUR: 60 anys de protecció dels drets dels refugiats, encerts i reptes".\nVII Premis d'Educació en el Lleure\nTermini de la convocatòria: dijous 9 de desembre de 2010.\nPromou: Fundació Lluís Carulla.\nEls premis volen promoure projectes en l'àmbit de l'educació en el lleure i reconèixer i difondre experiències i trajectòries de caràcter educatiu dins l'àmbit de l'educació social i del lleure.\nEls Premis d'Educació en el Lleure estan convocats per la Fundació Lluís Carulla amb la col·laboració de la Secretaria General de Joventut i el Consell Nacional de la Joventut de Catalunya.\nIII Concert de Nadal Bona Voluntat en Acció\nDia: dijous 9 de desembre, 20:30 hores.\nLloc: Hotel NH Constanza.\nL'organització Bona Voluntat en Acció us convida a participar al III Concert de Nadal NH Constanza i al còctel - sopar que se servirà en acabar.\nEls fons que es recaptin amb el concert es destinaran a l'ONG Bona voluntat en Acció.\nDia: divendres 10 de desembre, de 14 a 16:30 hores.\nEl proper Fòrum Social Pere Tarrés tindrà lloc el divendres 10 de desembre, en un dinar - conferència sota el títol "Mitjans de comunicació i tercer sector, aliances i desacords" a càrrec del Sr. Jordi Basté, periodista, director i presentador del programa "El Món a RAC1".\n[+] Més informació al telèfon 93.430.16.06 o al portal web del Fòrum Social\nJornada de reflexió amb motiu del Dia Internacional de les Persones Migrants\nDia: divendres 17 de desembre, 9:30 hores.\nLloc: Sala d'actes de CCOO de Catalunya (Via Laietana 16).\nEn motiu del Dia Internacional de les Persones Migrants, el sindicat Comissions Obreres, organitza la jornada de reflexió "Convivència i cohesió social" en la que a través d'una taula rodona s'analitzarà la promoció de la convivència i la cohesió social com a necessitat de present i aposta de futur.\nTambé es debatrà sobre experiències de treball per la convivència i la cohesió social a l'escola, l'empresa i el barri.\n[+] Més informació al telèfon 93.481.27.20 o al correu electrònic\nA la Barceloneta... Un altre Nadal és possible!\nDia: dissabte 18 de desembre, de 10 a 14 hores.\nLloc: Fàbrica del Sol (Salvat Papasseit 1).\nDes del Pla Comunitari de la Barceloneta es promou un Nadal solidari i responsable obert a tot el barri.\nDurant l'acte, que se celebrarà a la Fàbrica del Sol el dissabte 18 de desembre, hi haurà una mostra d'activitats de Bancs del Temps, un mercat d'intercanvi d'objectes, una mostra d'entitats del barri i actuacions musicals i activitats artístiques.\n[+] Més informació al telèfon 93.256.33.12 o al correu electrònic\nConcert Acupuntura per al Món\nDia: dilluns 20 de desembre, 21 hores.\nLloc: Església del Monestir de Pedralbes.\nL'Associació Acupuntura per al Món ha organitzat un concert de música amb el quartet Quattro integrat per músics de la Orquestra del Liceu.\nEls beneficis de l'acte es destinaran a l'associació per a finançar l'estada a la Índia per ensenyar l'acupuntura a professionals sanitaris de la Fundació Vicenç Ferrer i l'inici i consolidació del Servei d'Acupuntura gratuït per a persones sense sostre en col?laboració amb l'obra social Santa Lluïsa de Marillac del barri de la Barceloneta i l'Acord Ciutadà per una Barcelona Inclusiva.\nDurant el mes de novembre de 2010 s'ha adherit a l'Acord Ciutadà per una Barcelona Inclusiva 1 nova entitat, la qual us emplacem a conèixer:


Maig, 2018 | Espai de Mar\nSERVEI DE PLATJA\nSERVEI DE PLATJA UN LLOC SEGUR PER DEIXAR LES VOSTRES COSES MENTRE FEU ESPORT El Servei platja d’Espai de Mar us ofereix l’opció “Vestidors, dutxes i armariets”, amb diferents preus i modalitats d’abonament. Estem oberts tot l’any! El abonaments poden ser d’ús individual o compartit. ABONAMENTS T10: Abonament de 10 entrades per fer us del\t› Read more\nbarcelona, barceloneta, beach, estiu, platja, playa, sun summer, verano\nCLUB DE RUNNING Running és una paraula anglesa que es refereix a l’activitat de córrer. El concepte pot vincular-se a les competències d’atletisme o a la pràctica recreativa. El running és una activitat que va guanyar molts adeptes en els últims anys. A més de la conscienciació de la gent sobre la importància de practicar\t› Read more\nVOLEIBOL PLATJA Els mesos d’estiu són l’ocasió perfecta per realitzar qualsevol activitat física a la platja com nedar, córrer, fer ioga o Pilates i, al seu torn, gaudir del sol i l’aigua del mar. A aquesta llista es suma el vòlei platja amb beneficis per a la salut a nivell físic i psicològic. Com esport\t› Read more\nbarcelona, barceloneta, bcn, calor, deporte, espai de mar, esport, estiu, platja, verano, voley\nCAMPUS DE SURF Una setmana de diversió al Campus de surf per a nens i nenes de 8 a 16 anys a Barcelona, durant tot l’estiu. Gaudiran del mar, fent nous amics, coneixeran el medi i milloraran la seva tècnica sota la supervisió dels millors instructors de surf. A més d’aprendre molts valors que aquest\t› Read more\nbarcelona, barceloneta, bcn, escola, espai de mar, estiu, platja, playa, surf, verano


Mètode de control de microordinadors per a filtre de rentat posterior - Coneixement - YNT Petrochemical Machinery Equipment Co., Ltd\nMètode de control de microordinadors per al filtre de rentat posterior\nEl filtre de rentat posterior ha realitzat un control automàtic, que depèn principalment del seu controlador de microordinadors. Després que el sistema estigui en marxa, observeu el valor de pressió d’aigua d’entrada del dispositiu i, a continuació, ajusteu el valor del mesurador de pressió d’aigua de sortida que sigui inferior al valor de pressió d’aigua d’entrada de 0,06-0,08MPa. . Per exemple, si la pressió d’entrada és de 0,2 MPa, el valor del manòmetre de contacte de sortida es pot ajustar entre 0,32 i 0,34 MPa.\nA continuació, engegueu la microcomputadora i encengueu l'interruptor d'alimentació del tauler de control. Si la pressió de sortida és inferior al valor de pressió establert en aquest moment, el dispositiu es manté en estat de funcionament, el llum indicador de treball està encès, l'actuador automàtic obre la placa de vàlvula i la vàlvula de solenoide de drenatge (o vàlvula elèctrica) està tancada .\nSi la pressió de sortida és inferior al valor de pressió ajustat, el dispositiu entra a l'estat de rentat posterior, l'indicador de rentat posterior s'encén, l'actuador automàtic tanca la placa de la vàlvula i s'obre el electrovàlvula de drenatge (o la vàlvula del motor). Després de retardar el procés de rentat durant 2-4 minuts, torna a l'estat de treball. Si la pressió de sortida és superior al valor de pressió establert en aquest moment, l'equip manté l'estat normal de descàrrega d'aigua; si la pressió de l'aigua de sortida és encara inferior al valor de pressió fixat, l'equip funciona durant 2-4 minuts, el rentat posterior durant 2-4 minuts i, per tant, es repeteix fins que el valor de la pressió de sortida sigui superior al valor de pressió ajustat.\nRentat posterior del filtre de rentat posterior L'eix de la comporta i el cilindre de l'equip són juntes de goma doble. Si es produeixen fuites d’aigua durant l’ús, utilitzeu una petita clau anglesa per estrènyer adequadament els tres cargols de la premsa interna i durant diversos girs. La fuita és correcta. Si es pressiona la glàndula cap a la part inferior i no es resol la fuga d’aigua, cal substituir un nou segell o embolcall.\nUn parell de: El filtre de neteja pròpia té una estructura i característiques raonables\nSegüent: Precaucions d’instal·lació per al filtre de rentatge automàtic


Čornobil | enciclopèdia.cat\nCiutat d’Ucraïna, a l’oblast de Kíev, coneguda arran de l’accident que tingué lloc els dies 24, 25 i 26 d’abril de 1986 a la central nuclear situada a uns 20 km, a la localitat de Prip’at.\nL’accident es produí durant la instal·lació d’un sistema de seguretat en un dels quatre reactors nuclears, el qual hom deixà funcionant i desproveït de diversos dispositius d’emergència (refrigeració, control de potència, etc.). La reacció en cadena produïda pel sobreescalfament al nucli del reactor provocà una sèrie d’explosions que projectaren una gran quantitat de material radioactiu, estimat en uns 5,2 milions de terabecquerels a l’exterior (molt superior a la de qualsevol prova nuclear efectuada fins aleshores i més de cent vegades a la de les explosions d’Hiroshima i Nagasaki).\nL’absència d’una coberta protectora en aquesta mena de reactor provocà que les explosions i les fuites radioactives es propaguessin sense cap mena d’obstacle. La utilització de grafit com a material moderador, d’altra banda, afavorí la combustió del reactor.\nLa magnitud de l’accident fou classificada de nivell 7, el de màxima gravetat en l’escala internacional d’accidents nuclears, només assolit en una altra ocasió, l’accident de Fukushima (Japó) al març del 2011, el qual, tanmateix, no arribà a igualar, ni de molt, les dimensions catastròfiques del de Čornobil.\nLa contaminació radioactiva resultant fou estimada oficialment en un radi de 500 km, però a conseqüència dels corrents d’aire en direcció oest, el núvol radioactiu s’escampà per àmplies zones de l’Europa oriental i occidental, on hom detectà nivells de radioactivitat anormalment alts. Fou, però, en extenses zones de Rússia, Bielorússia i la mateixa Ucraïna on els efectes de la radioactivitat foren més devastadors: en total, unes 400.000 persones foren evacuades l’any 1986, i l’àrea compresa en un radi de 50 km des del lloc de l’accident romania més de dues dècades després en la seva major part deshabitada i inservible per a qualsevol pràctica agrícola, ramadera o silvícola (784.320 hectàrees de conreus i 694.200 de boscos). Set milions de damnificats, a més, rebien a mitjan dècada del 2000 algun tipus de prestació.\nEl nombre de víctimes mortals atribuïdes directament a la fuita radioactiva fou estimat l’any 2008 per les Nacions Unides en almenys 64, la majoria de les quals treballaven com a “liquidadors”, personal mobilitzat amb un equipament de protecció molt precari o inexistent per a apagar l’incendi i construir el sarcòfag de formigó amb què fou segellat el reactor.\nL’augment desproporcionat de malalties de tipus cancerós a Bielorússia, Rússia i Ucraïna ha estat també atribuït a la contaminació radioactiva: en el període 1986-2005 foren detectats fins a uns 6.000 casos més de càncer de tiroide en infants i adolescents, i les patologies relacionades amb la radiació disseminada, que aquest darrer any afectaven uns set milions de persones, causaren més de 100.000 morts.\nDesprés de l’accident es construí un sarcòfag nuclear de formigó armat d’acer amb el qual hom envoltà el reactor, amb l’objectiu de contenir a l’interior el material radioactiu i evitar la dispersió de la radiació. Col·locat al final del 1986, la urgència de la construcció i les inclemències meteorològiques deterioraren en pocs anys el sarcòfag, amb la consegüent pèrdua de l’aïllament i, fins i tot, risc d’ensorrament de tota l’estructura. Tanmateix, la central continuà funcionant malgrat els baixos nivells de seguretat. Davant les protestes internacionals, el 1995 el govern ucraïnès es comprometé a desmantellar gradualment la central fins a desactivar-la després d’haver-ne extret tot el combustible.\nL’any 1997, els membres del Grup dels Vuit acordaren el projecte d’un nou sarcòfag que oferís un confinament segur i a llarg termini. Els treballs de construcció s’iniciaren el 2010 i hi participaren més de quaranta estats. El Banc Europeu de Reconstrucció i Desenvolupament es feu càrrec de la gestió econòmica. Hom estima que la nova coberta tindrà una durada d’aproximadament un segle. L’estructura pot resistir terratrèmols de magnitud 6 i tornados de nivell 3. Construït a més de 300 metres del reactor, el sarcòfag hi fou transportat amb raïls i en el seu moment era una de les obres d’enginyeria més gegantines mai realitzades: s’hi empraren 36.000 tones d’acer i l’estructura feia 108 m d’alçària, 257 m d’amplària i 162 m de llargada. Fou col·locat sobre el reactor al novembre del 2016.


La investigació sobre la monarquia és inconstitucional\nLa cambra catalana va aprovar la mesura el passat 7 de març amb els vots a favor de JxCat, la CUP, ERC i els Comuns\nper Agències / AF dimecres, 2 d’octubre 2019 - 19:01h\nEl TC declara inconstitucional la investigació sobre la monarquia del Parlament | Catalunya Diari\nEl Tribunal Constitucional —TC— ha declarat inconstitucional la resolució del Parlament per crear una comissió d'investigació sobre la monarquia espanyola. En un comunicat d'aquest dimecres, el TC ha informat que el ple del tribunal ha acordat per unanimitat anul·lar la resolució del 7 de març de la cambra catalana.\nLa comissió d'investigació sobre la monarquia, aprovada amb els vots de JxCat, ERC, comuns i la CUP i amb l'oposició de la resta de partits, ja estava suspesa des que el TC va admetre a tràmit el recurs que va presentar el govern espanyol.\nEl Parlament va demanar al TC que aixequés la suspensió\nL'admissió a tràmit del recurs de l'executiu de Pedro Sánchez va implicar la suspensió automàtica de l'acord perquè va reclamar que s'apliqués l'article 161.2 de la Constitució, el qual deixa sense efecte qualsevol llei, acord o normativa autonòmica impugnada per l'Estat. El govern espanyol va argumentar que el Parlament havia anat més enllà de les seves competències.\nLa cambra catalana va reclamar al TC a principis de maig que aixequés la suspensió. Ara l'alt tribunal dona la raó al govern espanyol i resol que la creació d'una comissió d'investigació sobre la monarquia al Parlament és inconstitucional. El Constitucional farà públic el contingut de la sentència els pròxims dies.\nEl TC obligarà la Generalitat a fer l’examen final de Primària també en castellà.\nHisenda adquireix nou blindat de luxe valorat en mig milió d'euros per Felip VI.\nTroben Miguel Ángel, el català desaparegut des de feia més d'una setmana al Penedès\nTribunal Constitucional Rei Felip Parlament de Catalunya Govern Català


RAÓ EN LA DIVERSITAT: ESPECULACIÓ I PODER: LA BÈSTIA\nESPECULACIÓ I PODER: LA BÈSTIA\n“Els reglaments no són ètics amb la llei perquè aquesta tampoc ho és amb la justícia. Llei i justícia no es coneixen, per aquesta causa, els justos són desestimats en les institucions que regeixen el sistema socioeconòmic capitalista que pateix la humanitat”\nEls pobres, desheretats i espoliats, aquestes persones (mils de milions) víctimes d’un sistema capitalista i democràtic que explota sense escrúpols fins l’últim racó d’un planeta objecte de negoci, es troben amb murs, patrulleres o policies que els impedeix el pas quan intenten sobreviure buscant un món millor. Són tractats com a delinqüents, molts moren en la seua odissea, altres, la majoria, són retornats a la seua misèria.\nTanmateix, pel diner no hi ha fronteres. Les operacions financeres que mal-governen aquest món, aquestes accions borsàries que es compren o es fiquen a la venda a la velocitat d’Internet, fan que l’individu especulador puga tenir tota la seua fortuna a Madrid pel matí i a Nova York per la nit, havent guanyat en aquest interval milers de dòlars.\nTambé bancs i caixes d’estalvi cotitzen en borsa, especulen, aquestes últimes, que haurien de dedicar-se a l’obra social sense cap afany de lucre, dediquen el 60% dels seus beneficis a especular.\nGrans empresaris del petroli, dels mass-media, farmacèutiques, químiques, automòbil, armament, banca, que financen “democràticament” la xarxa de partits polítics del món i promocionen els seus líders, aquestos personatges, inclosos comissaris de comerç i ex-secretaris de l’OTAN representats al G-20, FMI, BM, OMC... aquesta selecta “societat”, dic, són components del Club Bilderberg, veritables directors de la “fulla de ruta” del planeta.\nBill Clinton, Tony Blair, Kofi Annan, Obama, han sigut elegits, examinats i autoritzats per aquest club de poderosos del món abans de presentar-se públicament en societat.\nSi avui el Sr. George Soros (que va desbancar la lliura anglesa embutxacant-se més de 1000 milions de dòlars l’any 94 amb la seua jugada) i el seu grup d’especuladors de Wall Street són visitats per jefes d’estat per negociar deute públic; si la “taxa tobin” (un impost a l’especulació) no s’ha pogut aplicar; si els governs (amb permís de l’imperi financer) donen bilions de dòlars als seus bancs quan tenen pèrdues per no haver-los eixit be les seues pràctiques especulatives i usureres; si cap govern s’oposa a l’especulació o, més a prop, si el Ministeri d’Hisenda espanyol no vol investigar les fortunes amagades a Suïssa que suposen la major part del seu frau fiscal (uns 80.000 milions d’euros)... si passa tot açò, dic, és perquè qui marca la dinàmica social, econòmica, mediambiental i política del planeta són aquestos individus poderosos dels quals hem parlat. Sense dubte, tenen el món a les seues mans alhora que de les seues boques eixen aquestes tecnocràtiques paraules que simbolitzen l’actual democràcia: “creixement”, “competitivitat”, “expansió”, “productivitat”, “consumisme”, “velocitat”, “progrés”, “prosperitat”, “futur”... un model polític que explota al límit els recursos naturals del planeta destruint els ecosistemes, devastant el territori, contaminant, exterminant les espècies i portant la misèria i la mort a milions d’éssers humans cada any.\nQuan veig a un líder polític, davant aquesta crisi, dir en els seus discursos que “anem a recuperar la competitivitat, la producció, el creixement”, no sé si plorar o riure, ¿creuran que sóc estúpid? L’actual model de política ja ha esgotat la seua credibilitat!\nAquesta societat necessita urgentment d’un canvi radical en la manera de vorer i entendre el món, una ascesi del esperit humà que ens reintegre en l’harmonia activa de la vida, vivint al seu ritme com a part d’un tot, sols així podrem entendre que per superar aquesta greu crisi econòmica, ecològica, social i humana (de valors), sols hi ha un únic camí: el decreixement econòmic començant per la sobrietat en el consum; el repartiment del treball; una banca ètica; la solidaritat; l’eliminació gradual de la indústria armamentística, la despesa militar i els exèrcits; l’extermini immediat de les guerres; l’eliminació a molt curt termini dels combustibles fòssils; l’emancipació d’aquest model de sistema tecnològic i el diàleg intercultural entre la diversitat de pobles del món o integració mútua com a vertadera experiència de coneixement i de pau que elimina la distinció entre països desenvolupats i subdesenvolupats. L’ésser humà no és un ésser a desenvolupar ni la seua vida una competició.\nPolític és la dimensió humana de la política, aquells que així actuen, comprenen el gran repte que representa transformar aquesta realitat, però, com he dit al principi, són desestimats pel sistema... tanmateix, no hi ha cap, absolutament cap altra alternativa.\nEl planeta ens ha mostrat els seus límits.\nM´encanta allò que escrius company, més d´acord no hi podem estar,endavant,que són molts i poderosos però no compten amb les nostres armes; la raó i la paraula.


CoinTracking · NovaExchange API Import\nNovaExchange API Import (offline)\nNovaExchange ha tancat. La importació API de NovaExchange s'ha desactivat.\nNovaExchange permet accés a les dades següents\t(?)\nNo tots els Exchanges proporcionen accés a tota la informació.\nSi una API o CSV no conté alguna dada, CoinTrackin no podrà importar-la.\nSi us plau, si és el cas, introduïu les dades de l'operació òrfena a la pàgina Introduir monedes.\nAquesta funció comprova les seves NovaExchange operacions i les transfereix automàticament al seu compte de CoinTracking.\nDurada mitjana de la importació amb l'API NovaExchange: 1 - 5 minuts\nAccediu al vostre compte de NovaExchange i navegueu a la pàgina d'API (https://novaexchange.com/account/apikeys/)\nFeu clic a 'Generate new API Key'\nSeleccioneu 'view balances', 'view withdrawals' and 'view deposits' (assegureu-vos que el botó és verd)\nIntrodueixi aquí la vostra Clau i el seu Secret\nPlease note that the NovaExchange API only provides the last 100 trades.\nQuan utilitzeu claus API, si us plau seguia les\nInstruccions de seguretat API\nLes claus API configurades incorrectament poden dur-vos a la pèrdua de tots els fons a un Exchange. Si us plau pareu atenció en els punts següents i gestioneu les claus API amb molta cura, tal i com feu amb les vostres contrasenyes.\nQuan creeu una nova clau API, sempre assigneu només els permisos que són requerits (veure a sobre)\nCoinTracking només requereix claus amb permisos de només lectura (read-only)\nAssegureu-vos que les vostres claus no tenen permisos per operar o realitzar retirades\nUtilitzeu una clau API només amb un sol servei (com ara CoinTracking). Utilitzar una clau per múltiples serveis sempre donarà errors.\nTots els secrets API emmagatzemats a CoinTracking s'encripten i no es poden veure ni desencriptar pels nostres treballadors. Mai us demanarem per claus amb permisos diferents dels de 'només lectura'.\nAlguns Exchanges permeten llistes blanques (whitelisting) de IPs. Això incrementa la seguretat de la vostra clau. Podeu trobar les IPs que utilitza CoinTracking aquí.\nComproveu els permisos de les vostres claus i canvieu les vostres claus de tant en tant tal i com feu amb les vostres contrasenyes\nNo escriviu les vostres claus API ni secrets de forma local al vostre ordinador ni al núvol\nSi el vostre navegador desa automàticament dades de formularis i contrasenyes, assegureu-vos que els vostres Secrets API no s'emmagatzemin\nMai compartiu les vostres claus amb serveis en qui no confieu\nAlguns Exchanges no tenen permisos API i cada clau proporciona accés integral. Eviteu aquests Exchanges insegurs i canvieu a Exchanges fiables.\nCrear una nova tasca NovaExchange automàtica\nIntroduïu aquí la vostra clau i secret d'API\nLa vostra Clau API:\nEl seu Secret:\nComprovar les vostres NovaExchange operacions: automàticament (1x/dia) manualment [Nota]\nSi seleccioneu automàticament les vostres operacions a NovaExchange es comprovaran com a mínim una vegada al dia i s'importaran automàticament al vostre compte de CoinTracking. En aquest cas vostè no ha de preocupar-se per res.\nSeleccionant manualment, les vostres operacions a NovaExchange no es comprovaran automàticament. Feu clic a comprova ara al costat de les tasques que s'executen per comprovar manualment tots els moviments. En aquest cas, vostè decideix quan han de ser importades les dades de NovaExchange.\nSeleccioneu tots els tipus d'operació que voleu importar:\nOmetre dipòsits i retirades en USD\nConfiguracions opcionals i filtres:\nVostè mostreu estar d'acord amb les instruccions de seguretat API quan enviat les vostres claus API.\nLes vostres NovaExchange tasques actives\nClicant sobre comprovar ara dureu a terme una comprovació manual i totes les noves operacions es transferiran al vostre compte de CoinTracking\nNo teniu cap tasca desada


Denunciat penalment per simular el robatori del mòbil a Esparreguera – La Bústia\nPer Redacció / La Bústia 2 d'octubre de 2018 a les 17:00 0 501 Visites\nMossos d’Esquadra de la Unitat d’Investigació de la comissaria de Martorell van denunciar, el dilluns 24 de setembre, un jove de nacionalitat espanyola, de 17 anys i veí d’Esparreguera com a presumpte autor d’un delicte de simulació de delicte.\nEls fets, falsament denunciats, van tenir lloc el 23 d’agost quan el menor, acompanyat del seu pare, va denunciar a la comissaria dels mossos de Martorell un robatori amb intimidació, amb arma blanca, que havia patit en un parc públic de la la població d’Esparreguera el dia anterior.\nEl cos de Mossos d’Esquadra recorda que la simulació de delicte es castiga penalment com a delicte contra l’Administració de Justícia. Les conseqüències que el Codi Penal estableix per simulació de ser responsable o víctima d’un fet delictiu és una pena multa d’entre sis i dotze mesos.\nL’objectiu de la simulació del delicte és cobrar de les asseguradores, el que comporta la comissió d’un delicte d’estafa amb una pena de sis mesos a tres anys de presó si la quantia de la defraudació supera els 400 euros.\nCategoria: Esparreguera, Municipis, Societat


13/07/2005Aquest quadre respon a un encàrrec per substituir un retaule del segle XIX a la capella de la nau dreta de la basílica, la mateixa que ens porta al cambril de la Mare de Déu. La construcció d’aquesta obra no només s’emmarca en la commemoració aleshores dels 1500 anys del naixement de sant Benet sinó que representa la introducció de l’art contemporani a Montserrat . El tema és tradicional en la iconografia benedictina de tots els temps i familiarment s’anomena Sanctus Benedictus Puer Sublacensis. Representa la figura del sant quan, abans de concloure els estudis de retòrica a Roma, va marxar a la cova de Subiaco, al costat d’un llac, lluny de la Ciutat Eterna.\nNo ens ha de ser gaire difícil imaginar els dubtes i la sensació de salt al buit que tingué la Montserrat Gudiol davant d’un dels reptes més ambiciosos que mai no li havien proposat. Comptava amb la pressió afegida de saber que la seva obra seria vista per milers de fidels cada dia i que havia de donar resposta a uns problemes iconogràfics i pictòrics impropis a la seva època, amb la qual cosa, fes el que fes, el resultat del seu treball seria llegit en clau conservadora i retrògrada pel moviment avantguardista imperant del moment. Per sobre de tot, la Montserrat Gudiol fou molt valenta a l’hora d’acceptar aquella proposta. Llavors ella estava en el moment més àlgid de la seva carrera, acabava de realitzar el sant Jordi de la Diputació de Barcelona, i la seva pintura clàssica i sòbria era ideal per assumir el repte. Si el sant Jordi era pur moviment en diagonal, vermell sobre vermell, el sant Benet calia que fos auster i greu, tot quietud en aplom clàssic, com un kourós grec transmutat en el retrat d’un jove romà com sortit dels retrats del Faium.\nLa Montserrat Gudiol mai no havia treballat amb una obra de format tan gran, més pròpies d’un mural que d’un quadre de cavallet. Des de Montserrat, el pare Josep de C. Laplana, director del museu, li proporcionà el programa iconogràfic. Calia que sant Benet vestís de negre amb l’hàbit dels benedictins, és a dir, amb la cogulla de mànigues molt àmplies, i li va explicar els símbols del sant que la pintora desestimà perquè no acabaven d’encaixar amb l’austeritat de la imatge. Des del principi, va pensar que el seu fill Jordi, que aleshores tenia disset anys, fes de model: curiosa imatge la d’una mare pintant sant Benet a través de qui més estima i donant resposta a la frase Fuit vir vitae venerabilis (hi hagué un home de vida venerable), i és que, ¿hi ha alguna cosa de més venerable (en el sentit d’amor maternal) que el propi fill? La imatge poderosa del sant Benet sortida dels pinzells en grisalla de la Gudiol recollia una de les frases que el pare Laplana li digué a cau d’orella: "habitavit secum" (va habitar en ell mateix), una de les màximes dels monjos, la solitud com una illa de recolliment que ells saben interioritzar. Durant aquell hivern en què la Montserrat treballà en el gran llenç va sofrir l’agonia i mort de la seva mare, patiment que queda reflectit en el testimoni de les mans del sant, pell i ossos, carnositat de cera anunciant el final. Mans que es relacionen amb el peu de la mateixa textura d’alabastre que sembla avançar recolzat a la pedra i del rostre allargassat i xuclat del sant jove, pell que contrasta amb la sintonia de negres i grisos que embolcalla l’obra.\nAl llarg d’aquests 25 anys, la fortuna crítica d’aquest sant Benet ha rebut la interpretació de molts que s’hi han acostat, però el millor jutge és sempre el temps i avui aquesta obra, ja referent en la basílica del monestir, ha passat bé el sedàs d’aquest quart de segle i conserva el vigor d’una obra clàssica, naturalment inspirada en els referents de la pintura antiga que la Gudiol va conèixer a través del seu pare, el conegut crític d’art. El Sant Benet de Gudiol és una obra en majúscules i testimonia la vivència del pintor modern davant d’un encàrrec antic, la mateixa experiència que va saber resoldre Subirachs, igualment de magistral manera, en l’escultura en ciment a la capella del santíssim de la mateixa Basílica. Obres austeres que es miren com en un joc de miralls i es complementen alhora, pintura i escultura, i que integren els corrents de l’art contemporani en el món espiritual que simbolitza Montserrat.\nPublicat: Avui Edició Digital (11/07/2005)


El Projecte Cultural – Barnasants\nHome / El Projecte Cultural\nAl 1996 la cançó d’autor passava pels seus pitjors moments, i més si tenim en compte el paper destacat que tingué, en les dècades dels seixanta i setanta, en la reivindicació de la nostra llengua en particular i la nostra cultura en general, així com en les llibertats. Malgrat aquest context gens favorable, es va organitzar un petit cicle de nou concerts de cançó, que tingué com espai i centre operatiu les Cotxeres de Sants, d’aquí en vingué el nom, Barnasants. El Barnasants Cançó d’Autor doncs, va néixer amb l’objectiu de donar impuls a la cançó d’autor, d’encarnar l’esperit i els valors que representava el moviment de la nova cançó, de fer-la conèixer a les generacions més joves de manera en que constituís un pont de comunicació amb les generacions anteriors i fomentar-ne la transmissió i l’escolta. La cançó d’autor és la paraula musicada, la paraula cantada, és el missatge, és una cançó que convida a pensar, a reflexionar, és una inversió en qualitat, que transcendeix les dècades sense perdre vigència, la cançó d’autor, com el teatre o el cinema d’autor, aposten clarament per la cultura amb lletres grans. I si la cultura, per a qualsevol país, és una inversió estratègica, per nosaltres encara ho ha de ser més.\nEl Barnasants va començar la seva acció de diplomàcia exterior al 2008, amb la 13èna edició, en que es va decidir dur fins a Cuba la cloenda del Festival. Semblava clar que un festival d’un país com el nostre, bressol del moviment de la nova cançó, amb tot el que va representar sobretot en el terreny cultural i social, en la seva primera sortida internacional havia d’anar a parar a Cuba, país amb un molt elevat nivell cultural, amb un dels IDH més elevats del món, i on la creació artística es desbordant i gaudeix de gran recolzament, i, evidentment, bressol del moviment de la Nueva Trova, la qual té d’una forta influencia al continent llatinoamericà.\nEl Barnasants va traslladar per primera vegada la seva clausura fora de Catalunya, per tancar a La Havana amb un gran concert d’homenatge al cantautor però també poeta i pintor de reconegut prestigi i talent, Luis Eduardo Aute. L’esdeveniment, que constituïa el tancament del la 13èna edició del Festival, es va allargar durant una setmana sencera, del 16 al 22 de març de 2008. Al voltant de Luís Eduardo Aute, es varen organitzar múltiples esdeveniments culturals. El concert homenatge al voltant del títol ‘La Troba le canta a Eduardo’, va tenir lloc el divendres 21 de març a l’Auditori Karl Marx de L’Havana. El teló de fons estava constituït per tres bandes murals pintades pels reconeguts artistes plàstics cubans, Kcho i Rancaño. Al concert hi varen participar: Carlos Varela, Amaury Pérez, Santiago Feliú, Liuba María Hebía, Vicente Feliú y Silvio Rodríguez. Cada artista va cantar dues cançons de Luis Eduardo Aute versionades per a l’ocasió. El concert va ser enregistrat i retransmetre en directe per Tele Sur i per la ràdio cubana. Tota aquesta intensa activitat cultural va donar peu a un documental ‘Habanaute’, dirigit per un del realitzadors emergents més reconeguts: Léster Hamlet. Aquest documental i el concert enregistrat, estan pendents d’edició. La setmana de clausura a La Havana estava composada de diferents activitats, entre elles l’intercanvií de cantautors catalans: Roger Mas, El Fill del Mestre i Òscar Briz. Els concerts, va contribuir a seguir construint la sinèrgia iniciada amb els cantautors locals que havien estat a Barcelona actuant dins del marc del festival. D’aquella cloenda va sortir a més a més un acord amb un dels referents culturals del país, el Centro Pablo de la Torriente Brau, dirigit per l’intel·lectual cubà Víctor Casaus. Cada any un o dos joves cantautors de l’illa son programats al Barnasants, consolidant les bones sinergies entre les nostres dues cultures. La clausura del Barnasants a Cuba, va tenir una repercussió impressionant tant en els mitjans de comunicació com en els cercles culturals llatinoamericans.\nAl 2009 es va seguir expandint la línia internacional de la programació. Es varen anar consolidant els lligams amb els italians del Club Tenco i es va continuar en la línea de complicitat amb el continent llatinoamericà. Al 2010, el Barnasants va arribar als quinze anys amb una programació més completa, prometedora i arriscada que mai: 86 concerts, amb 34 presentacions de nous treballs discogràfics, en el curt espai de temps que va del 15 gener al 28 de març, amb un total de 16.614 assistents. La XVena edició es va presentar sota el lema “Països Valencians” convidant en tot moment a la reflexió cultural i lingüística, d’aquesta realitat territorial. En la seva edició número quinze, Barnasants es va consolidar com el gran punt de referència de la cançó d’Autor a Catalunya i a Espanya, i al costat del Festival Tenco de Sant Remo (Itàlia), com un del grans festivals europeus d’aquest gènere. El Barnasants va ser convidat a donar una xerrada al Festival Club Tenco a on proposà, en una conferència, entre d’altres coses la creació, en un futur proper, d’una xarxa de festivals europeus de cançó. A més a més, per celebrar la seva XV edició, Barnasants va incorporar a més, per primera vegada, la concessió de dos guardons propis: el Premi de Cançó d’Autor, (premi a la trajectòria), i el Premi a l’Activisme Cultural.\nEl 2011, el fil llatinoamericà segueix ferm i guanya gruix, amb dos noves activitats, que tornen a projectar al Barnasants com a punt de referència cultural en aquell continent: un homenatge a l’artista xilè, brutalment torturat i assassinat pels militars feixistes, Víctor Jara, i la celebració dels cent anys de la revolució mexicana. Aquesta celebració que va comptar amb una amplia representació d’aquell país, León Chávez Teixeiro, M. Inés Ochoa, Mauricio Díaz El Hueso i Paco Barrios El Mastuerzo. Al 2011 també es signa un acord per tres anys amb el Festival occità Sèm e Serem, per al intercanvi d’artistes i per portar endavant projectes transfronterers, i es segueixen enfortint els ponts culturals amb els països llatinoamericans, a traves de la programació d’artistes d’aquest continent per una banda i articulant projectes per una altre.\nEs el cas de l’Homenatge a Benedetti, que fou l’excusa perfecta per articular la presencia a Catalunya d’una amplia representació, de diferents generacions, de la realitat de la cançó d’autor uruguaiana: Samantha Navarro, Daniel Drexler, Ana Prada, Diego Kuropatwa, Rossana Taddei, Jorge Drexler i Daniel Viglietti. Aquesta va ser sens dubte la delegació més nombrosa d’artistes d’un mateix país que mai havia acollit el Barnasants. I al mateix temps, fou la primera vegada que el Festival va comptar amb el recolzament de les institucions democràtiques del país d’origen, el Ministeri d’Assumptes Exteriors, el Ministeri d’Educació i Cultura, l’Ambaixada i el Consolat de d’Uruguai i l’ Intendència de Montevideo. L’ implicació va ser total, tant en el terreny econòmic com cultural. També la Casa Amèrica Catalunya i el Barnasants varen firmar un acord de col·laboració cultural, que va ser de gran importància per fer possible aquest projecte. Cada artista va enregistrar dos temes dedicats o amb poesies de Mario Benedetti. En el cas de Daniel Viglietti, va poder estrenar a Catalunya l’espectacle Viglietti recuerda a Benedetti, que va protagonitzar amb el poeta. Del resultat d’aquest homenatge sorgí un nou treball discogràfic que es titularà Benedetti al Barnasants i que està previst sigui presentat en un concert especial d’homenatge a Mario Benedetti en la clausura de la 17ena edició del Festival que tindria lloc a Montevideo. Els 7 concerts varen tenir gran afluència de públic, una excel·lent crítica musical i una important repercussió cultural tant a Catalunya com a l’Uruguai i altres països llatinoamericans.\nAquesta repercussió, així com l’èxit cultural assolit pel projecte, van ser les llavors necessàries per a l’elaboració d’un nou projecte molt més ambiciós al que des del primer moment tant la Intendència de Montevideo com el Ministeri de Cultura de l’Uruguai varen donar el seu suport. Al maig, la direcció del Barnasants va viatjar a l’Uruguai on es va reunir amb el Ministre d’Educació i Cultura, el senyor Ricardo Ehrlich i el Director Nacional de Cultura, Hugo Achugar, amb el Ministre de Relacions Exteriors, el senyor Luís Almagro y amb el Director de Relacions Internacionals i Cooperació, Rubén García, amb la Intendenta de Montevideo, Ana Olivera i els Directors Generals dels Departaments de Desenvolupament Econòmic, Luis Polakof i de Cultura, Hector Guido, amb el Director General de Cultura de la Intendencia de Maldonado, Marciano Durán, amb el Director General de l’AGADU (l’Associació de Protecció dels Drets d’Autor a l’Uruguai), Gustavo Vignoli, i el Conseller Jorge Schellemberg i el Tresorer Juan Carlos Goberna, de la mateixa entitat, amb el Gerent de la Fundació Mario Benedetti, l’escriptor Ariel Silva, i amb el Director del Centre de Cultura d’Espanya (CCE) de l’AECID, a Montevideo, entre d’altres personalitats de gran rellevància. En aquesta primera visita de la direcció del Barnasants, es va consolidar un gran projecte que va consistir en organitzar una Biennal catalano- uruguaiana de cooperació, intercanvi i construcció cultural. La cloenda de la XVII edició del Festival Barnasants a Montevideo el 2012, va ser el primer esglaó d’aquest projecte d’internacionalització. Entre 2012 i 2013 es va dur a terme aquesta Biennal Cultural Catalunya-Uruguay, gràcies a la qual. Un intercanvi que va durar un mes, i en el qual el públic uruguaià va poder gaudir d’una mostra de cançó, poesia i teatre català. Al 2013, l’intercanvi tingué lloc en sentit invers, amb una mostra d’art contemporani, teatre i música uruguaianes a Catalunya.\nEl festival ha seguit treballant en aquest sentit, i per a l’edició 2016 hi ha previstes diverses col·laboracions.