Els serossans s'uneixen per festejar Sant Àngel - Actualitat - Altanto!! Revista\nPartits polítics crisi econòmica agricultura, fruticultura, ramaderia Torres de Segre Mossos d'Esquadra Festa Major DAAM Catalunya centres educatius Massalcoreig Lleida empreses Aitona Unió Pagesos mobilitzacions ciutadanes delictes Generalitat handbol Soses Seròs festes i celebracions Alcarràs sindicat agrari ajuntaments futbol\nEls serossans s'uneixen per festejar Sant Àngel\nSant Àngel és el patró del poble de Seròs i com a tal, els serossans i serossanes s'apleguen cada any al recinte de les piscines per celebrar-ho. Enguany va caure en diumenge, fet que va fer possible la gran assistència que va haver-hi.\nEl moviment ja comença a primera hora del matí preparant les taules i cadires pel dinar de germanor, que va a càrrec d'una empresa de càtering. També hi ha lloc per una orquestra, que dóna el toc festiu i fa aixecar als assistents a ballar. Pels més joves i no tan joves però amb ganes de marxa, s'organitza una discomòbil al mateix recinte. En definitiva, una festa que aplega a tots els veïns del poble i que l'Associació de Mestresses de Casa aprofita per vendre flors de paper a favor de la lluita contra el càncer.\nMés notícies sobre " associacions de dones , festes del poble , Sant Àngel , Seròs , solidaritat "\n13/12/2011 - Les dones del Baix Segre són solidàries


Home - U|P Teimpulsa.es privacity\nUP T-IMPULSA S.L. no es fa responsable del contingut de les pàgines web a les que pugui accedir l'usuari a través dels enllaços establerts als seus llocs web i declara que en cap cas examinarà ni exercitarà cap tipus de control sobre el contingut d'altres pàgines de la xarxa.\nAixí mateix, tampoc garanteix la disponibilitat tècnica, exactitud, veracitat, validesa o legalitat de pàgines alienes a la seva propietat a les que es pugui accedir a través dels enllaços.\nUP T- IMPULSA SL declara que ha adoptat totes les mesures necessàries per evitar qualsevol dany que pugui derivar-se de la navegació per les seves pàgines web. En conseqüència, UP T-IMPULSA S.L. no es fa responsable, en cap cas, dels eventuals danys que pugui patir l'usuari a causa de la navegació per Internet.\nUP T-IMPULSA S.L. no es responsabilitza dels danys o perjudicis de qualsevol tipus produïts en l'Usuari que portin causa d'errors o desconnexions a les xarxes de telecomunicacions que produeixin la suspensió, cancel·lació, instal·lació o interrupció del servei de la web durant la prestació delmateix o amb caràcter previ.\nL'accés al web: www.upteimpulsa.es no implica l'obligació per part de l'empresa de controlar l'absència de virus o qualsevol altre element informàtic danyós. Correspon a l'Usuari, en tot cas, la disponibilitat d'eines adequades per a la detecció i desinfecció de programes informàtics nocius.\nUP T-IMPULSA S.L. no es responsabilitza dels danys produïts en els equips informàtics, documents i / o fitxers dels Usuaris o de tercers durant la prestació del servei en el Portal.\nEl web: www.upteimpulsa.es podrà allotjar continguts publicitaris o patrocinats. Els anunciants o patrocinadors són els únics responsables d'assegurar que el material remès per a la seva inclusió a la web compleix amb les lleis que en cada cas puguin ser d'aplicació.\nUP T-IMPULSA S.L. no serà responsable de qualsevol error, inexactitud o irregularitat que puguin contenir els continguts publicitaris o dels patrocinadors.\nUP T-IMPULSA S.L. es reserva el dret a realitzar les modificacions que consideri oportunes, sense avís previ, en el contingut dels seus llocs web, tant pel que fa als continguts dels llocs web com per les seves condicions deús o per les condicions generals de contractació. Aquestes modificacions podran realitzar-se, a través dels seus llocs web, de qualsevol forma admissible en dret i seran d'obligat compliment durant el temps que estiguin publicades a la web i fins que no siguin modificades per altres posteriors.\nUP T-IMPULSA SL es reserva el dret d'utilitzar cookies en la navegació de l'usuari pels seus llocs web per facilitar la personalització i comoditat de la navegació. Seguint la política de protecció de dades de l'empresa, UP T-IMPULSA S.L. informa que les cookies s'associen a l'usuari anònim i al seu ordinador i no proporcionen per si mateixes ni el nom ni els cognoms de l'usuari.\nL'usuari té la possibilitat de configurar el seu navegador de manera que sigui informat de la recepció de cookies, podent, si així ho desitja, impedir que s'instal·lin en el seu disc dur. No obstant això, per accedir als llocs web d'UP T-IMPULSA S.L. no és preceptiva la instal·lació de cookies.\nL'usuari es compromet a abstenir-se de reproduir, copiar, distribuir, posar a disposició o de qualsevol altra forma comunicarpúblicament, transformar o modificar els Continguts, llevat que es compti amb l'autorització del titular dels corresponents drets o això resulti legalment permès.\nProtecció de dades PERSONAL\nDe conformitat amb el establert pel Reial decret llei 5/2018, per a l'adaptació del Dret espanyol a la normativa de la Unió Europea, per a l'aplicació del Reglament General-UE-2016/679 del Parlament i Consell d'Europa de protecció de dades de caràcter personal , aprovat el 27 d'abril de 2016, i la LOPD 3/2018, de garantia dels drets digitals, UP T-IMPULSA SL informa als usuaris de les seves websites de que estem obligats a guardar secret professional sobre les dades personals recollides per l'empresa mitjançant els formularis facilitats a les seves pàgines, aquesta obligació continuarà fins i tot després d'haver finalitzat la nostra relació comercial o contractual, i en cap cas podrem fer públiques les dades personals dels visitants i clients al web sense el seu consentiment. Els menors de 14 anys no poden prestar el seu consentiment perquè un comerç reculli i tracti les seves dades personals; només els seus representants legals (pares o tutors) són els que poden fer-ho enel seu nom. Aquells comerços que necessitin tractar dades de menors de 14 anys, han de disposar dels mitjans per obtenir el consentiment dels seus pares o tutors, per exemple, mitjançant un missatge de correu electrònic dirigit a algun d'ells que contingui un enllaç a un formulari electrònic. No es pot demanar als menors de 14 anys dades sobre l'àmbit familiar, sent l'única excepció les dades d'identificació i contacte dels pares o tutors.\nAquestes dades, seran introduïdes en un fitxer automatitzat sota la responsabilitat de l'administrador del web de, UP T-IMPULSA SL amb la finalitat de poder facilitar, agilitzar i complir els compromisos establerts entre ambdues parts. Així mateix, UP T-IMPULSA S.L. informa de la possibilitat d'exercir els drets d'accés, que permet a l'usuari web, conèixer quines dades personals té l'administrador d'aquesta pàgina i en aquest cas contestés en un termini de 30 dies, sempre que conservi les dades, rectificació, que permet corregir errors, modificar les dades que siguin inexactes o incompletes i garantir la certesa de la informació, oposició que podrà sol·licitar i aconseguir que no portia terme el tractament de dades, supressió que permet que se suprimeixin les dades inadequades o excessives, limitació, pel que pot sol·licitar que es limiti el tractament de les seves dades quan hagi exercit el seu dret a la rectificació de les seves dades personals, i portabilitat, perquè l'usuari pugui obtenir una còpia de les dades personals que hagi facilitat a la web per tal de poder transmetre a altres serveis, aquests drets es podran exercir per qualsevol mitjà que deixi constància del seu enviament i de la seva recepció a l'adreça: C / Gregal, 2 (Cantonada Av. de l'Aeroport) Centre Càrrega Aeroport Barcelona 08820 El Prat de Llobregat (Barcelona). Correu electrònic: info@upteimpulsa.es, aportant fotocòpia del DNI o documentació alternativa que acrediti la seva identitat.\nMentre no ens comuniqui el contrari, entendrem que les seves dades no han estat modificades, que vostè es compromet a notificar-nos qualsevol variació i que tenim el consentiment per utilitzar-los a fi de poder fidelitzar la relació entre les parts.\nl'enviament de les seves dades mitjançant el / els formularis de la nostra web estarà supeditat obligatòriament a que hagi llegit / acceptat la Política de Privacitat, mitjançant uncheck box obligatori al peu del formulari.\nD'acord amb el que estableix la Llei 34/2002, de Serveis de la Societat de la Informació i el Comerç Electrònic en el seu article 21, vam demanar el seu consentiment per poder realitzar comunicacions publicitàries que considerem puguin ser del seu interès, per correu electrònic o per qualsevol altre mitjà de comunicació electrònica equivalent, aquest consentiment l'acceptarà o negarà amb un check box obligatori al peu del formulari.\nels drets de propietat intel·lectual i industrial derivats de tots els textos, imatges, així com dels mitjans i formes de presentació i muntatge de les seves pàgines pertanyen, per si mateixos o com a cessionària, a UP T-IMPULSA SL. seran, per tant, obres protegides amb propietat intel·lectual per l'ordenament jurídic espanyol i se'ls podrà aplicar tant la normativa espanyola i comunitària en aquest camp, com els tractats internacionals relatius vós a la matèria i subscrits per Espanya, Reial Decret Legislatiu 1/1996.\nTots els drets reservats. En compliment de la Llei de la Propietat Intel·lectual es prohibeix expressament la reproducció, distribució, comunicació pública i utilització de la totalitat o part delscontinguts de les seves pàgines web sense el consentiment explícit d'UP T-IMPULSA S.L ..\nAixí mateix, UP T-IMPULSA S.L. es reserva la facultat de presentar les accions civils o penals que consideri oportunes per la utilització indeguda de les seves pàgines web i continguts o per l'incompliment d'aquestes condicions.\nSEGELLS DE CONFIANÇA\nEls segells de confiança són distintius que es proporcionen a les botigues en línia per demostrar la seva qualitat i seguretat en la venda en línia.\nper aconseguir el segell, aquestes són auditades o avaluades per comprovar que compleixen els criteris de seguretat en la compra i compliment legal en matèria de privacitat i protecció de dades dels consumidors.\nLes botigues que disposen d'un segell de confiança estan adherides a un codi de conducta i solen oferir als consumidors procediments alternatius de resolució de conflictes senzills, ràpids i còmodes.\nACCIONS LEGAL, LEGISLACIÓ APLICABLE i JURISDICCIÓ\nLa relació entre l'usuari i UP T-IMPULSA SL es regirà per la normativa espanyola vigent i seran competents per a decidir sobre qualsevol controvèrsia que pugui sorgir entre l'usuari i UP T-IMPULSA S.L., els jutjats o tribunals de la localitat de BARCELONA.\nLi respondrem amb la major brevetat possible\nAccepto rebre correus de upteimpulsa.es\nDirecció: Pic de Peguera 15 (la Creueta) - 17003 Girona, edifici Giroemprèn, despatx A.2.21b\nUP T-impulsa S.L. utilitza "COOKIES" per garantir el correcte funcionament del nostre portal web, millorant la seguretat, per obtenir una eficàcia i una personalització superiors, per recollir dades estadístiques i per mostrar-li publicitat rellevant. Si continua navegant o prem el botó "ACCEPTAR" considerarem que accepta tot el seu ús. Podeu obtenir més informació a la nostra POLÍTICA DE COOKIES al peu de pàgina.


Que no ens salvin de Vox - Diari de Girona\nQue no ens salvin de Vox\nmatías vallés 08.12.2018 | 01:22\nQue no ens salvin de Vox Diari de Girona\nCosta reconèixer que el PSOE està molt mal acostumat a Andalusia. O que tot resultat sembla excessiu per a candidats de la nimietat de Moreno Bonilla i Marín. Per aquest motiu es carreguin les culpes senceres sobre Vox, oblidant que si les seves consignes pequen de delirants, els seus votants són de carn i ossos. Eren demòcrates irreprotxables quan votaven als que els han enganyat, i passen a ser menyspreables a divorciar-se dels seus maltractadors. La intel·lectualitat manumisa i soporífera, que ha expulsat a mig milió d'ànimes dels partits tradicionals, pretén ara alliberar-nos de Vox a garrotades. Si els doctes persisteixen en la seva obstinació, tot està perdut.\nAprengui a conviure amb Vox, si aspira a derrotar-lo. Ni satanitzar ni banalitzar, analitzar amb calma i deixar que cremin en les seves contradiccions. El partit d'ultradreta moderada vol suprimir Canal Sur, per crear el Canal Ultrasur. I així successivament. En canvi, el progressisme sacrificat a Andalusia confon els nouvinguts amb Donald Trump. Pretén aplicar-los el programa d'incineració que ha portat al bufó de la Casa Blanca a la vora de la reelecció, ha capitalitzat cada cop de destral del New York Times.\nQue no ens salvin de Vox, perquè la deformació hiperbòlica dels seus estralls és menys efectiva que una contemplació irònica de la importació a l'actualitat del segle XV o anteriors. La crítica ha d'apuntar des del ridícul, guardant la ferocitat per a una autocrítica que no treu el cap per enlloc. Entre els afectats, Podem convoca les barricades després d'haver acceptat a Marchena com a president del Consell General del Poder Judicial. El PSOE fracturat considera que la solució contra la inservible Susana Díaz és una altra dosi. I mentre ofereixen el pitjor de si mateixos, bastonegen l'intrús sota la pretensió d'encomanar-li dels vicis, quan només li estant cedint els votants.


Benigànim obri a la participació ciutadana la redacció del Pla Urbà d'Actuació Municipal\nInicio Valencia La Vall d'Albaida Benigànim obri a la participació ciutadana la redacció del Pla Urbà d’Actuació...\nAjuntament de Benigànim.\nUn PUAM és un document de caràcter estratègic local, que servirà al consistori per a definir les futures línies d’acció respecte a l’urbanisme del municipi\nL’Ajuntament de Benigànim està planificant el seu futur, i ho fa amb la redacció del Pla Urbà d’Actuació Municipal (PUAM), redacció per a la qual demana la participació dels seus veïns.\nUn PUAM és un document de caràcter estratègic local, que servirà al consistori per a definir les futures línies d’acció respecte a l’urbanisme del municipi.\nDes del govern municipal s’ha manifestat que «ara és el moment de definir el futur del nostre poble. Amb la col·laboració de tots i totes les veïnes, podem avançar cap a un poble més habitable i sostenible».\nAmb tot anima a la participació emplenant l’enquesta digital que s’ha posat a disposició de la ciutadania a través de l’enllaç següent: https://docs.google.com/forms/d/e/1FAIpQLScMuL9qHlcn7zzty49RDVOcnK3q09tpDbzDH4Oyfd31DbxMjg/viewform?fbclid=IwAR2AoVxyReCKlT1Z1tB3kJaFqlXKT2rdtQgdCxmEU7k5OvEY9-SytafW_g4\nPla Urbà d'Actuació Municipal\nArtículo anteriorCalp se suma a la campaña “Tortugas en el Mediterráneo” de la Fundación Oceanogràfic\nArtículo siguienteAlteatre omplirà la Plaça de l’Aigua de teatre els dissabtes de juliol\nOntinyent torna a les xifres anteriors a la crisi de llicències d’obra demanades


XEREMIES/FLABIOLS I TAMBORINS - La Salut de la Cultura Popular a Mallorca. - XEREMIES/FLABIOL I TAMBORINOS\nLa Salut de la Cultura Popular a Mallorca.\n#1 · 15/Jun/2005, 00:31\nUF UF UF, no sé que pensar,,,,,\n#2 · 22/Jun/2005, 12:26\nLa cultura Popular a Mallorca, la veig bé amb suport popular però malament amb suport institucional, els polítics que tenim sols els interessa per a sortir a la foto, si fa falta s´hi gasten molts de doblers amb el que pensen que val la pena... mils d´euros amb la cabalgata de la Beata i mils d´euros en una sonada de LA BALANGUERA, però no els demanis doblers per montar una trobada de xeremiers, de dimonis, de gengants o de balladors, te diràn que no hi ha pressupost.\n#3 · 22/Jun/2005, 16:12\nSembla mentida, només hi ha pressupost quan interessa a un parell, i aquest dia el malgasten.\n#4 · 22/Jun/2005, 17:42\nEstic amb tu, xescrei. A la fira vaig poder parlar amb en Toni Torrens. Segons me va dir, per la trobada de l'any passat de Sa Pobla el Consell li va donar una subvenció de.... 400€ !!! no basta ni per ses taronges amb cacahuets des dinar !!!!\nI per enguany, me va comentar que ja no n'havia demanada, de subvenció, i crec que amb raó, no val la pena agenollar-te perquè te donin aquesta misèria\n#5 · 23/Jun/2005, 08:58\nMés que trinst es indignant i insultant, pels que estimam de veres les nostres arrels,,,,,, hem de seguir lluitant i cada dia un granet més a la honestitat,,,,, au atlots a veure si entre tot´s ho conseguimm!!!!!\nJUAS JUAS JUAS, manco mal que a la taula redona se va aclarir tots els nostres dubtes del que realment és una bona organització!!!! juas juas juas\nLluitem per una Cultura Popular més justa!!!!!\nVISQUEM I COSES VEUREM!!!!\n#6 · 23/Jun/2005, 10:49 · Editado por Xescrei\nA molts s´ens ha ocorregut montar una trobada i els problemes venen quant al polític de torn els dius que l´únic que han de pagar es un dinar pels participants, els ulls els surten de l´òrbita, dona l´impresió de que ho fas per poder dinar de franc. No en tenen ni punyetera idea del que montar un sarao d´aquets representa. Ni tenen en compta que es tracta de trobar-se amb gent que és la cultura popular en vida, que són el que en realitat moven el món folk de la terra. Els geganters per exemple han de desplaçar-se amb els gegants i per això han de sostenir una petita infraestructura que a molts ningú els paga. Als xeremiers ningú els té en compta les hores d´estudi musical i de l´instrument que han hagut d´invertir per que le cosa sutri mínimament digna, als castellers ningú els valora les hores emprades per poder dominar la técnica i precisió necessaria per aixecar un dels seus castells. Al mateix als balladors i als músics que porten.\nEl polític sols pensa, "vaja quins aprofitats, volen menjar de franc", " i a munt no seré el protagonista de la trobada, no me faràn ni punyetero cas"\nHi ha que dir que com per tot hi ha honroses escepcións, com ho hes l´Ajuntament de Pollença o el de Inca, Sa Pobla, hi algún altra n´hi deu haver.\nSenyors menys euros per tocar la Balanguera i més per a montar un circuit de trobades xeremieres, que cony!!!!\n#7 · 23/Jun/2005, 12:56\nRealment La Balança del Consell esta desequilibrada, per una part no tenen fronteres pressupostàries a l'hora de montar un expectacle a la "balanguera" de playback, i per un altre per a fita de la trobada més consolidada a mallorca sols aporten 400,00,, jo crec que tenen els eixos espenyats ,,,,,,,,,,,, me sab greu insistir amb aquest tema pero es que el trob molt greuuu,,,, pareix que sols ens queixam pero pens que si no ho feim ens tropitjaran!!!!!!!!!! Grasis atlots a tooooooooooooooooooooooOOOOOooooopppppeeeeeee!!!!!\n#8 · 23/Jun/2005, 16:03\ntot el contrari pere. No tenen els eixos espenyats i saben ben bé el que fan. Com a partit polític els hi interesa que el seu nom surti ben gran. Si la trobada de xeremiers de Sa Pobla la montesin ells ja veuries com tirarien molts més diners que els que tiren ara.\nSi tot l'acte de la fira de cultura popular s'hagues montat d'una altre manera t'asseguro que no haguesin amollat pasta ni per comprar el botó del play per poder fer el pb...\n#9 · 23/Jun/2005, 16:07\nI deprés has de sentir com diuen, "el nostre Gobern a destinat a la nostre cultura un presupost de .... d´Euros" com aquell que diu, ho veus com ens interessam per la nostre cultura!!\n#10 · 23/Jun/2005, 16:28\nperò això de que han amollat X duros per cultura és una cosa molt amplia. Hi ha molts grups que entren dintre d'aquesta categoria. Som molta gent que volem 'xupar' del bote.\n#11 · 23/Jun/2005, 16:48\nun exemple d'això va ser a la taula rodona. Hem sembla que en ginard va dir la frase :\nTot es cultura\nI si demanau per la taula rodona i la gravació, ara mateix l'estic acabant d'arreglar.. :O\n#12 · 23/Jun/2005, 16:50\nEscrito originalmente por Xescrei\nA molts s´ens ha ocorregut montar una trobada i els problemes venen quant al polític de torn els dius que l´únic que han de pagar es un dinar pels participants, els ulls els surten de l´òrbita, dona l´impresió de que ho fas per poder dinar de franc.\nÉs que mai has de dir exactament per què vols els dioners. Tu demanes els diners per poder montar tot el sarau, per els que els usis després ja és una altre cosa mentres serveixin per montar tot això i no enbuxacartels..\n#13 · 28/Jun/2005, 19:28\nbé, amb un parell de dies de retard perquè he mirat dle deixar-ho lo millor que he pogut. Aquest vespre posaré l'enllaç de l'arxiu de so de la taula rodona. Son casi 3 hores així que ho podeu escoltar amb calma.\nOcuparà uns 35 megues espero i estarà en mp3. El primer ocupaba uns 120 i no ho vaig penjar per això!\nau! fins aquest vespre!!\n#14 · 29/Jun/2005, 10:59 · Editado por Xescrei\nVaja Potti, quina feina més interessant que has fet, esper amb ganes escoltar la taula rodona que gràcies a tú podrem tenir a l´abast els que no hi assistirem.\n#15 · 20/Oct/2004, 15:18\nCreis que es bona la salut de la cultura popular mallorquina?\nI no hem referesc unicament al món de la colla de xeremiers, també cal parlar de cossiers, cavallets, ball de bot, panades i cocarrois, de frit mallorquí. . .\nEn general, Mallorca tira envant amb la seva cultura o poc a poc estan desapareguent moltes coses. . .?\nA Sencelles, i mirau que tota sa vida hi ha hagut es llargos, han estat uns anys fora fer corregudes de joies; afortunadament les han recuperat, pot ser a altres pobles estigui passant el mateix amb algun tipus de manifestació cultural.\nA més, realment la música que feim, és popular? o tradicional?\nAnar de marxa els cap de setmana és molt popular (i no implica cap terme de mallorquinitat), i anar a missa als diumenges és tradicional (al manco a l'esglèsia de sencelles, que sempre hi sobren bancs segons me diven, que jo no hi vaig mai).\nNo sé si m'he explicat bé... mem que en trobau\n#16 · 20/Oct/2004, 16:10\nSí, jo crec que hi ha una reactivació de la cultura popular a Mallorca, per ventura es com a consecuència del sentir nacionalista que ara ja fa anys que pot manifestar-se. Les noves generacions o veuen con a natural quant abans no ho era, recordau-vos den Paquito i les seves consecuències.\n#17 · 21/Oct/2004, 00:37\nA jo hem sembla que falta encara un poquet per poder dir que la Cultura popular a l'illa està bé!\nJo crec que s'hauria de replantejar moltes de les festes que hi ha ara montades per donar una micona més de força a la festa feta per el poble. Falta implicació de la gent en les activitats. Indentifiació de la gent amb les bésties / gegants de la ciutat. Falta donar caire festiu a totes les manifestacions aquestes.\nD'acord que hi ha manifestacions festives que és molt dificil donar-li un altre caire, o ja son d'una manera, que si es canvia la manera de fer perden tot el seu sentit com poden ser els cosiers, o les aguiles, o els caballets o qualsevol d'aquets balls estructurats que és fan d'una manera i prou... Però tots els altres...\nTornant al tema de l'implicació i la identifiació. Això s'hauria de fer des de el propi ajuntament (d'on sigui). No podem quedar-nos de braços creuats, falta vendre el producte. Un gegant, per si, no és gaire espectacular. Però si la gent s'els estima, els coneix, els identifica el gegant canvia i el seu caire és torna més festiu. Quan els veu la gent sap que son festes o que passa qualque cosa de caire festiu.\nTambé des del meu punt de vista, i per ara només fixant-me en palma. És molt garrit que els 8 vents o els de la banda duguin als gegants i toquin (no entraré amb la qualitat), però falta una cosa que jo trobo esencial. La cançó amb la que ballen. Que jo sàpiga, no existeix cap tipus de cançó que el fàci ballar (o com a mínim sempre que els he seguit mai he sentit la mateixa), els xeremiers toquen una peça i el gegant la balla, i prou. Lo important és que la gent s'identifiqui amb ells, que ballin la cançó, que s'impliquin amb el ball. Si els gegants surten de festa, que hi hagi la comitiva que els segueixi i que balli amb ells, que frueixi de la festa que és crea al voltant d'aquest totem.\nI el mateix que he dit per els gegants (que els he usat d'exemple) passa amb tots els altres balls.\nPosem d'exemple al cercavila de Sant Sebastià (que és un dels que visc de més aprop per ara). Hi ha la banda de música, diferents clases de dimonis (que de dia la pirotècnia per tota la seva gràcia i que haurien de cercar un substitut als coets), els gegants, que simplement passen i van fet (darrerament, he vist com els gegantes començaven a perseguir més a la gent ), caparrots, qualque grup que toca, qualque bestia de fora i poca cosa més (castellers i altres).\nTots, nam fent el cercavila de la Plaça del Malnom fins a Cort i per el camí veus els típics pares 'enrollats' que ballen amb el fill la música que hi hagi en aquell moment (que estic segur que si toquesim la del telenoticies també la ballarien), però la gent no està identificada amb res. Molts de cops, la gent que va al cercavila és gent que s'ha quedat atrapada allà, que passetjava i s'ho ha trobat. No gent que ha anat expressament.\nArribam a la Plaça de Cort i ens trobam a la policia amb un cordó de seguretat i un munter de gent darrera valles! Cony, deixau que la gent s'apropi a les manifestacions de cultura popular. En el moment que hi ha una valla entremig, ja dona la sensació de que la cosa s'ha de fer apart, com farem que la gent s'apropi doncs? tirem la barrera.\nSi els capgrossos volen ballar, ja és faran un redol i músics ja animaran a tots, i si s'aconsegueix que la gent canti o balli amb els capgrossos serà una victoria més de tot això. Si arriben els dimonis a la plaça, cony, no te gràcia que la gent no és puguin apropar a ells, amb els gegants, amb els castellers, i amb tots els altres actes...\nMolts com a músics ho podreu dir, quan heu disfrutat més de l'ambient? quan estau damunt d'un escenari amb la gent asseguda i/o apartada, o quan estau enmig de la gent fent que tots saltin al ritme de les notes?\nAra també tot ho he aplicat a les coses més festives, però també hi ha lloc per les solemnes. No se si heu estat qualque cop veient com balla l'aguila a segons quines poblacions de Catalunya, el silenci, la música, l'emoció de la gent que ho veu és una cosa indescriptible i si això pasa allà, també pot passar amb lo nostro. Totes les coses més solemnes que feim si aconseguim que la gent s'ho faci seu, serà quan és disfruti i quan la gent tornarà a l'any següent a mirar de repetir la mateixa emoció que ha sentit l'any anterior.\nTampoc vull deixar de banda els grups de 'folc' que hi ha a l'illa. Nosaltres deim que tot més o menys funciona bé, però grups com Ximbomba Atòmica pràcticament no toquen.\nL'altre dia hem comentaba en Pep Toni la poca quantitat de recitals que és fan per aquí (de recitals de música popular). Ostres, la veritat és que no m'havia fitxat i és vera, darrerament crec que he vist un o dos com a molt i com a coses molt especials. Fa poc Música Nostra va fer un petit recital de mitja hora a buger just abans d'una ballada.\nLes ballades son un altre punt a tenir en compte, hi ha molta gent, si, però sempre solen ser els mateixos, pràcticament d'una plaça a una altre no varia gaire gent (tal volta qualquns de la localitat on toquen i poc més), d'altre banda, mirau la quantitat de tallers de Ball de Bot que hi ha i la quantitat d'escoles. On és tota aquesta gent? Per aquesta banda tambè fa falta una micona de reactivació de tot això. No pot ser que amb tanta gent que sap ballar només hi vagin un petit tant percent (amb la quantitat de ballades que hi ha a l'illa). Un simil d'això seria la llengua, però no continuarè que si no encara entrarem en polèmiques.\nAra fa poc vaig lletgir a una revista antiga una entrevista a en PereJ Mercadal, que deia que mentres hi hagi joves ficats a la cultura popular aquesta no desapareixerà, però crec que va faltar qualque cosa. No només és viu de gent que és dediqui a la cultura popular, també fa falta gent que la frueixi amb gust i ganes, i per això fa falta un altre tipus d'educació.\nBé, m'he post més amb tot lo de caire festiu perquè és el que més mou a la gent, un cop la gent es preocupi per això, poc a poc voldrà saber-ne més i és més fàcil donar a coneixer altres coses de la cultura popular que tal volta serien una micona més dures per els 'no iniciats'.\nTot això només és una petita opinió, eh? De totes maneres, ja miraré de revisar-ho demà al matí o en qualsevol altre moment, que ara ja estic cansat i no tenc ganes de mirar més coses!!\n#18 · 21/Oct/2004, 01:22\nAquests missatges són ben descoratgedors, potti i vinyes! Sa implicació de sa gent, potti, no la pot impulsar s'Ajuntament, ha de sortir de sa gent ara sa participació i sobretot l'assistència, sí. A Palma ses festes només podrien millorar fent-ne la correcta difusió: bé que t'enteres, quan s'obre la Feria de Abril al recinte del Ram!!! Per que ho diuen per sa ràdio, hi ha cartells dels diferents bars/associacions...això amb sa cultura mallorquina a Palma no se fa. A lo màxim que arriba aquest Honorabílissim Ajuntament és al programa de Sant Sebastià. Dissabte passat (la Beata) mínim a cinc persones els vaig haver d'informar de qué cony celebravem que ells veien gent "disfrazada de payeses" i això, amic potti és el que pot millorar l'Ajuntament.\nPer altra banda,me n'acab de donar conta de sa sort que tenc de viure ses festes de Sant Bartomeu a Montuïri cada any: surten els Cossiers i el Dimoni i sa gent torna boja de sa festa, de correr davant el Dimoni (que va estopetjant amb unes escorretjades i una barrota) i quan ballen els Cossiers, pobre des que faci renou o se fiqui al rotlo més del conte!! tant el Dimoni com es mateixos montuirers van vius de que ningú se desmadri amb els Cossiers. I el dia de Sant Bartomeu, no hi ha lloc dins l'Esglèsia Parroquial per veure l'Oferta.Tant de gent vella, que van a guardar lloc 2 hores abans com dels joves, que enrevoltam tots els bancs, drets estòicament després d'haver fet tard a la Revetla o fins i tot després d'haver empalmat una cosa amb s'altra (perdó enguany per que no ho vaig fer, ets amics desertaren )Se respira solemnitat. Respecte a una tradició i al mateix temps, és una bauxa que ve molta de gent a veure, que no s'impliquen tant, però passen un guster.\n#19 · 21/Oct/2004, 09:29\nClar que ha de sortir de la propia gent la participació, això esta ben clar, però si ningú els informa, ningú els avisa, ningú els motiva la gent no és mou. Com a persona interesada en tot això pots mirar d'informar als del teu redol, a dir que hi vagin que s'ho passaran bé, a informar i demés, però això no ho pots estar fent sempre. I està clar que el que monta les festes i el que s'ha d'encarregar de (com a mínim durant un parell d'anys) informar, motivar i moure a la gent és la gent de cultura i festes de l'ajuntament. Que mitjançant ràdio, tv, programes de festes, anuncis als diaris i tot això ha d'avisar del que és farà.\n#20 · 21/Oct/2004, 09:31 · Editado por Xescrei\nParlar del que passa a Palma no és el que passa a la resta de les illes, sensa ser una cosa extraordinaria, les festes popular que se fan als pobles són mil vegades més sentides, la tradició, fins i tot secular, es viva. Digau-li a un solleric que no pot anar a les festes de Sa Fira i Firó, l´hi pegarà gota. Tampoc es que jo sigui molt objetiu, casi mai vaig a Palma per les seves festes però si la cosa và com a la desfilada de La Beata, malament anam, mai havia vist una cosa tan artificial, tot a força de tirar doblers a mansalva (menys mal que els que els areplegam som noltros) i els espectadors dona l´impresió que són cuatre replegats que passaven per allà, molts se demanen que punyetes passa. I per desgràcia i passen coses no sols referides a les festes, no hem parlem, com has dit tú Potti, del tema de la llengüa. A, i visca la Feria d´Abril. I com vols motivar a la gent sols amb doblers, si no fas que la gent es motivi participant activament, mal.lament anam. No fa molt vaig veure per la televisió com es celebrava el desembarc del Rei Jaume I a Santa ponça... tots anaven amb uns vestits que segur havien costat una doblerada, escuts, espases, banderes, tot ben maco però molt artificial, alguns participants fins i tot pareixia que cobraven per representar aquella payassada. Quant ja no vaig poder més va esser quant es tenia que representar la batalla... tots i anaven al crit de A POR ELLOS, VAMOS A VENCER!!!!! VENGA PAYESES !!!!!!!!!!!!!i no és que me sàpiga greu que es parli el castellà, que d´això no sonc malmirat, però en un acta que vol esser l´esència de les nostres reels més properes pens que s´han de guardar les formes, si parlam mallorquí és perque aquest bon home ens va conquerir. perdonau però es que m´he despertat un poc remolest i passa això que empreny tant com puc.


Sisbemessanapren: de març 2012\nAmb el Toni i el Vicenç varem fer aquesta integral a la Codolosa que va suposar enllaçar 3 vies que ells encara no havien fet.\nLa via "Reincidents" dels germans Masó, que surt a l'esquerra de la via Alimera, és una petita joia per la que cal portar friends per protegir especialment la segona tirada.\nLa via de la cara Est de l'agulla de la Balconada, de la que en desconec el nom, està assegurada amb parabolts, te 35 m, i la roca a controlar !! La via puja a la dreta de la via dels germans Masó tot i que en algun moment també es passa per l'aresta de l'agulla.\nFeta aquesta via cal fer un rapel de 30 m. i baixar caminant uns metres per pujar per la canal de l'altre costat de l'agulla, a cercar l'inici de la darrera via, l'Àtic de la Codolosa.\nAquesta darrera via està equipada però ens caldrà algun friend per la segona tirada.\nUn cop a dalt, pel descens haurem de pujar 5 m i tot seguit flanquejarem uns 20 m metres a l'Oest i trobarem el corriol marcat de la drecera del fra Garí i en 20 ' estarem de nou al cotxe.\nPujant per l'esperó de la 2a tirada\nvia Cara Est a la Balconada.\nA mitja tirada\nPreparant el rapel\nVia l'Àtic de la Codolosa\nAl mur de la 1a. tirada\nEn el diedre de la 2a. tirada\nPosant algun friend en el mur de la 2a tirada\nEl Vicenç a la 3a tirada\nPublicat per Joan Baraldes a 17:25 Cap comentari: Etiquetes de comentaris: escalada.Montserrat.Collbató.Codolosa\nPublicat per Joan Baraldes a 14:25 1 comentari: Etiquetes de comentaris: senderisme. Malanyeu\nColl de Nargó. Serrat del Coniller. via "Liebe Claudia"\nAquest dissabte vaig pujar amb el Toni i el Joanet ( "Momies") a fer aquesta via del Joan Asín.\nLlastima que la pensada la van tenir 3 cordades més i alló semblava la Rambla el mes de juliol, amb l'agreujant que, quan uns rapelaven la via plovien pedres de totes mides i calia esperar a que els que pujaven fessin els passos de la 2a tirada per no atropellar-los.\nLa via està ben trobada, te una primera tirada molt bonica i dona una opció assequible en aquest pany de paret que ja te 6 vies obertes.\nPel que fa al material, tot i que la via està equipada, algun friend mitjà i petit ens ajudaran a protegir algun pas.\nEn els passos més difícils de sortida de la R1\nIniciant la 3a tirada\nFent la 5a tirada que coincideix amb la via del Nil\nEl Toni i el Joanet a la R5 i el Jaume i el Toni que pugen darrera\nDues cordades rapelant i dues pujant !! col·lapse total\nAlternatives de la zona.\nPublicat per Joan Baraldes a 9:15 3 comentaris: Etiquetes de comentaris: escalada. Coll de Nargó\nRessenya del Llorenç "Kutres"\nAquesta tarda amb el Miquel hem anat a fer una de les poques vies que encara teníem pendents a la Codolosa, la via Iona.\nAquesta via te una roca poc agraïda, a diferencia de les altres del costat, i uns passos força difícils a la 3a tirada que nosaltres hem fet en A1.\nLa roca encara estava mullada i això hi ha posat un plus de dificultat.\nA la sortida dels passos de 6b de la 3a tirada, jo he flanquejat cap a l'esquerra per poder arribar més fàcilment al següent parabolt que queda molt amunt.\nLa via està assegurada, però algun friend petit ens pot ajudar en algun pas.\nUn cop acabada la via ens hem trobat amb el Joan Asín i el Toni que havien fet la nova via l'àtic de la Codolosa.\nEl Miquel fent la 1a tirada amb algun tram de roca humida\nA la sortida de la R.1 amb roca de no gaire bon aspecte.\nEl Miquel penjat en els passos difícils de la 3a. tirada\nPublicat per Joan Baraldes a 8:50 3 comentaris: Etiquetes de comentaris: escalada.Montserrat.Collbató.Codolosa\nA Wikiloc trobareu el track\nEl diumenge vam anar a Olost a celebrar els 60 anys del Jordi i nosaltres ho varem aprofitat per fer-hi una volta en btt i així descobrir els paratges d'aquesta part de Catalunya que , tot i tenir-la molt aprop, no coneixem gaire.\nVarem sortir des de la casa de turisme rural " Cal Terrisco" a on estaven allotjats el Jordi i la Teresa i vam fer una volta fins a la Torre d'Oristà i Oristà. Allí ens havíem de trobar amb tota la colla i visitar la cripta pre-romànica de l'església, que és molt interessant, per després pujar fins l'ermita que, encinglerada davant del poble, sembla que faci de guaita d'aquella contrada.\nTot seguit tornàvem a Olost per una camí que ens va portar fins la porta del Castell.\nRuta fàcil, excepte alguns trams de forta pujada, i de paratges molt macos encara que secs degut a la sequera que fins aquell dia ens estava afectant.\nLa Neus a la creu de l'ermita de Sant Adjutori que presideix el poble d'Olost\nEl Restaurant i ermita de sant Adjutori\nVisitant la cripta d'Oristà\nAcabant la forta pujada que mena a l'ermita de Sant Sebastià\nOristà des de l'ermita de Sant Sebastià\nArribant a Olost per davant del castell\nA cal Terrisco tot preparant la brasa per coure la carn\nPublicat per Joan Baraldes a 20:17 1 comentari: Etiquetes de comentaris: btt. Lluçanès\nAquest dissabte vaig quedar amb el Joan i el Joaquim per anar a fer aquesta via, que ja havia fet amb l'Eduard fa un parell d'anys, i que tenia ganes de repetir per fer de 1r. la segona tirada.\nLa via te dues tirades fàcils, la 1a i la 3a. i en canvi a la segona haurem d'apretar fort per treure els passos de V+, o bé fer alguna trampa, ja que son força difícils.\nLa via està equipada i només ens caldrà portar cintes exprés.\nCompte amb el rapel, ja que te una instal.lació molt atrotinada, que nosaltres varem millorar amb dues cintes més, però que caldria reforçar amb algun parabolt.\nEl Joaquim fent la 1a. tirada i el Joan Prunera assegurant-lo\nUn servidor iniciant la 2a tirada.\nEl Joan Prunera sortint de la R.2\nAl muntar el rapel, que te una instal·lació força precària, cal fer passar la corda per sobre de la savina que hi ha un metre per sota, ja que del contrari anirem a parar a una canal plena d'arbres.\nPublicat per Joan Baraldes a 20:09 1 comentari: Etiquetes de comentaris: escalada.Montserrat.Sant Jeroni


Els usuaris que incompleixin amb les obligacions del Servei d'Ocupació l'hauran d'abandonar\nLa nova llei d'ocupació preveu el mateix tipus de sancions tant per a les persones que busquen feina com per als empresaris que n'ofereixen\nLa llei d'ocupació inclourà sancions que no seran econòmiques\nLa Taula permanent per a la formació en el treball, presidida pel ministre d'Afers Socials, Justícia i Interior, Xavier Espot, s'ha reunit aquest dimarts al matí.\nActualitzada 21/11/2017 a les 17:56\nEl Govern, representat pels ministres d’Afers Socials, Justícia i Interior, i d’Educació, Ensenyament Superior i Recerca, Xavier Espot i Eric Jover, respectivament, ha presentat aquest dimarts el contingut de l’avantprojecte de llei d’ocupació als membres de la Taula permanent per a la formació en el treball, organisme que opina sobre “totes les iniciatives que tinguin per finalitat millorar l’ocupabilitat de la ciutadania”, ha precisat Espot. Una de les principals novetats és que, com tota llei, inclourà un règim d’infraccions i sancions per a aquells usuaris del Servei d’Ocupació que no compleixin les seves obligacions. El ministre d’Afers Socials ha precisat que no hi haurà multes econòmiques, sinó que els infractors s’hauran de desapuntar del servei temporalment, o per sempre, ja siguin persones que busquen feina o empreses que cerquen personal. “La finalitat de la llei no és repressiva, sinó pedagògica, positiva i divulgativa, perquè tothom cregui en el Servei d’Ocupació”, ha conclòs Espot. En tot cas, “les sancions que s’imposin seran les estrictament necessàries”.\nLa norma que prepara l’executiu pretén crear un nou sistema d’ocupació, regular el funcionament intern del Servei d’Ocupació i incloure una cartera de serveis amb els drets i deures dels usuaris, tant si són persones que busquen feina o millorar laboralment, o empreses que cerquen personal. Espot ha explicat que el Servei d’Ocupació prestarà un millor servei i més ampli, a l’hora que regularà la prestació econòmica per desocupació involuntària. La prestació es va crear l’any 2009 –amb el govern socialdemòcrata– i, en els moments més durs de la crisi econòmica, hi havia arribat a haver més d’un centenar de persones que la percebien mensualment. Actualment, divuit persones reben aquesta prestació no contributiva. L’avantprojecte de llei manté els requisits generals d’accés, però hi fa algun matís: per tenir-hi dret s’ha d’estar inscrit, almenys, durant 45 dies al Servei d’Ocupació, però la llei també hi permetrà accedir les persones que faci 90 dies que estiguin sense feina. El ministre està convençut de la utilitat de la prestació, sobretot si hi torna a haver una situació econòmica complicada que provoqui precarietat a part de la població. Segons els criteris de les ajudes no contributives, la prestació pot arribar als 1.000 euros mensuals.\nL’avantprojecte de llei d’ocupació també inclou novetats, com un servei de foment de l’autoocupació o de foment de l’emprenedoria, i fa “un pas endavant” respecte les persones en situació de vulnerabilitat, sobretot les que tenen alguna discapacitat.\nEl text legal serà “la culminació dels esforços del Govern, tant de l’anterior legislatura com de l’actual, per al foment de les polítiques actives d’ocupació, uns esforços als quals s’hi han d’afegir els factors externs que han contribuït al creixement de l’economia, i tot plegat ha portat que estiguem en situació d'atur estructural”, ha subratllat el titular d’Afers Socials. De fet, actualment, el nombre de demandants de feina al Servei d’Ocupació és d’unes 300 persones, mentre que l’oferta de llocs de treball és molt superior.\nQuant a la tasca del ministeri d’Educació, el seu titular, Eric Jover, ha recordat que des del Servei d'Ocupació s’ofereixen formacions. De moment, més de 288 persones han seguit algun dels vint cursos que s’imparteixen. El ministre ha precisat que “el catàleg de formacions és dinàmic i que es va adaptant segons les necessitats”. De fet, Jover ha admès que, sovint, hi ha persones que no acaben els cursos perquè troben feina abans.\nL’oferta formativa correspon als “nínxols de mercat” que es detecten –el catàleg es revisa cada trimestre–, com cursos específics per al comerç, carnisseries (novetat), d’informadors turístics (ja es prepara la segona edició) i d’ajudant de cambrer. Precisament, el suport a l’hostaleria i la restauració és l’àrea que té més demanda de personal, però en la qual hi ha menys gent interessada. “En farem més difusió”, ha assegurat Jover. També s’ofereixen cursos més generals, com de llengua i ofimàtica.\nD’aquí a finals d’any, el Govern espera rebre les aportacions dels diferents sectors representats a la Taula permanent per a la formació en el treball (sindicats, patronals, educació, afers socials), tot i que, segons Espot, la resposta ha estat molt positiva. Amb tot, la Confederació Empresarial Andorrana (CEA) i la Cambra de Comerç, Indústria i Serveis (CCIS) han demanat una explicació per als seus associats. L’executiu també espera comentaris de la Federació andorrana d’associacions de persones amb discapacitat (FAAD) i l'Associació de familiars de malalts mentals d’Andorra (AFMMA). Si tot va segons el calendari previst, durant el primer trimestre de l’any que ve l’avantprojecte de llei entrarà a tràmit parlamentari i s’aprovarà durant la legislatura actual.\nGovern avalua crear la residència digital per captar inversió forana\nEl resident Leo Urban, un dels escaladors de la Torre Glòries\nL'Andorra supera l'Ebro amb patiment (2-1)\nFrança vol cobrar les multes a andorrans\n4.Amor 'a primera cita'\n6.Detingut per caçar un cabirol femella amb el ...\n7.L'ONU desvirtua la situació real de la dona a ...\n1. L'Andorra supera l'Ebro amb patiment (2-1)\n2. L'FC Andorra s'enfrontarà al Leganés a la Copa ...\n3. La proposta de Vaquero, a ArtalRoc\n5. El resident Leo Urban, un dels escaladors de...\n6. Mobilització reduïda i disturbis en l...\n7. Mil assistents als concerts educatius de l'ONCA\n8. Àlvar Valls presenta nou llibre dimarts a la ...\n9. El simposi sobre les falles, el cap de setmana...\n10. El Rosaleda, 'invictus'


Rajoy, pròfug de la justícia belga (Sebastià Alzamora)\nRajoy, pròfug de la justícia belga\nHa quedat l’evidència que la causa judicial contra els polítics catalans i contra els ciutadans Sànchez i Cuixart és una causa política\n3 min. 06/12/2017 18:59\nQuina és la paraula adequada per denominar un règim en què hi ha dirigents polítics empresonats i d’altres que s’han vist obligats a anar-se’n a un país estranger i que es poden moure lliurement arreu del món però que no poden tornar al seu país perquè serien detinguts? Exacte, se’n diu règim autoritari, i això per escollir l’opció més suau i políticament correcta. Tant d’acusar els adversaris de ser bolivarians i resulta que el que més s’assembla a Maduro, dins d’Europa, és M. Rajoy.\nI quina és l’expressió per qualificar un estat que es diu de dret i que té un sistema judicial capaç de mobilitzar el sistema judicial d’un altre país amb una ordre internacional de detenció basada en acusacions falses i que després es veu obligat a retirar-la per motius de càlcul polític, amb les consegüents molèsties i perjudicis per al país receptor de l’ordre? Doncs un estat de dret gens fiable i en mans d’autèntics irresponsables, per tornar a dir-ho de la manera més fina. El fet és insòlit i ignoro si està previst en cap mena de normativa internacional i si existeix la possibilitat de castigar-lo amb algun tipus de sanció, però també és tan greu que els jutges que n’han estat responsables (Lamela i Llarena, l’una per haver cursat l’ordre i l’altre per haver-la retirat) haurien de ser inhabilitats i no poder tornar a exercir la magistratura.\nEls que han fugit d’una justícia independent i pròpia d’un estat de dret són ells\nÉs la mena de coses que passen quan la separació de poders ha estat abolida i la justícia actua estrictament al dictat dels interessos polítics del govern i dels partits que el sostenen, en aquest cas el PP, Cs i el PSOE (amb el PSC inclòs). Si se’ls preguntés, és ben possible que tant Lamela com Llarena afirmessin ben convençuts que no han rebut cap mena de pressió i que han actuat en lliure exercici de les seves funcions, i fins a un cert punt no estarien mentint: un bon esbirro no necessita rebre ordres per saber què vol l’amo i anticipar-s’hi amb tota diligència.\nSigui com sigui, Llarena es va trobar en la disjuntiva de caure en un ridícul estrepitós o esperar a caure en un ridícul catastròfic, és a dir, entre desmuntar ell mateix el tinglado o esperar que el desmuntés la justícia belga. Ha optat pel mal menor, cosa que se li ha d’elogiar, perquè els nacionalistes espanyols no acostumen a saber fer-ho, però el resultat és el mateix: a la vista de tothom que la vulgui veure (i aquí tothom vol dir el món sencer) ha quedat l’evidència que la causa judicial contra els polítics catalans i contra els ciutadans Sànchez i Cuixart és una causa política, en què es persegueixen persones per delictes d’opinió. Exactament el que succeeix (seguirem sent suaus) en tots els règims autoritaris.\nRajoy i els seus camarades, del seu partit i dels que li fan costat, poden repetir tant com vulguin que Puigdemont i els consellers que són a Brussel·les són pròfugs de la justícia. Però qui ha fugit d’una justícia independent i pròpia d’un estat de dret són ells. Ves que un dia no s’hagi d’emetre contra ells una ordre internacional de cerca i captura.


David Teniers el Vell - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nDavid Teniers el Vell (1582-Anvers, 1649), va ser un pintor barroc Flamenc, nascut a Anvers. Va rebre la seva primera formació d'art del seu germà pintor Juliaen, i va estudiar amb Rubens a Anvers, i posteriorment amb Adam Elsheimer a Roma. Va ser membre del gremi d'Anvers de pintors el 1606.\nDavid Teniers a Het Gulden Kabinet, gravat de Peter van Liesebetten a partir d'una pintura de Peter de Mol, 1661\n29 juliol 1649 (66/67 anys)\nJuliaen, I Teniers i Adam Elsheimer\n(1620) Landscape with the flight into Egypt (en)\n(dècada del 1640) Tavern Scene with Smokers (en)\nJuliaen, II Teniers\nJuliaen, I Teniers\nJan Brueghel el Vell (consogre)\nFesta de Poble, taula Accademia Carrara, Bèrgam\nDavid Teniers el Vell Venus Visitant la Farga de Vulcà\nMuseu Nacional d'Art Occidental, Tòquio\nEncara que la seva ambició el va portar de vegades a provar les seves habilitats en grans composicions religioses, històriques i mitològiques, la seva fama prové principalment dels seus paisatges i pintures de festes de camperols, d'escenes de kermesse i similars, que manifesten un sentit humorístic, i que sovint es confonen amb els primers treballs del seu fill David, conegut com a David Teniers el Jove.\nHi ha gran pintura seva a l'església de Sant Pau a Anvers, representant els Treballs de la Caritat. A la Galeria de Viena hi ha quatre paisatges pintats per Teniers sota la influència d'Elsheimer, i quatre temes mitològics petits, entre ells Vertumnus i Pomona, i Juno, Jupiter i Io. La National Gallery de Londres té una escena característica de vida de poble, Jugant a bitlles, un Conversa de tres homes i una dona, i un gran paisatge rocós. Uns altres exemples del seu treball es troben a les galeries de Sant Petersburg, Madrid, Brussel·les, Munic, Dresden i Berlín (La Temptació de Sant Antoni).\nTeniers també va ser un reeixit marxant d'art, i se sap que hi va assistir a la fira de Saint Germain a París el 1635, amb un gran nombre de pintures pròpies i dels seus quatre fills.\nEl tir de ballesta\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: David Teniers el Vell\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=David_Teniers_el_Vell&oldid=26144056»\nDarrera modificació: 25 gen 2021 a les 21:56\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 25 gen 2021 a les 21:56.


Francesc anoro i les àvies de Sils - Diari de Girona\nFrancesc anoro i les àvies de Sils\njaume fàbrega 08.02.2019 | 01:33\nFrancesc anoro i les àvies de Sils Diari de Girona\nL'altre dia, a Santa Coloma de Farners celebràvem un capítol de Refectori de Farners –la gran iniciativa d'en Ramon Sargatal– i s'iniciava un nou cicle dedicat a la cuina tradicional. Les àvies de Sils feien l'honor amb una escudella i carn d'olla memorable.\nEn Francesc Anoro ens va presentar el nou llibre del col·lectiu, La cuina del porc. I també acaben de presentar al públic la publicació 25 anys de Cuina i Premsa, que és un recull de diversos articles, notes, reportatges, etc. que s'han presentat arreu sobre aquest autèntic fenomen de «La cuina de Sils» (que és com es titula aquest col·lectiu liderat per en Xicu Anoro). I diem realment d'arreu: hi ha articles de Catalunya, Espanya, Itàlia, França, Suïssa, Alemanya, els Estats Units..., alguns de mitjans molt prestigiosos. La Cuina de Sils ha estat a la major part d'aquest països, on han donat a conèixer –en molts casos per primera vegada– la cuina tradicional catalana. A Madrid, per exemple, han pogut comprovar que la cuina catalana és molt diferent de l'espanyola i que té productes propis, com ara els salsafins. A Itàlia, a Alemanya, a França, a Espanya han vist plats tan singulars, dins la gastronomia europea, com l'escudella i carn d'olla, la vedella amb bolets o salsafins, l'ànec amb naps, el rostit amb botifarra, la crema catalana... Han demostrat allò que va escriure Josep Pla, i que servidor sempre ha defensat: la nostra vella cuina familiar és l'única que val la pena conservar. Pensant en aquestes àvies de Sils, de Salt, de la Jonquera, de Manresa, del Camp de Tarragona, de l'Ebre... un servidor, precisament, va publicar El gran llibre de la cuina de les àvies, amb més de 1.500 receptes d'aquest meravellós repertori.\nUn repertori que, gràcies a en Xicu i a les àvies –en perfecta, alegre i bonhomiosa harmonia– han aconseguit un autèntic miracle: projectar la cuina catalana arreu. Han cuinat en diverses ciutats europees, en grans hotels, en fires gastronòmiques, han impartit diversos cursos, han realitzat i realitzen diversos àpats –ocasionals, regulars, d'estació, anuals... Una difusió també bibliogràfica. En definitiva, la tasca d'en Francesc Anoro i les «seves» àvies em sembla única, irreemplaçable, monumental.\nAquest col·lectiu això ho ha fet arreu, amb en Xicu al front, sempre amb un somriure i enlluernant el públic amb els seus plats exquisits. Lamentablement, com sol passar en aquest país, a vegades fa la impressió que són més valorats a fora que aquí. Esperem que l'Acadèmia Catalana de Gastronomia algun dia es fixi en aquesta aportació i es disposi a premiar gastrònoms i col·lectius com aquest, més que «esnobs amb davantal» o periodistes molt poc interessats en la cuina tradicional.


Morella celebra la Setmana de l’Educació | DiaDia\nInici Educació Morella celebra la Setmana de l’Educació\nMorella celebra la Setmana de l’Educació\nEls alumnes del col·legi Mare de Déu de Vallivana coneixen millor el patrimoni paleontològic de la localitat amb diverses activitats\nMorella està immersa en la Setmana de l’Educació. Uns dies on els més menuts aprenen amb diverses activitats. Aquest any, l’objectiu és que els alumnes del col·legi Mare de Déu de Vallivana aprenguen un poc més sobre el patrimoni i la història de la localitat, d’una forma didàctica. D’aquesta manera, el protagonisme d’aquesta Setmana de l’Educació és per als dinosaures.\nDurant aquests dies, s’han organitzat diverses activitats per conèixer millor el patrimoni paleontològic de la localitat. Amb la col·laboració del paleontòleg local, José Miguel Gasulla, els més menuts han pogut conèixer com era Morella fa milions d’anys, què dinosaures l’habitaven o què peculiaritats tenen algunes espècies que aquí van viure, com el Morelladon beltrani. A través de xerrades, tallers, visites al Museu Temps de Dinosaures i a la sala d’exposició de l’ajuntament, els més menuts han pogut descobrir com eren aquests animals.\nLa regidora d’educació, Judit Garcia, assenyala que “la Setmana de l’Educació l’organitza el col·legi i l’AMPA i des de l’Ajuntament de Morella col·laborarem en tot el necessari, perquè els alumnes puguen aprendre d’una manera més lúdica i diferent”. En aquest sentit explica que “enguany hem decidit que la Setmana de l’Educació es centre en la paleontologia, de manera que els xiquets i xiquetes poden conèixer millor el patrimoni i la història de Morella”.\nD’aquesta manera, durant els dos pròxims dies, l’ajuntament de Morella s’ha convertit en una aula escolar per a aquests alumnes. Per cursos, visiten aquest punt, on José Miguel Gasulla els explica les peculiaritats d’aquesta zona i la riquesa paleontològica, s’organitzen diferents tallers i la classe finalitza amb la visita a l’exposició “Grans i menuts, dinosaures i tortugues a Morella”, en la qual també es poden veure les restes del Morelladon beltrani.\n“Life Renaix el Bosc” a l’Escola Infantil\nUna altra de les activitats d’avui ha estat la xerrada que han fet des del projecte “Life Renaix el Bosc” a l’Escola Infantil. Mitjançant aquesta, els més menuts han descobert la importància dels arbres a través d’un conte i una classe pràctica. Primer, s’ha relatat l’adaptació del conte “L’arbre que no tenia fulles” i després s’ha fet una plantació a l’Albereda. D’aquesta manera, els més menuts han après la importància que tenen els arbres.


Eleccions presidencials a Moldàvia: entre la Unió Europea i Rússia – Balcània\nEleccions presidencials a Moldàvia: entre la Unió Europea i Rússia\n30 Octubre 2016 Josep Dorca\nAquest 30 d’octubre, els ciutadans moldaus han estat cridats a les urnes, per tal d’escollir qui serà el nou president d’aquest petit país. El fet que siguin els ciutadans els que triïn dirctament el president és una novetat. Fins ara, i des de feia molts, anys aquesta prerrogativa corresponia al parlament. L’última vegada que els electors moldaus van elegir directament el cap d’estat va ser l’any 1996, en què la presidència del país recaigué en la figura de Petru Lucinschi.\nTot i el paper relativament limitat de les atribucions de la presidència aquestes eleccions tenen una importància cabdal, bàsicament per dos motius.\nD’una banda, el mapa polític moldau s’ha vist notablement trasbalsat els darrers mesos –amb importants mobilitzacions ciutadanes-, amb el declivi d’algunes de les figures polítiques i també partits, que havien marcat el rumb polític d’aquest estat, i alhora l’aparició de nous lideratges, i també noves marques electorals que aspiren a dirigir-lo. D’altra banda, perquè també posen sobre la taula, una vegada més, l’orientació del país, si cap a Occident o si bé cap a Rússia. Aquests dos factors han fet que, inevitablement, l’interès de la població per aquesta convocatòria sigui notable.\nSembla que finalment els dos candidats més ben situats per accedir al càrrec, en cas que ara superin el 50% dels vots, són el socialista Igor Dodon i Maia Sandu, del nou partit Partit d’Acció i Solidaritat.\nEl Partit Socialista és en aquests moments el principal partit de l’oposició, després dels grans resultats que va obtenir a les darreres eleccions, que van fer que passés de ser un partit pràcticament testimonial a una autèntica alternativa de govern, suplantant en aquest paper l’antic Partit Comunista. Segons les últimes enquestes publicades, és el candidat amb millors perspectives, amb una mica més del 40% de vot directe. Els socialistes a Moldàvia representen l’aposta per una aproximació a la Rússia de Putin i, per tant l’allunyament de Brussel•les. Dodon havia estat ministre en antics governs comunistes i ara pretén fer valdre el fracàs econòmic dels darrers governs, declaradament prooccidentals i afirma obertament que el futur del país passa inevitablement per acostar-se a Rússia. Els comunistes van governar el país fins al 2009.\nUn fet que és important destacar, des del nostre país, és que el nom de socialista ens pot induir a pensar que aquest partit és un partit d’esquerres, tal com l’entenem nosaltres. És molt agosarat afirmar-ho. De fet, bona part de les seves propostes i actituds, d’aquest partit i dels seus dirigents, serien considerades aquí com a clarament reaccionàries. Només cal posar com a exemple la seva oposició radical a qualsevol tipus de reconeixement de l’homosexualitat, la defensa de valors tradicionals, la família i, fins i tot, l’acostament a l’església.\nMaia Sandu, per la seva banda, ve a representar un intent de renovació de la política –ella és una figura molt ben valorada en els cercles més liberals del país- des d ‘una perspectiva europeista. Les últimes enquestes li adjudiquen una intenció de vot directe del 13%, aproximadament, per tant molt lluny dels resultats de Dodon. Ara bé, es pot veure beneficiada per la retirada del candidat de la Plataforma per la Veritat i dignitat, Adrian Nastase, amb una intenció de vot adjudicada de prop del 8%, segons les enquestes, i que ara li dón total suport. Aquesta plataforma es va constituir com a partit després de les importants mobilitzacions populars contra la corrupció que van sacsejar aquesta país ara fa poc més d’un any, arran de l’Escàndol dels mil milions. En aquella època, Sandu era ministra del govern, cosa que li pot restar credibilitat.\nMalgrat que Moldàvia aquests darrers anys s’ha acostat a la Unió Europea, i n’és un clar exemple la signatura de l’Acord d’Associació amb Europa l’any 2014, la corrupció generalitzada i el saqueig de les arques públiques han provocat el desencant de bona part de la població. L’escàndol ha arribat a ser tan majúscul, que fins i tot es va suspendre un fons d’ajuts, per part de la Unió Europea, valorat en 400 milions d’euros.\nTambé s’ha retirat de la campanya electoral Marian Lupu, del Partit Demòcrata. Lupu era el segon candidat més ben col•locat, i la seva retirada va provocar una autèntica sorpresa. El Partit Demòcrata és el partit de Vladimir Plahotniuc, autèntic patró de la política moldava aquests darrers anys, formalment prooccidental. La retirada de Lupu ha provocat moltes especulacions sobre quin és el veritable objectiu de Plahotniuc: si un triomf de Sandu o bé –cosa més que probable- la victòria de Dodon, tal com han manifestat, no només, Sandu i Nastase\nFinalment, un altre aspecte a tenir en compte, gens menyspreable, és el de les propostes de reunificació am Romania. Tot i que tot sembla indicar que en aquests moments la majoria de la població no està per aquesta opció, el que és indiscutible és que ha tornat a adquirir una trascendència que feia temps que no tenia, fins al punt de condicionar part de la vida política. Aquests darrers mesos s’han succeït les manifestacions i campanyes a banda i banda de la frontera amb aquest objectiu, el de la reunificació.\nDodon, com tot el Partit Socialista i el Partit Comunista, s’ha mostrat radicalment en contra de fer cap pas en aquesta direcció, i ja ha anunciat que emprendria accions, fins i tot legals, contra aquells que ho proposin. També vol reobrir les negociacions amb Transnístria, república segregada de Moldàvia, tot i que no reconeguda pràcticament per ningú.\nSi voleu estar ben informats de què passa a Moldàvia, us recomano que seguiu el blog, un gran blog, de Xavier Mir:\nBlog d’en Xavier Mir. Mirant cap a terres romaneses mentre fem el nou país\nPrevious Article Montenegro: els partits de les minories, decisius per formar govern, no volen tornar a ser enganyats\nNext Article Eleccions presidencials moldaves: caldrà una segona volta\nOne thought on “Eleccions presidencials a Moldàvia: entre la Unió Europea i Rússia”\nRetroenllaç: Eleccions presidencials moldaves: caldrà una segona volta – Balcània


taller sabo roba\n> taller com elaborar sabó de roba\nAmb aquest tutorial farás sabó artesanal per a rentar la roba, pel mètode tradicional. Material descarregable en format pdf al MOMENT\nEspecial per a impartir tallers a les escoles, amb dues modalitats incloses, per a infants fins a 7-8 anys i una segona mosalitat, per a partir de 8 anys i adults, inclou material pedagògic i recursos.\namb la compra accedeiu al material descarregable en pdf per a elaborar sabó de roba en pastilla, és un material adaptat per a fer també, tallers amb els nens a casa o a escoles.\nDurant 1 dia, podreu accedir per a descarregar tot el material didàctic. Amb adreça de contacte per a possibles dubtes o aclariments que necessiteu.\nUs recomanem material per a elaborar el sabó com Glicerina i sosa


Calafell reitera que tirarà endavant els expedients als paradistes morosos del mercat | NacióBaixPenedès\nCalafell reitera que tirarà endavant els expedients als paradistes morosos del mercat\nper Redacció, El Vendrell, 10 d'agost de 2018 a les 12:22 |\nMercat de Calafell | AC\nL’Ajuntament de Calafell ha reiterat que tirarà endavant els expedients als paradistes del Mercat municipal que no paguen el cànon. A data d’avui, hi ha tres expedients oberts, després que dos paradistes hagin regularitzat el deute pendent, i aquests procediments poden acabar amb la retirada de la concessió. El ple de dilluns passat va aprovar continuar amb el tràmit, així com arxivar els dos casos ja resolts.\nL’alcalde de Calafell, Ramon Ferré, ha subratllat “que les i les normatives estan per complir-se i s’han exhaurit ja totes les possibilitats de negociació”. L’Ajuntament ha ofert diverses fórmules perquè els deutes fossin liquidats, que no han estat acceptades pels paradistes. “Fins i tot hi ha un paradista que ha comunicat per escrit que no pagarà el seu deute, que puja a 37,50 euros. No s’entén, la veritat, però què hi podem fer davant d’això”, diu Ferré.\nL’Ajuntament rebutja que no es vulgui negociar amb els paradistes. Ferré indica que “des de 2015 cap aquí han passat tres anys, i tres anys han estat un termini més que suficient per dialogar”.\nEn tot cas, l’alcalde destaca que “cal actuar per estricta justícia amb els paradistes que compleixen escrupulosament i religiosa, i igual amb les mateixes dificultats o més que els morosos, i que són la immensa majoria”. En aquest sentit, ha recordat que “les mesures que estem prenent són una demanda dels paradistes que compleixen, molts dels quals ens estan felicitant per actuar. I és que es tracta d’una ‘competència deslleial’ que dóna avantatge als que no paguen i perjudica als que sí ho fan”.\nL’Ajuntament vol afegir que no pretén perjudicar cap empresari o comerciant local, però crida tothom a fer una reflexió: “Els que no compleixen també estan barrant el pas a altres emprenedors locals i a la possibilitat de tirar endavant projectes de més èxit, tot usant un espai que, no ho oblidem, és d’un equipament públic”.\nSocietat, Morosos, Mercat, Calafel


Tractat de Valiesar - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n20 desembre 1658\nEl Tractat de Valiesar (estonià Vallisaare vaherahu, en rus: Валиесарский договор 1658) va ser un tractat entre Rússia i Suècia, que va concloure el teatre russosuec de la Segona Guerra del Nord. Va ser signat a la finca de Valiesar (Vallisaare) prop de Narva en 20 desembre de 1658 (d'aquí el nom). A Rússia se li va permetre mantenir els territoris conquerits de Livònia durant tres anys - Kokenhusen, Dorpat, Marienborg, Sirensk, Iama, Dinaburg, Rēzekne i alguns altres.\nQuan va arribar el termini de venciment, la posició militar de Rússia en la guerra amb Polònia s'havia deteriorat fins al punt que el tsar Aleksei Mikhàilovitx no podia permetre's involucrar-se en un nou conflicte contra la poderosa Suècia. Els seus boiars no tenien una altra opció de signar el Tractat de Cardis en 1661, el que va obligar a Rússia a cedir les seves conquestes a Livònia i Íngria a Suècia, el que confirmà les disposicions del tractat de Stolbovo. Aquest estat de coses es va mantenir fins que la Gran Guerra del Nord va esclatar el 1700.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Tractat_de_Valiesar&oldid=21176179»


M'avorreixo, Va Dir En Pol / I Get Bored, Said Pol : Toni Villalobos : 9788448911416\nM'avorreixo, Va Dir En Pol / I Get Bored, Said Pol\nBy (author) Toni Villalobos , Illustrated by Lluis Filella\nEn Pol s ' ha vist obligat a canviar d ' escola i, des del primer dia, s ' adona que en aquell centre passen coses una mica estranyes i que no s ' hi podrà acostumar de cap de les maneres. Per començar, l ' escola és molt avorrida, tothom està molt seriós i l ' únic que fan és treballar. A més, el seu tutor té cura d ' un estrany arbre en miniatura amb el qual fa bruixeria!\nDimensions 140 x 200mm | 161g\nEn Pol s'ha vist obligat a canviar d'escola i, des del primer dia, s'adona que en aquell centre passen coses una mica estranyes i que no s'hi podrÃ acostumar de cap de les maneres. Per comenÃ§ar, l'escola Ã©s molt avorrida, tothom estÃ molt seriÃ³s i l'Ãºnic que fan Ã©s treballar. A mÃ©s, el seu tutor tÃ© cura d'un estrany arbre en miniatura amb el qual fa bruixeria!


El 91,32% dels alumnes de P3 aniran a l'escola que han triat en primera opció\nun percentatge que puja al 94,45% en el cas dels que començaran primer d'Educació Secundària Obligatòria (ESO).\nAixí ho asseguren les dades facilitades avui pel Departament d'Ensenyament, en el primer dia de la publicació de les llistes de nens admesos als centres escolars, un pas previ a la matriculació dels alumnes, que es realitzarà entre els dies 6 i 10 de juny pròxims.\nEnsenyament precisa en un comunicat que 81.757 nens de tres anys iniciaran el proper curs 2011-2012 la seva vida escolar oficial i que, d'aquests, el 91,32% ho faran en el centre que havien demanat com a primera opció.\nEl primer curs d'ESO, que suposa el pas de l'escola a l'institut, congrega també un gran volum de peticions de preinscripció, si bé el nombre total no ha estat facilitat per Ensenyament, que assegura que el 94,45% dels alumnes han obtingut en la preinscripció al centre demanat en primer lloc.\nEn educació primària, el volum de sol·licituds de preinscripció és menor que en l'educació infantil i Secundària, ja que la majoria d'alumnes continuen estudiant en el mateix centre escolar.\nEn aquest cas, un 77,68% dels sol·licitants han obtingut el centre demanat en la preinscripció com a primera opció.\nEn total, 126.303 assignacions de plaça s'han satisfet com a primera opció, una xifra superior a la de la preinscripció de l'actual curs i que es va elevar a 119.497.\nUna de les novetats de la preinscripció per al pròxim curs ha estat la introducció per part del govern català d'un nou criteri de desempat, segons el qual s'han atorgat cinc punts per a l'alumne que hagi tingut el seu pare, mare o germans escolaritzats l'escola en què s'ha presentat la sol licitud.\nAquest criteri ha estat legat en un total de 24.179 preinscripcions, de les quals 16.392 ho han fet per entrar en centres públics i 7.787 en escoles concertades.\nLa Federació d'Associacions de Mares i Pares d'Alumnes de Catalunya (Fapac) ha presentat un recurs contenciós administratiu davant el Tribunal Superior de Justícia de Catalunya contra aquest criteri en considerar que és "discriminatori", especialment per als alumnes immigrants nouvinguts, ha indicat avui a Efe el representant de la federació a Barcelona, Enric Llurba.\nLlurba ha precisat que, en el procés de preinscripció, s'han produït problemes en diversos barris de Barcelona per falta de places, especialment a Gràcia, Sant Antoni, Sagrada Família, Llacuna i Diagonal Mar, de manera que la Fapac ha portat davant el Consorci d'Educació de Barcelona les instàncies de 17 famílies que estaven en desacord amb les seves opcions.\nSegons dades d'Ensenyament, en la preinscripció s'ha reduït a la meitat els grups de P3 en els que s'incompleix la ràtio d'alumnes -25 per classe-.\nAixí, aquest curs hi ha 238 grups de P3 que superen els 25 alumnes i el proper curs escolar 2011-2012 seran 126 els que tinguin més nens dels que seria recomanable en una classe.\nA partir d'avui, els centres d'educació Infantil i Primària i d'educació secundària publiquen al tauler d'anuncis la relació d'alumnes admesos, i les famílies rebran un missatge als seus mòbils en què se'ls informa del centre assignat als seus fills. EFE\nBarcelona, (EFE) .-\n2011.05.02 / ABC Agències


Definició - Elecció de representants dels professors associats..., als consells de departament - Elecciones - La UIB - Universitat de les Illes Balears\n» Inicio » La UIB » Elecciones » Elecció de representants dels professors associats..., als consells de departament\nArticle 31. Naturalesa\nEl consell de departament és l’òrgan de govern del departament corresponent i és presidit pel seu director. Les decisions que adopti en l'àmbit de les seves competències vinculen els altres òrgans del departament.\nArticle 32. Competències\nCorrespon al consell de departament:\n1. Elegir i, si fa al cas, remoure el director del departament.\n2. Aprovar la planificació de les activitats que ha de desenvolupar el departament.\n3. Emetre els informes a què es refereix l'article 61 d'aquests Estatuts.\n4. Proposar al Consell de Govern la contractació del personal contractat i els membres de les comissions de contractació que li corresponguin d'acord amb la normativa vigent.\n5. Aprovar la memòria anual d'activitats del departament.\n6. Aprovar la distribució i la gestió dels recursos assignats al departament.\n7. Informar, amb caràcter previ, en la concessió de vènies docents.\n8. Ser oït abans de l'aprovació del seu reglament de funcionament pel Consell de Govern.\n9. Proposar a les facultats o escoles les modificacions dels plans d'estudis, sens perjudici de les funcions atribuïdes a les juntes de facultat o escola.\n10. Ser oït en els nomenaments dels tribunals que han de jutjar les tesis doctorals.\n11. Aprovar la proposta del pla docent anual del professorat que l’integra.\n12. Proposar obres i altres inversions per millorar el servei.\n13. Gestionar els espais que li siguin assignats, d’acord amb les necessitats docents i d’investigació de la Universitat.\n14. Exercir les competències que li atribueixin aquests Estatuts i la normativa que els desenvolupi.\nArticle 33. Composició\n1. El consell de departament és constituït pels membres següents:\na) Els funcionaris dels cossos docents universitaris, així com els ajudants, els professors ajudants doctors, els professors col·laboradors, els professors contractats doctors, els professors emèrits i els professors visitants integrats al departament, com també els investigadors doctors dels programes Ramón y Cajal, Juan de la Cierva i Marie Curie o d’altres programes que puguin contractar investigadors doctors en condicions similars.\nb) Una representació consistent en el vint per cent de l’apartat anterior dels professors associats, dels becaris i del personal per al desenvolupament d’investigació científica o tècnica adscrit al departament no inclòs a la lletra anterior. En cap cas no formaran part del consell de departament els associats per raó d’exempció docent de càrrec.\nc) Una representació dels alumnes que estan matriculats a les assignatures que el departament imparteix consistent en el quinze per cent de l’apartat a), garantida la representació dels alumnes de grau i postgrau.\nd) Un representant del personal d'administració i serveis que doni suport al departament.\n2. La durada del mandat dels membres del consell de departament indicats a les lletres b) i c) de l’apartat anterior és de dos anys, i a la lletra d), de quatre anys.


Planellas: “Som un petitíssim engranatge més de la història de l’Església” | Catalunya Religió\nPlanellas: “Som un petitíssim engranatge més de la història de l’Església”\n(Jordi Llisterri –CR/Roma) A primera hora del matí els bisbes de visita Ad Limina han concelebrat a una de les basíliques majors de Roma, Sant Joan de Laterà. Una basílica papal que havia estat la seu pontifícia fins el segle XIV, on hi ha enterrats diversos papes i la seu del bisbe de Roma.\nL’eucaristia l’ha presidit l’arquebisbe Joan Planellas, concelebrada amb la resta de bisbes catalans, els valencians i els de les illes balears. L’arquebisbe de Tarragona ha recordat les vicissituds històriques de la basílica, destruïda i reconstruïda diverses vegades, que ha patit dos incendis i un terratrèmol, i que ha estat seu de cinc concilis ecumènics. Per Planellas, “els avatars d’aquesta basílica són un símbol dels avatars de la vida de l’Església” i mostren “que no sempre s’ha estat atent als signes dels temps”. Tot això mostra, en aquesta peregrinació apostòlica dels bisbes, que “som un engranatge més de la història de l’Església”.\nA la basílica considerada “mare i cap de totes les esglésies”, Planelles ha remarcat que l’autoritat de l’Església prové de Jesús, i que “el que dona autoritat a un pastor és la proximitat: a Déu, en la pregària, i a la gent”. En el context d’una visita Ad Limina que pot sembla una prescripció, ha demanat als bisbes “preguntem-nos avui si la nostra força prové de la novetat de Jesús”.\nLa celebració s’ha fet, íntegrament en castellà, a l’altar major de la Basílica amb el cardenal Joan Josep Omella i Antonio Cañizares, i l’arquebisbe Joan-Enric Vives com a concelebrants principals. També hi han concelebrat una vintena de capellans que acompanyen els bisbes a la visita Ad Limina, amb el grup més nombrós de València. De Catalunya acompanyen els bisbes alguns vicaris generals com Marc Majà de Solsona i Fidel Catalán de Terrassa, o els secretaris generals Joan Pere Pulido de Sant Feliu i Màrion Roca de Barcelona, l’única laica i dona de la comitiva.\nAquest dimarts és un dels dies amb l’agenda més intensa amb les reunions dels bisbes en alguns dels organismes de la Santa Seu més rellevants: la Congregació per als Bisbes, la de Doctrina de Fe, i, a la tarda, a la Secretaria d’Estat.\nAd Limina, Joan Planellas, Tarraconense, Episcopat


DONA BALAFIA ASSOC.: El PAFES tradueix al català i al castellà el Manifest de Toronto per l’activitat física\nEl PAFES tradueix al català i al castellà el Manifest de Toronto per l’activitat física\nla planificació urbanística\nDos anys van ser necessaris per arribar al text definitiu gràcies a les aportacions de 2.000 comentaris de 450 organitzacions o persones de 55 països de tot el món. El Consell Global per a la Defensa de l’Activitat Física (GAPA) de la Societat Internacional per a l’activitat Física i la Salut (ISPAH) va liderar aquest projecte.\nLa publicació (en anglès) del Manifest es va produir durant la sessió plenària de clausura del 3r Congrés internacional sobre activitat física i salut pública a Toronto, el maig de 2010. Des d’aleshores, ha estat traduït a 17 llengües entre les que es ara es troben el català i el castellà.\nCal destacar que el text va adreçat a qualsevol persona i/o institució que tingui ganes de fer alguna cosa per lluitar contra el sedentarisme. És a dir, es donen claus tant a dirigents com a professionals de l’ensenyament, l’esport, l’oci, la salut i l’urbanisme.\nEs pot potenciar aquesta estratègia reenviant el Manifest a col·legues i donant suport (individual o institucionalment) al web del Manifest de Toronto.\nPublicat per DONA BALAFIA ASSC. a 13:54


Autor: Ander Zurimendi\n29 maig 2022 00:16\nSegueix-me a twitter: @anderzurimendi\nAnder Zurimendi | 20 gener 2022 0 Tweet 0\nM’enyor de Palma i sempre camino mirant pel retrovisor. Així que malgrat els 288...\nMitja taronja de 'rodríguez'\nAnder Zurimendi | 18 febrer 2017 1 Tweet 0\nCom que allò personal també és polític, avui em perdonareu que us parli de la meva parella. Resulta que aquest...\nLa remodelació del Govern força canvis a quatre regidories de Cort\nAnder Zurimendi | 08 maig 2013\nEl tsunami polític que visqué la setmana passada el Consolat de Mar tingué ahir una rèplica a l’Ajuntament de Palma. I malgrat que hagi estat de menor intensitat, el batle Mateu Isern també ha aprofitat per remodelar el seu equip de govern. El ball de cadires començà per la substitució de Sandra Fernández (ara consellera de Benestar Social) per Ana Ferriol. Ferriol ja és regidora i fins ara s’ha encarregat d’Educació. En la mateixa jugada, el fins ara regidor d’Infraestructures, Sebastià Sansó, passarà a encapçalar l’àrea d’Educació.\nL’amenaça de desallotjament sobrevola l’hort urbà que els indignats crearen ara fa 15 mesos en un solar ocupat a Palma. Es tracta d’un espai verd batejat com a Jardí d’Epicur, on els activistes han sembrat diferents verdures i plantes aromàtiques en una dotzena de pasteres. Tanmateix, el projecte té els dies comptats d’ençà que els amos d’un bar de devora negociassin la cessió del solar amb el seu propietari. Segons ha transcendit, ara es plantegen crear un club de petanca privat als terrenys. Així mateix, podrien ser aprofitats per instal·lar-hi una terrassa que donàs servei al bar.\nMedi Ambient torna a llevar el personal fix de dues torres antiincendis\nAnder Zurimendi | 29 abril 2013\nLes temudes retallades també afectaran, aquest estiu, la prevenció d'incendis a Mallorca. No debades, la Conselleria de Medi Ambient ha decidit suprimir la vigilància permanent de dues torres antifocs a causa de la falta de pressupost. Es tracta de la torra de Tudossa (a Artà) i la ubicada a Son Vida (Palma). En principi, estava previst que els tècnics d'Ibanat posassin en marxa el servei d'aquestes dues torres el proper 1 de maig, quan s'activa oficialment la campanya d'estiu de prevenció d'incendis. Però cap de les dues no entrarà en funcionament, tal com succeïa l'any passat.\nDetenen un activista del 15-M a Palma pel setge al Congrés\nAnder Zurimendi | 25 abril 2013\nLa Policia Nacional detingué ahir al matí Lionel Bechara, destacat activista del moviment dels indignats a Palma. Hores més tard fou posat en llibertat provisional, acusat dels delictes d’atemptat a l’autoritat i desordre públic. Els disturbis pels quals està acusat es remunten al 25 de setembre de 2012, en el decurs de la protesta Encercla el Congrés, que convocà el 15-M. Milers de persones assetjaren llavors el Parlament, moments en els quals la Policia Nacional carregà contra els manifestants.\n32 Tweet 0\nContraoferta de l’ANC: juntar-se en un ‘consell federal’\nEl secretariat nacional de l'ANC anuncià ahir que s'ha deixat la porta oberta a la creació d'un consell federal, òrgan que coordinaria l'ANC amb la branca mallorquina. Però no seria de manera orgànica, sinó com a dues entitats diferenciades que es federen. El consell, que l'integraran un mínim de 3 membres per entitat, també preveu la inclusió d'una delegació valenciana (si es neix al País Valencià). I és que l'exclusió de la branca mallorquina de l'ANC anunciada diumenge per dBalears caigué com una bomba en el nacionalisme i independentisme de Mallorca.\nL'ANC rebutja l'entrada de la branca de Mallorca\n73 Tweet 0\nL'Institut d'Estudis Baleàrics (IEB), dependent del Govern balear, ha aprovat la concessió d'una subvenció econòmica a la revista Toc-Toc. Es tracta d'una publicació de l'òrbita del Círculo Balear i que, malgrat no estar escrita en llengo baléà, defensa postulats contraris a la catalana. Concretament, la revista Toc-Toc rebrà una ajuda de 709 euros en el marc de la "convocatòria d'ajuts per donar suport a tot tipus de projectes culturals en l'àmbit de la literatura, el còmic i el pensament".\n88 Tweet 0\nL’ANC rebutja l’entrada de la branca de Mallorca\nAnder Zurimendi | 22 abril 2013\nLes bases de l'Assemblea Nacional Catalana (ANC) acaben de rebutjar la integració de la branca mallorquina en la seva entitat. Malgrat aquest contratemps, els devers 120 activistes de l'ANC-Mallorca continuaran amb la tasca talment com ho han fet fins ara, tot i que no existeixi una vinculació orgànica amb l'entitat del Principat. Aquest rebuig és el resultat de les desenes d'assemblees locals que tingueren lloc el 6 d'abril i que, un pic sumats els resultats de les votacions, s'ha conclòs amb una negativa a deixar-hi entrar l'ANC-Mallorca.\nL’oposició veu exagerat donar 45 medalles al mèrit policial\nAnder Zurimendi | 20 abril 2013 5 Tweet 0\nEl batle Isern saluda els membres de la nova unitat USEI. Foto: A.S.\nL'Ajuntament atorgarà enguany 45 medalles al mèrit policíac entre els agents de la Policia Local de Palma. Les dues formacions de l'oposició (PSIB i MËS) criticaren aquesta xifra per "totalment exagerada" i demanaren que la Comissió de Felicitacions de la Policia Local "davalli dràsticament el nombre de distincions". No debades, a les 45 medalles de 2013 cal afegir-n'hi 45 més d'atorgades l'any 2012. O sigui que d'ençà que governa el PP a Cort, quasi un centenar d'agents locals han estat guardonats. Tenint en compte que la plantilla de la Policia local la componen poc menys de 900 treballadors, es pot extrapolar que el PP ha premiat quasi un de cada vuit agents en només dos anys.


Compra online · Serveis\nMàquines d’última tecnologia\nAccés il·limitat a la piscina, spa, jacuzzi, sauna i bany turc.\nExclusiu per a socis actius: 10 €/mes\nEns agrada cuidar-te i que et cuidis!\nPer això ara també pots disposar a Orión, previa reserva d’hora a recepció, del servei del fisioterapeuta Jordi Clua Millán, col.legiat número 3187.\nL’Osteopatia consisteix en el tractament a les patologies musculoesquelètiques més freqüents com: lumbàlgies, dorsàlgies, esquinços cervicals i de turmell, omàlgies (dolors d’espatlla) mitjançant el massatge i altres manipulacions físiques del teixit muscular i els ossos.\nA les persones que el contracten i abans d’iniciar qualsevol activitat els oferim el nostre servei SAF, on es realitzen proves de resistència, flexibilitat, equilibri, i força abdominal així com presa de mesuraments de l’índex de massa corporal i tensió arterial, per posteriorment confeccionar una pauta d’entrenament en funció dels resultats obtinguts i dels objectius perseguits.\nEn Orión posem a la teva disposició un entrenador personal perquè aconsegueixis els teus objectius en temps rècord i amb un pla absolutament personalitzat.\nEl servei d’entrenador personal es realitza a les instal·lacions d’Orión o ens traslladem on tu vulguis.\nLipomassage by Endermologie, l’última revolució de LPG per tractar els greixos resistents a les dietes i l’exercici físic. Una tècnica revolucionària davant la cel·lulitis.\nLipomassage TM elimina el greix més rebel, tant en homes com en dones, actuant allà on el règim més sever i l’exercici físic han fracassat.\nLipomassage TM és un tractament localitzat basat en una tecnologia exclusiva de LPG, que es realitza mitjançant uns rodets mecanitzats d’última generació. Els beneficis i l’eficàcia de Lipomassage es poden apreciar en un curt termini de temps: a partir de 6 sessions.\nRESERVA ONLINE LA TEVA CITA\nL’Entrenament personal en grup GRAVITY és un complet mètode d’entrenament amb resistència angular que ofereix gairebé 100 exercicis únics usant el pes corporal contra la força de la gravetat per proporcionar resistència física.\nA més, un gran avantatge que ofereix és que està dirigit a tota persona interessada a mantenir un estil de vida actiu, tingui l’edat que tingui. Gravity proporciona un entorn segur, amb un suport de pes limitat amb menys compressió en les articulacions que l’entrenament tradicional amb pesos lliures, el que fa que hi hagi més protecció mentre estem realitzant els exercicis.\nEn Orión dissenyem programes d’entrenament personal en grup, GRAVITY, per guanyar força, hipertròfia, flexibilitat, equilibri, potència i resistència. L’objectiu és la millora dels sistemes musculars, centrant-nos en el moviment controlat, equilibrat i funcional.\nVine i deixa't assessorar pel nostre personal tècnic\nMaig, mes de la dona a Orión\nAra 100 euros a Orión Estètica valen més!\nFes-te soci aquest mes d’abril i estalvia més de 100 euros!\nOrión es membre de:\nSocioNo socioFui socio con anterioridad


Jaume Sureda, Rub�n Comas, Merc� Morey - Webgrafia al voltant del ciberplagi. Refer�ncies a la xarxa sobre el ciberplagi acad�mic\nDossier "El ciberplagi acadèmic"\nWebgrafia al voltant del ciberplagi. Referències a la xarxa sobre el ciberplagi acadèmic\nMercè Morey (merce.morey@uib.es)\nDepartament de Pedagogia Aplicada i Psicologia de l'Educació, Universitat de les Illes Balears (UIB)\nEn aquest article es proporcionen les fonts de documentació que hi ha a internet i que poden aportar al lector que hi estigui interessat un coneixement més profund de qualsevol de les cares, les arestes i els vèrtexs del polièdric fenomen del plagi acadèmic entre l'alumnat.\nD'acord amb aquest objectiu, el treball s'ha estructurat en sis apartats. En el primer apartat s'aporta informació sobre grups de recerca i centres que treballen en el tema del plagi. En el segon apartat es donen les referències de les revistes acadèmiques directament centrades en la qüestió del plagi acadèmic i d'algunes altres en què, de manera regular, es publiquen articles sobre aquesta temàtica. En el tercer apartat es fa referència a congressos i esdeveniments que tenen com a objectiu analitzar aquest fenomen. A continuació, en els dos apartats següents es proporcionen bibliografies i estudis referents al plagi entre l'alumnat. I en el darrer apartat s'aporten fonts documentals sobre diverses estratègies de lluita contra el plagi.\nciberplagi, deshonestedat acadèmica, fonts documentals, plagi acadèmic


El consum d’alcohol està relacionat amb més de 200 patologies, segons l’Organització Mundial de la Salut\nBeure una cervesa al dia pot afectar les digestions, la menstruació i també el sistema immunitari, a més de provocar altres efectes més greus a llarg termini\nQuè li passa al teu cos quan prens una cervesa (o una copa de vi) cada dia. // CC0\n“Una canya de cervesa no fa cap mal”, “Una copeta de vi al dia és bona per a la salut” (així, en diminutiu, copeta)... Són frases que sentim o que ens diem a nosaltres mateixos. Fins i tot hi ha metges i estudis que ho defensen, malgrat que són afirmacions controvertides sense consens mèdic.\n“Beure una cervesa al dia és beure massa. No hi ha un consum saludable. L’ideal és consumir com menys alcohol millor, perquè, segons l’OMS, és una substància que està relacionada amb més de 200 patologies a llarg termini”, diu a RAC1.cat Clara Muñoz, dietista nutricionista del Centre Júlia Farré .\nMolta gent, quan els pregunto si beuen alcohol, no inclouen la cervesa i el vi. Cal prendre consciència que una cervesa és igual de dolenta que un combinat o un cubata (tot i que en termes calòrics és menor. Si ens prenem tres o quatre cerveses, no és més saludable\nClara Muñoz dietista nutricionista\nL’alcohol és la droga acceptada. Sabem que té unes conseqüències molt dolentes per a la salut; hi ha proves que té algun benefici, però no són concloents. A més, aquests estudis moltes vegades estan subvencionats per empreses d’alcohol, hem de mirar-ho amb ulls crítics. No puc dir quin és un consum esporàdic saludable perquè no n’hauríem de fer, ni setmanalment ni quinzenalment\nMÉS INFORMACIÓ: Un organisme del CSIC defensa els beneficis de beure cervesa: què s’hi amaga?\nQuè li passa al teu cos quan prens una cervesa (o una copa de vi) cada dia. // C0\nI què passa amb tots els efectes positius que se li atribueixen al vi, en estudis que van sortint en degoteig? “El vi negre conté una substància que es diu resveratrol, que és un antioxidant, que de forma aïllada té molts beneficis, però quan l’incorporem en format de vi, com que ingerim l’alcohol, etanol, tots els beneficis del resveratrol, l’alcohol se’ls carrega. No sé fins a quin punt és ètic anar recomanant prendre una copa de vi diària. La ciència evoluciona i cada dia es descobreixen coses noves, i ara amb tota l’evidència dels riscos que comporta l’alcohol (i el vi), els possibles beneficis que ens pugui comportar, els podem treure del raïm, però no de la copa de vi”, apunta.\nEl vi negre conté una substància que es diu resveratrol, que és un antioxidant, que de forma aïllada té molts beneficis, però quan l’incorporem en format de vi, com que ingerim l’alcohol, etanol, tots els beneficis del resveratrol, l’alcohol se’ls carrega\nCom puc calcular el que bec?\n(Font: Canal Salut, Generalitat de Catalunya)\nTot i que el càlcul exacte de l’alcohol consumit comporta operacions un mica complicades, hi ha un sistema molt senzill per fer-ne un d’aproximat: la unitat de beguda estàndard (UBE).\nQuan parlem d’una beguda estàndard ens referim a:\n*una copa de vi\nHem de comptar dues begudes estàndard si prenem:\n*un combinat (cubata, gintònic, etc.)\n*una copa de conyac, whisky, vodka o qualsevol altre licor.\nUna UBE conté 10 grams d’alcohol pur.\nCom puc calcular el que bec? Programa Beveu Menys. // Canal Salut. Generalitat de Catalunya\nLa major part de gent té tendència a creure que beu “normal”. De tota manera, diversos estudis científics han permès a l’Organització Mundial de la Salut definir a partir de quines quantitats es pot considerar que una persona beu massa (consum de risc). Aquests límits són diferents per als homes i les dones (per raons fisiològiques i hormonals), i són els següents:\nQuè li passa, al nostre cos, quan bevem una cervesa o una copa de vi cada dia? Com reacciona el nostre organisme a aquest hàbit? En repassem els efectes.\n“Una canya de cervesa rossa pot tenir unes 160 calories. Normalment quan consumim aquest tipus de producte hem de pensar que ho acompanyem de snacks: prendre una cervesa no ens convidarà a menjar una amanida, sinó segurament a menjar un producte gens saludable. La cervesa va associada a les decisions d’alimentació que prenem a continuació”, diu Muñoz.\n“L’alcohol irrita molt, i com més ingesta en fem, més irritació de la mucosa intestinal podem tenir”, segons Muñoz. A més, l’alcohol inflama els intestins. Consumir-ne “pot provocar gastritis i úlceres estomacals i esofàgiques. També pot interferir en l’absorció de vitamines B i altres nutrients”, com expliquen els documents divulgatius de la Clínica Mayo.\nConsumir alcohol pot provocar mal de panxa. // CC0\nINFLOR, MALES DIGESTIONS\n“La sensació d’inflor pot tenir diferents causes. Pot ser el mateix gas de la cervesa, però també és cert que normalment no es pren només una cervesa, sinó més d’una. Si ens prenem un quinto cada dia, és normal que tinguem una sensació d’inflor constant. Però també pot ser que acabem augmentant de pes. A més, l’alcohol té un efecte diürètic: si no acompanyem cada copa d’un got d’aigua, estem fent que la ingesta d’aigua es redueixi i podem tenir més retenció de líquid o pot ser que ens deshidratem i això també doni la sensació d’inflor”, apunta la dietista nutricionista.\nLa deshidratació és un dels efectes de l’alcohol que comenta el doctor Miguel Ángel Martínez-González, epidemiòleg i catedràtic visitant de la Universitat Harvard, assessor de Michelle Obama en el seu programa per millorar la salut pública i l’alimentació.\nHo explica al llibre ¿Qué comes? (Planeta) que surt a la venda aquesta setmana: “La cervesa té un efecte deshidratant, just el contrari del que busquem. La indústria de la cervesa és molt rendible: ha destinat una part substancial dels guanys a tècniques dissenyades per promoure la idea que la cervesa és salut”.\nL’alcohol pot influir “tant en la qualitat del descans com amb la facilitat per adormir-se”. I allò de prendre una copa abans d’anar al llit, per agafar millor el son? “Aquí hi pot estar influint el grau etílic; beure pot facilitar agafar el son, però perquè hi ha una sensació de cansament. Però igual que hi ha gent que fuma per anar millor al lavabo, no és la manera adequada ni saludable de fer-ho”, apunta Clara Muñoz.\n“El consum habitual d’alcohol pot empitjorar el dolor menstrual”, segons la dietista nutricionista. De fet, un estudi de les universitats de Santiago i Southampton ha revelat que les dones que consumeixen alcohol tenen un risc de síndrome premenstrual un 45% més elevat que les que no ho fan.\nEMPITJORA LA RESPOSTA IMMUNITÀRIA: MÉS RISC DE CONTAGI DE CORONAVIRUS\n“A l’hora de contagiar-nos de coronavirus, una ingesta d’alcohol no és beneficiosa, perquè la resposta immunitària d’una persona que pren cervesa cada dia no és la mateixa que la d’una persona que no en pren, igual que passa amb el tabac”, afirma Muñoz. De fet, l’experta afirma que qui beu alcohol cada dia té més risc de contagi del covid-19 que no pas qui no ho fa.\nL’Hospital Vall d’Hebron, als seus documents divulgatius sobre el risc de contagi de coronavirus, afirma que “el consum excessiu d’alcohol disminueix les capacitats de les defenses de l’organisme”. Segons ha publicat l’Institut Superior de Sanitat italià, “l’alcohol provoca una reducció en el nombre de funcions dels limfòcits B, les cèl·lules que ajuden a protegir el cos humà. També indueix una producció més alta d’immunoglobulines i compromet la quantitat de limfòcits T i el seu funcionament”.\nQuè li passa al teu cos quan prens una cervesa (o una copa de vi) cada dia. // Canal Salut\n“Un exemple de les patologies que pot comportar el consum habitual d’alcohol són els atacs de cor o l’arterioesclerosi (acumulació de greixos, colesterol i altres substàncies a les parets de les artèries, cosa que pot restringir el flux sanguini)”, explica Muñoz. De fet, la Fundació Espanyola del Cor afirma que el consum mantingut i excessiu “pot arribar a afeblir el cor i causar una malaltia denominada miocardiopatia dilatada (el cor es dilata i disminueix la força de bombament), i provoca en el pacient símptomes d’insuficiència cardíaca”.\nMALALTIES DEL PÀNCREES O MALALTIES HEPÀTIQUES\nEl consum elevat d’alcohol pot augmentar el greix al fetge (esteatosi hepàtica), produir inflamació del fetge (hepatitis alcohòlica) i, al llarg del temps, pot ocasionar la formació de cicatrius i la destrucció del teixit hepàtic (cirrosi).\nAUGMENTA EL RISC DE PATIR QUALSEVOL TIPUS DE CÀNCER\n“L’alcohol és un producte cancerigen fins i tot en dosis baixes”. És una afirmació dels metges de la Societat Espanyola de Medicina de Família i Comunitària, semFYC, després d’analitzar diferents estudis. “Petites quantitats augmenten les possibilitats de tenir malalties com el càncer de còlon, esòfag i mama, entre d’altres”, afirma Rodrigo Córdoba García, coordinador del Grup d’Eduació Sanitària del Programa d’Activitats Preventives i de Promoció de la Salut de la Societat.\nRecordem també, com explicava el dietista i nutricionista Julio Basulto a RAC1.cat , que l’11% de tots els càncers que es diagnostiquen a Espanya es poden atribuir al consum d’alcohol. “Una copa de vi al dia augmenta el risc de tenir càncer, sobretot de mama en dones (un 5%, segons l’American Cancer Society) i de còlon en homes. A escala poblacional, qualsevol dosi d’alcohol n’incrementa el risc”.


Londres, la ràbia… – CGTCatalunya\nInici > General > Articles opinió > Londres, la ràbia…\nLondres, la ràbia…\nA Londres, exploten les tensions socials i s'estenen arreu d'Anglaterra. Fa només dues setmanes, el capitalisme es menjava una altra creació contracultural quan assumia públicament que les Olimpíades que s'hi faran tindran com a himne oficial "London Calling" de The Clash. Si no fos casualitat, diria que algú els ha jugat una mala passada.\nMentrestant, els pobres del paradís, sense perspectives i de tots els colors de pell possibles, cremen els seus barris i tot el que els recorda l'Estat: biblioteques, escoles, oficines recaptadores d'impostos...; de bancs no n'hi ha i els pocs que hi havia ja han cremat. Botigues i magatzems són assaltats per munts de persones que prenen tot el que hi troben. No són anarquistes, ni delinqüents, són persones empobrides enrabiades perquè tot el que els havien promès i proposat, a l'escola o des de la televisió, era mentida i les retallades de tot tipus els roben el poc horitzó que tenien. Res pitjor que la frustració...\nDavant seu, tenen la policia que pren forma d'exèrcit, i no serà el darrer cop, i l'extrema dreta organitzada que patrulla pels barris al costat de veïns que defensen els seus mínims davant dels joves que ho cremen tot. Una situació complicada que ja vam veure a París fa uns anys i que si la crisi continua -i continuarà- veurem cada cop més. Al costat de tot això, on són els moviments socials?, els nostres moviments socials... A Xile, exigint que el neoliberalisme deixi de manar damunt de l'educació. A Israel, demanant casa per a tothom.\nI la resta... de vacances.. Vacances? Feu-les que potser seran les darreres. Les darreres si no aturem aquest cop d'estat...\n* Jordi Martí Font, és afiliat a la CGT de Tarragona\nVídeo del tema "La rage" (La ràbia) de la cantant rapera de Marsella Keny Arkana, subtitulat en castellà: