Castelló per la Llengua: Es traslladen a la Pèrgola els actes centrals dels 84 anys de les 'Normes de Castelló' per la previsió de pluja\nEs traslladen a la Pèrgola els actes centrals dels 84 anys de les 'Normes de Castelló' per la previsió de pluja\nA causa de la previsió de pluja, els actes centrals de la commemoració dels 84 anys de les 'Normes de Castelló' tindran lloc finalment a la Pèrgola, al Passeig Ribalta. Els horaris i les activitats es mantenen segons la previsió.\nEl pròxim dissabte 17 de desembre, a partir de les 11h del matí, la Pèrgola acollirà la diada festiva i reivindicativa amb què culminen els actes de celebració dels 84 anys de les ‘Normes de Castelló’, i que hem organitzat Castelló per la Llengua amb la col·laboració de l’Ajuntament de Castelló. Els actes, inicialment previstos a la Plaça Major, s'han hagut de traslladar per la previsió de pluja.\nUn any més, la ciutat reivindicarà les ‘Normes del 32’, que van marcar un abans i un després en la lluita per recuperar i modernitzar el valencià i per a convertir-lo en l'element vertebrador d'una societat valenciana cohesionada i democràtica. Hem volgut plasmar aquesta voluntat de viure plenament en valencià, ben viva en el nostre poble, en el lema dels actes: "Castelló batega en valencià". A aquest lema hi hem afegit "5 anys d'estima, passió i moviment", perquè enguany s’han complit cinc anys des que el desembre de 2011 vam convocar la primera mobilització unitària per a reivindicar les 'Normes' sota el paraigua de Castelló per la Llengua, que a dia d’avui aplega més de vint partits, sindicats i associacions de la ciutat.\nEls actes començaran a les 11h a la Pèrgola amb l’obertura de la fira d’entitats per la llengua que es complementarà amb animació i tallers infantils, un taller de dimonis amb Botafocs (11h) i un taller i exhibició de la Conlloga Muixeranga de Castelló i la Muixeranga de Xàtiva (12h). A les 13h començarà un acte commemoratiu, conduït per la periodista Oriana Brunori, en què s’intercalaran els parlaments d'ACPV, Escola Valenciana, Enllaçats per la Llengua i Castelló per la Llengua amb les intervencions de Miquel Gil i les muixerangues. La jornada es clourà amb un dinar en el mateix recinte de la Pèrgola i amb un concert de Miquel Gil.\nEnguany els actes commemoratius van començar a final de novembre i s’han allargat durant la primera quinzena de desembre, amb la celebració d’unes “Jornades sobre Llengua, Cultura i Identitat Valencianes” organitzades pel Col·lectiu Universitat Jaume I per la Llengua i la Cultura (CULC-UJI); la presentació del llibre El tio Canya ha mort organitzada per la Fundació Nexe i l’ACV Tirant lo Blanc (vídeo); i la passejada pels “Escenaris de la llengua. Castelló, segle XX”, organitzada per ACPV. I aquesta setmana encara han tingut lloc dues taules redones organitzades per Castelló per la Llengua i que portaven per títol "Al País Valencià, podem viure sense el valencià?" i “La competència lingüística en la funció pública”, dimarts 13 i dijous 15 de desembre.\nEmplacem el conjunt de la societat castellonenca i valenciana a participar dels actes i omplir la Pèrgola aquest dissabte, perquè només entre totes i tots aconseguirem que Castelló continue, un desembre més, bategant en valencià. Us hi esperem!\nPublicat per Castelló per la llengua a 4:37\npep 16 de desembre de 2016 a les 12:50\nPer la normalització de la nostra llengua ens falta moltíssim. La presència al carrer és residual, no entenc, per exemple, que a Castelló els noms de carrers no estiguen només en valencià. Perquè a les grans superfícies o franquicies no se'ls obliga a fer servir el català mitjançant lleis que ho facen realitat. Perquè no facilitem que ràdios i televisions en la nostra llengua puguen estar presents ací. Per a quan un carrer a Guillem Agulló a la ciutat de Castelló com van dir alguns dirigents de Compromís quan eren a l'oposició...


100 anys a Amèrica - Escoles MDP\nFa 100 anys, van ser enviades les primeres germanes al continent americà, concretament a la ciutat de Bluefields (Nicaragua). D’allí es va estendre a Costa Rica, Colòmbia, Guatemala i Cuba. L’arribada a les terres americanes va ser el dia 23 de maig de 1920. Fou una decisió pressa des de la pregària i el discerniment, moguda per l’audàcia i la confiança en Déu i en la nostra Mare del Diví Pastor.\nEl relat del comiat a Barcelona de les set germanes que van configurar la primera comunitat, així com de la seva arribada a Bluefields està carregat de sentiments de profund esperit religiós i d’amor fratern.\nAixí ens relata el Diari la sortida i arribada de les primeres germanes:\nDia 21 de març a Barcelona: “(…) Ens van acompanyar al vaixell les RR. MM. Conselleres i altres membres del nostre Institut. La separació va obrir noves ferides en els nostres cors, però si després de la tempesta ve la bonança, també havíem de sentir la nostra pena alleugerida pel goig característic d’aquell Déu, font de consolació, que recompensa molt bé els petits sacrificis que es fan pel seu amor”.\nDia 23 de maig a Bluefields: “(…) en baixar de la llanxa vam trobar molts “blufileños” que plens d’alegria ens esperaven (…). La banda de la ciutat va tocar allà mateix l’himne de Nicaragua (…) Després d’acomiadar-nos de la immensa gentada que per acollir-nos i complaure’ns va estar molta estona amb nosaltres, vam començar la tan esperada i enyorada vida de Comunitat tot resant les oracions nocturnes, tot finalitzant el llarguíssim viatge que, per amor al bon Déu i a la seva Immaculada Mare, vam emprendre tot abandonant la nostra pàtria, separant-nos de les nostres famílies i Germanes a qui mai oblidarem, davant de Jesús i Maria donant-los, aleshores, les millors proves d’afecte ja que afortunadament la distància no separa els cors que veritablement s’estimen”.\nÉs, per tant, una data i un esdeveniment molt important que volem recordar i celebrar en les nostres comunitats religioses i educatives. Per això, amb immensa alegria us convidem a celebrar aquest aniversari perquè junts puguem créixer en fidelitat al carisma del beat Josep Tous, “tot sembrant la Pau i el Bé” com a resposta agraïda a tants beneficis rebuts.


Nacions i llengües a les botigues de discos de Barcelona\nEl nacionalisme, en la seva versió banal, impregna tota la nostra vida quotidiana. Aquesta forma de nacionalisme està tan sòlidament instal.lada en la base de la nostra personalitat individual i de la nostra conducta col.lectiva, que la trobem fins i tot en espais tan aparentment aliens a les manifestacions nacionalistes com les botigues de discos, concretament en els criteris de classificació del material discogràfic. En efecte, al costat dels criteris de tipus estrictament musical, n'apareixen d'altres de tipus lingüístic i nacional.\nEl nacionalisme banal que penetra en les botigues de discos és un nacionalisme espanyol, no català. De fet, es pot afirmar que no existeix un nacionalisme banal català, perquè aquesta forma de nacionalisme necessita unes dosis de poder molt més grans de les que té a la seva disposició el nacionalisme català. El nacionalisme català és més superficial, més conjuntural, i sovint conviu en la mateixa persona amb el nacionalisme banal espanyol. En efecte, són molts els individus que, després de proclamar abrandadament el seu nacionalisme catalanista, demostren estar sòlidament instal.lats en un sentit comú i un marc referencial genuïnament espanyols.\nEls criteris que fan servir les botigues de discos per classificar el seu material són quatre:\n1. El criteri comercial:\nA totes les botigues de discos estudiades hi ha unes seccions on se situen els discos més recents, els discos més venuts i els discos que s'han de vendre més. No cal dir que els discos que s'han de vendre més es converteixen en els més venuts gràcies a les campanyes de promoció, a les quals les botigues de discos iels mitjans de comunicació de masses contribueixen decididament.\nFNAC-Catalunya: Novetats, Top FNAC, Selecció FNAC\nDiscos Castelló-Tallers: Secció sense títol de novetats, formada per discos destinats a ser supervendes\nGong-Consell de Cent: Novetats, Supertop\nEl Corte Inglés-Portal de l'Àngel: Novetats, Èxits, Supervendes\n2. El criteri de gènere o d'estil:\nTotes quatre botigues tenen seccions que responen a criteris de gènere o d'estil musical: jazz (amb totes les seves variants estilístiques: clàssic, progressiu, fusió etc), blues, reggae, ska, new age, country, rock (amb totes les variants estilístiques: pop, hard, punk etc), funk, rap, soul, bandes sonores, cançó melòdica, celta, folk, flamenc, salsa, rumba, sevillanes etc.\n3. El criteri nacionalista:\nÉs el criteri que serveix per crear la secció "Nacionals" o "Espanyols" que trobem a les quatre botigues preses en consideració:\nFNAC-Catalunya: Pop rock nacional\nDiscos Castelló-Tallers: Espanyols i pop rock espanyol\nGong-Consell de Cent: Pop rock nacional\nEl Corte Inglés- Portal de l'Àngel: Pop nacional\nQue es tracta d'un criteri de tipus nacional i no lingüístic ho demostra el fet que inclou els bascos i els gallecs encara que cantin en èuscar o en gallec, i que no inclou els sudamericans encara que cantin en espanyol. En el cas de FNAC, Gong i El Corte Inglés també ho demostra la utilització de l'adjectiu "nacional" per referir-se a la música feta a l'Estat espanyol.\n4. El criteri lingüístic:\nDins del conjunt de la música feta al món, el terme no-marcat és la música que empra la llengua anglesa, per la qual cosa la classificació queda establerta en música en anglès i música en altres llengües. El fet que l'anglès sigui el terme no-marcat fa que la paraula "anglès" no aparequi enlloc; en canvi sí que apareixen els termes que fan referència a les altres llengües, que constitueixen el terme marcat: "Francesos" i "Italians". En aquest cas el criteri lingüístic i el criteri nacional es confonen, però no coincideixen del tot, ja que en el cas de la secció "Francesos" podem trobar-hi cantants de nacionalitat no-francesa que canten en francès.\nHi ha un altre terme que podem trobar sovint com a secció o com a subsecció, que és el de "Brasil". En l'establiment d'aquest terme, igual com passa en l'establiment dels termes "Francesos" i "Italians", hi juguen tots tres criteris, l'estilístic, el lingüístic i el nacional. Però, així com en el cas dels francesos i dels italians, pesen més el criteri nacional i el lingüístic que no pas l'estilístic, en canvi en el cas de "Brasil" és més decisiu el criteri estilístic. En efecte, a la secció "Italians" hi podem trobar tots els estils musicals, mentre que a la secció "Brasil" tan sols s'hi troba un estil, que és el que la indústria discogràfica ha convertit en el producte "música brasilera".\nDins del conjunt de la música espanyola, establert amb un criteri de tipus nacional, el terme no marcat és "espanyol" i el terme marcat és "català". És a la secció "Espanyols" on s'estableixen distincions de gènere. I és aquí on va a parar la música feta pels catalans en llengua espanyola. Això vol dir que l'oposició "Catalans"/"Espanyols" s'ha fet amb un criteri lingüístic. Ara bé, alhora es pot reconèixer el criteri nacionalista en el fet que en aquesta secció d'espanyols també hi ha música cantada en llengües diferents de l'espanyol, és a dir, en basc i gallec.\nPel que fa a la secció "Catalans", es pot afirmar que és una subsecció de la secció "Espanyols" fixada amb un criteri lingüístic. És la música nacional cantada en llengua catalana. Sens dubte la mateixa botiga de discos instal.lada en una ciutat espanyola faria desaparèixer la secció "Catalans", inclouria els discos del músics catalans a la secció d'espanyols o de nacionals i potser faria aparèixer una secció que correspondria a la regió de la ciutat on estigués situada l botiga.\nLa conclusió és que la classificació per seccions de les botigues de discos de Barcelona respon a una visió del món hispanocèntrica i nacionalista d'obediència espanyola. La catalanitat, una vegada més, hi apareix com una variant regional de l'espanyolitat.


La colla dels plens donarà el 10% dels salts a persones que no hagin saltat mai - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nLa colla dels plens donarà el 10% dels salts a persones que no hagin saltat mai\nLa popular comparsa de la Patum també cedirà vuit salts de maces de lluïment i dels de la nit a plaça mitjançant un sorteig\nd.c. 11.09.2017 | 07:32\nMembres de la colla vestint plens al Corpus d´enguany arxiu/d.c.\nAl Corpus del 2018, el 10% dels 400 salts de plens de la Patum es donaran per sorteig a persones que no hagin fet mai de dimonis de la festa. A més, qui no hagi pogut fer de maça a la Patum de lluïment i als salts de nit a plaça també tindrà l'oportunitat de fer-ho a través d'un procediment obert per un nombre determinat de salts. En concret seran 8 dels 16 salts de lluïment que es fan, 8 dijous i 8 més diumenge. A qui toqui un salt de lluïment de migdia també tindrà l'oportunitat d'encendre dos cops la maça i fer una única passada cada vegada a la Patum de la nit d'aquell dia. A més a més, la comparsa s'obre a la ciutadania i qui ho vulgui podrà aprendre a vestir una carota dels populars dimonis o un ple .\nAixí ho va acordar ahir la colla, que es va reunir per acabar de posar en solfa els seus estatuts que van aprovar per unanimitat els seus 22 membres, segons ha pogut saber Regió7 de fonts solvents. Ara, les propostes (de nous estatuts i els annexes esmentats) han de ser ratificades pel patronat de la festa, que es reuneix la setmana que ve. Si aquest òrgan dóna el vistiplau, s'aprovaran.\nTal com ja va informar aquest diari en el seu moment, abans de la celebració de la Patum d'enguany, el dia del Ple de l'Ascensió, el govern berguedà va assumir el control de la comparsa. Aquesta colla estava en crisi des de feia mesos a causa de l'expulsió de tres dels seus membres. Aquest fet va ser el detonant que va desencadenar un procés de renovació dels reglaments de règim intern de les colles de la festa. El patronat de la festa, on hi són representades les colles, els grups polítics i persones amb coneixements de la celebració, va acordar que totes les comparses havien d'obrir-se i disposar d'uns estatuts. S'hi havia de quedar clar quina és la manera d'entrar en una comparsa, com es prenen les decisions, com es trien els caps i com es regeixen internament per tal d'evitar discriminacions i ser més transparents. Mentre totes les comparses van fer el que els havia demanat el patronat, la crisi de plens i maces no es resolia. Finalment, el govern va prendre'n el control davant la proximitat de la festa. L'executiu berguedà va decidir reduir el nombre de salts dels vestidors de plens i posar-los a l'abast dels ciutadans a través d'un sorteig, un fet inèdit. Se'n van sortejar 149 dels 400.\nDesprés de la celebració de lafesta s'ha continuat treballant per normalitzar la situació de la comparsa. Així, ahir, la colla va aprovar per unanimiat els seus nous estatuts. Quan estiguin aprovats es faran públics. Entre altres coses, recullen que no hi hagi preferències per accedir a la colla per raons familiars, entre d'altres. Els estatuts recullen les pautes marcades pel patronat.\nD'altra banda, també es van aprovar uns annexos que preveuen que la comparsa cedeixi 40 dels 400 salts de plens a persones que no ho hagin fet mai, i rebran una formació específica prèvia, com també l'acompanyant, si s'estrena. A més, la comparsa ha decidit sortejar salts de les maces de lluïment que actuen els dijous i diumenges al migdia. Del total de 16 salts (8 cadascun d'aquests dos migdies) se'n posaran a l'abast dels ciutadans 8, 4 cada dia. A més a qui toqui un salt de lluïment li correspondrà també el dret d'encendre dos cops una maça a la Patum completa de la plaça de nit i a fer dues passades cada cop.\nLa colla també va acordar ahir altres mesures per obrir-se a la ciutadania. Oferiran poder veure com es vesteixen les carotes i fer-ho, i també com s'abilla una persona per esdevenir un dels populars dimonis de la festa.


4.291 aspirants participaran en les oposicions docents per cobrir 1.135 places\nEl 96,43% dels inscrits forma part actualment de la llista d'interins\nMoment de l'inici de les oposicions d'aquest diumenge.\nPalmaUn total de 4.291 persones s'han inscrit a la convocatòria d'oposicions per ocupar 1.135 places de professors de Secundària, Infantil i Primària, Formació Professional i especialitats de suport educatiu.\nEn les llistes publicades per la Direcció General de Personal Docent hi figuren 4.291 aspirants, el 96.43% dels quals forma part actualment de la llista d'interins docents de les Balears. Del total d'inscrits, la gran majoria (3.084) són dones i la resta (1.207), homes. Els percentatges més elevats de places corresponen a professors de Secundària (460, el 42,59%) i mestres d'Infantil i Primària (430, el 39,81%).\nSegons el Govern, una de les novetats de la convocatòria d'oposicions és l'augment de places de suport educatiu, un total de 130, que corresponen a les especialitats de Pedagogia Terapèutica (53) i Audició i llenguatge (31) a Primària i Orientació a Secundària (49).\nEn total, a Mallorca s'oferirà el 67,96% de les places, el 8,15% a Menorca, el 20,83% a Eivissa i el 3,06% a Formentera.\nEl Govern també ha destacat que aquesta convocatòria torna a donar protagonisme a les places de Formació Professional, amb un total de 168 (115 a Mallorca, 20 a Menorca, 29 a Eivissa i 4 a Formentera).\noposicions oposicions docents professorat Docents


El que Netflix no et va explicar sobre Jordan\nScottie Pippen i Michael Jordan. Netflix\nChicago era una ciutat habituada a la decepció i al fracàs fins que Michael Jordan va aterrar als Bulls per transformar la història d’una franquícia poc acostumada a guanyar. L’èxit d’un dels millors esportistes de la història va tenir una cara fosca, la d’una voracitat competitiva que en alguns moments es va convertir en malaltissa i que molts excompanys van considerar com a tòxica. El documental The last dance (Netflix) va insinuar algunes d’aquestes friccions i va posar l’accent en la seva addicció a les apostes, però es va quedar curt.\nLas reglas de Jordan, el llibre de Sam Smith reeditat ara per l’editorial Contra, dissecciona l’obsessiu caràcter guanyador de Jordan, però també té temps per fer un retrat cru de tots els personatges que l’envoltaven. El relat privilegiat se centra en la temporada 1990-91, quan el periodista va tenir accés al dia a dia de la franquícia. Jerry Krause, el director esportiu dels Bulls, és definit com “un home sense sentit de l’humor acomplexat pel seu sobrepès que havia estat el clàssic nen al qual li costava fer amics”. L’autor descriu sense embolcalls l’opinió que l’estrella tenia de cada company. Els que surten més damnificats són els pivots. De Will Perdue pensava que hi havia pocs jugadors més limitats que ell i d’Horace Grant en criticava fins i tot l’olor de la seva loció d’afaitat. Pel que fa a Bill Cartwright, va arribar a amenaçar a qui li passés una pilota durant l’últim quart dels partits. “Era dur jugar al costat de Michael Jordan perquè sempre eres tu la raó per la qual l’equip perdia”, va resumir Dave Corzine.\nInicialment Jordan no tenia gaire fe en el triangle ofensiu de Tex Winter, el sistema sobre el qual els Bulls de Phil Jackson van construir els seus èxits. Per una banda, perquè li restava protagonisme. Per l’altra, perquè veia els seus companys incapaços d’entendre els moviments necessaris perquè funcionés. En el relat privilegiat de Smith apareixen estratègies, nits de complicitats compartides en hotels d’arreu del país i un odi etern contra els Detroit Pistons, però també cervesa, xampany i sexe. Fascinant i repugnant a parts iguals, el llibre no evita cap polèmica i te les explica amb tants detalls que és com si les poguessis veure en directe. Les minucioses descripcions et transporten al vestidor, a l'avió, a l'autobús, a la banqueta o a l’habitació de l’hotel per presenciar tant les tempestuoses relacions amb els seus entrenadors i companys d'equip com les lluites de poder amb la directiva.\nL'entrenador que no enviava 'whatsapps'\nvallparadís the last dance Michael Jordan


selecció natural GEN.\nTerme pertanyent a la teoria de l'evolució de les espècies, i introduït per Darwin a la seva obra l'Origen de les espècies (1859), que designa el mecanisme fonamental dels canvis evolutius en els éssers vius. Junt amb la noció de lluita per l'existència és la noció fonamental del darwinisme. En el modern neodarwinisme, continua jugant un paper essencial, conjuntament amb les nocions de mutació genètica i d'atzar. Mitjançant el recurs al concepte de la selecció natural s'eliminen de la teoria evolutiva aspectes teleològics infundats. En definitiva, hi ha tres elements clau en el procés evolutiu:\na) existència de variació (que en el cas dels éssers vius la proporciona la mutació genètica en un entorn generalment d'atzar)\nb) possibilitat de replicació (que en el cas dels éssers viues el proporciones el seus processos reproductius, sexuals o asexuals)\nc) selecció (que en el cas dels éssers vius ve propiciada per les exigències del medi ambient que determina la supervivència d'aquells organismes que poden sobreviure millor i tenir més descendència). Aquest és el senti de l'anomenada "selecció natural"\nEl conjunt d'aquests tres elements constitueix l'algoritme darwinià que permet explicar cóm, des de la senzillesa es pot engendrat la complexitat , sense la necessitat de postular l'existència de cap entitat planificadora ni cap orientació teleològica. Abans de Darwin, els naturalistes veien per tot arreu la mà d'un creador o d'un dissenyador intel·ligent. Després de Darwin veiem l'eficàcia de la selecció natural sense necessitat de cap Déu ni cap dissenyador. L'algoritme evolutiu de la variació, selecció i reproducció genera adaptacions biològiques i fa que les poblacions es puguin adaptar a un entorn canviant.\nAixí, doncs, la selecció natural és el mecanisme selectiu (i motor de l'evolució) que està en la base de l'adaptació, ja que actua com un filtre que determina la supervivència i la reproducció dels individus més capacitats per sobreviure en un ambient determinat, la qual cosa permet explicar el fet constatat segons el qual, en les poblacions naturals, sobreviuen els individus més adaptats. En una mateixa espècie, en la que hi ha variacions entre individus distints, neixen més individus dels que sobreviuen. Els que aconsegueixen fer-ho és perquè posseeixen algunes característiques avantatjoses (més rapidesa, millor capacitat de camuflatge, més força, més destresa, etc.) i, per tant, són els que tenen la possibilitat de perpetuar l'espècie i maximitzar la seva eficiència reproductiva (fitness). En aquest procés es pot considerar que les característiques avantatjoses per a la supervivència han estat seleccionades naturalment, en la mesura en què aquells individus que manquen d'aquests avantatges no poden competir, de manera que o bé no aconsegueixen reproduir-se, o ben cauen més fàcilment víctimes dels depredadors. Mitjançant la successiva acumulació d'aquestes variacions seleccionades en una mateixa espècie es pot arribar a originar una espècie diferent. No obstant això, encara que Darwin va poder explicar el mecanisme de la selecció natural, mancava en la seva època d'elements explicatius de l'aparició de les variacions. Però, a partir del redescobriment de les lleis de Mendel i del desenvolupament de la moderna genètica, aquestes variacions s'expliquen com a fruit de mutacions que es produeixen a l'atzar. Entre tots els mutants, el mecanisme de la selecció natural filtra els que per atzar estan millor adaptats al medi concret en què desenvolupen la seva existència. D'aquesta manera, el procés evolutiu és el producte de l'atzar (les mutacions) i la necessitat (la selecció natural que selecciona segons les exigències del medi). D'aquesta manera, doncs, mentre que les mutacions poden ser aleatòries, la selecció natural no ho és, ja que discrimina l'aptitud o fitness dels organismes. La slecció natural actua com un filtre que reté les variacions favorables i rebutja les desfavorables.\nEn el darwinisme social (liderat inicialment per\nHerbert Spencer i que es resumia en la màxima de la "supervivència del més apte") es va intentar extrapolar els conceptes estrictament biològics de Darwin aplicant-los a la societat. D'aquesta manera alguns teòrics liberals capitalistes del laissez-faire s'oposaven a tota intervenció de l'Estat en la vida social i econòmica, ja que consideraven que també l'organització social hauria de regir-se per la supervivència del més apte. No obstant això, l'anomenat darwinisme social (que seria millor qualificar-lo de lamarckisme social, ja que l'evolucionisme d'Spencer és més lamarckià que darwinià), confon les influèncis de la natura i la nurture o, dit d'una laltra manera, confon la predisposició i l'entorn. Ambdues tenen canals de transmissió independents.


EL TRASTERO AZUL: 05 maig 2018 (3) ARA (opinió)\nNo ets, per descomptat, la víctima més famosa d’ETA, ni tampoc qui més ha patit els estralls del terrorisme, però has ajudat moltes persones a qui un atemptat els havia destrossat la família, sense distingir si els afectats portaven uniforme o no, ni si votaven els uns o els altres. El 19 de juny del 1987 tenies 24 anys i treballaves als matins a Hipercor. Sense un simple canvi de torn –el que aquell dia et va demanar el teu company Josep Maria- potser no hauríem sentit a parlar mai de tu.\nDos mesos a l’hospital amb cremades i metralla per tot el cos, la incapacitat laboral absoluta i l’inici d’una nova vida al costat de les víctimes terroristes, en una època en qué no hi havia cap partit ni cap institució aue se’n recordés, ni tan sols per intentar manipular-les. La primera missió que teníeu el 1990 era localitzar aquestes persones, en una anys en que no hi havia internet, només teníeu la guia telefònica, les págines grogues i moltes sentències judicials plenes de noms erronis.\nAquesta ja va ser una altra etapa, que va arribar al clímax de la indignitat amb l’11-M, les dues línies d’investigació del ministre Acebes i el maltractament que va rebre Pilar Manjón. Ja no era tan important per a segons quins polítics que les víctimes disposessin d’ajuts económics o de suport psicològic com emportar-se-les de manifestació i fer-se la foto al seu costat. Barallat amb uns quants i fastiguejat per tot plegat, ja fa anys que no ocupes cap càrrec en les organitzacions de víctimes del terrorisme, però no has abandonat mai la responsabiitat d’exercir de referent en el seu suport. Aixì t’ho reconeixen elles i aixì t’ho reconeixen els periodistes. Potser perquè, des d’aquell primer día, vas preferir assistir-les que adoctrinar-les.\nNomès agraïr el reconeixement públic que l’Albert Om ha fet en la seva carta i deixar ben clar que ja sigui a nivell personal e individual o a nivell col·lectiu com assessor de la Unitat de Atenció i Valoració a Afectats per Terrorisme (UAVAT) continuaré la tasca iniciada un llunya 1989 per ajudar en els máxims nivells a qualsevol persona afectada per un atemptat terrorista.\nI de la caricatura... enorme...


La història darrere dels rellotges de Wryst - anuncisLlegir Més\nPrincipal anuncis La història darrere dels rellotges de Wryst\nEl 2012, el dissenyador de rellotges Jacques Fournier va iniciar la seva pròpia marca de rellotges anomenada Wryst, després d'anys de crear alguns dels dissenys de rellotges moderns més innovadors sota la seva empresa Horology Design, per a marques dirigides tant al mainstream com al mercat d'ultra gamma alta. . Nascut i format a Suïssa, Fournier es va traslladar després a França i finalment al Regne Unit, on viu actualment.\nWryst va néixer de la passió de Jacques per crear la seva idea del rellotge esportiu de vida més gran amb un disseny que fins ara no s'havia intentat. Les rellotges de muntanya tenen un preu inferior als 1.000 dòlars, però mantenen una sensació de disseny refinat europeu amb una actitud contemporània destinada a aquells amants dels rellotges que comparteixen la seva visió estètica. Explica a continuació la història dels rellotges Wryst, des de la concepció fins al concepte.\nPer què dissenyeu rellotges i com va arribar a fer-ho?\nJacques Fournier: De jove vaig estar molt de temps mirant rellotges de luxe en botigues de rellotge a Ginebra o a qualsevol lloc on anés. Tenia un únic objectiu: trobar-ne un de molt únic que sobreposaria totalment a tots els altres i estalviaria i comprarà. A principis dels 90 això encara em persignava, així que vaig dissenyar uns quants rellotges i compartir imatges a la xarxa. Un estudi de disseny de rellotges Private Label a Le Locle Suïssa em va demanar que dissenyés per a ells i va dir que tenia un enfocament molt interessant i únic per crear rellotges, que va ser inspirador per a ells.\nCom expliques a les persones que no són a la indústria del rellotge què fas?\nJacques Fournier: No sempre entenen fins on estic implicat en el procés de rellotgeria. Explico que realment imagino formes i models, només tinc idees i la capacitat de poder transformar-les de res en un projecte virtual complet. Quan tinc temps lliure, només intento imaginar quin podria ser el següent gran disseny, objectivament, com si abans no s’hagués fet cap rellotge.\nQuin tipus de treballs de disseny heu fet abans de fer la vostra pròpia marca de rellotges?\nJacques Fournier: Vaig treballar en desenvolupar moltes creacions de forma anònima i durant molts anys, amb total confidencialitat. De vegades, les marques de luxe requereixen diferents visions i fonts d’inspiració per a les seves noves col·leccions. Per posar-vos un exemple, vaig dissenyar les col·leccions completes de cinc tons de forma de pentàgon per a Jacob & Co, incloses les Ghost Baguette i els Grand Baguette Diamonds.\nVau començar a voler fer alguna cosa diferent o el disseny dels rellotges Wryst acabava sent força únic?\nJacques Fournier: Ambdós, el disseny de Wryst existent era el "rellotge" únic i atípic que sempre he volgut, i espero que sigui per a molta gent que ho vegi. La meva intenció era crear un disseny atemporal del qual no et pots avorrir. Un rellotge que diria la gent: "Mai no havia vist res com això ..." i dirigit a un públic esportiu amb una personalitat forta i carismàtica.\nDe quins elements de disseny de la col·lecció actual de rellotges Wryst estàs més orgullós?\nJacques Fournier: El disseny del cas és diferent i complicat, sens dubte estic content de moltes coses i estic especialment satisfet amb l’acabat de la producció general. Del que estic més orgullós és de la identitat de la marca. Sento que Wryst ja està identificat com una oportunitat privilegiada per adquirir un rellotge esportiu atrevit amb un estil nou i futurista. Espero que la gent entengui que el meu objectiu és no renunciar mai a oferir rellotges innovadors que siguin una alternativa per a col·leccionistes interessats a posseir alguna cosa “diferent”. Sé que els meus rellotges no tenen aparença típica, i aquest és el punt.\nParla sobre com seria el teu rellotge de somni absolut i per què t’atrau.\nJacques Fournier: Seria totalment exclusiu, potser només existiria una peça. Seria d’alta tecnologia i seria molt lleuger. Mai voldria treure-me del canell: me l’imagino com l’accessori de moda perfecte per a homes. Funcionalment, seria poc complicat i altament fiable. Podríeu usar-lo per practicar esports brutals, turisme espacial o menjar sense sentir que no és adequat. Podríeu combinar vosaltres mateixos els colors perquè sigui totalment propi i senzillament. No necessitarà cap manteniment, no es desgastarà i mai falla. Estic segur que podreu imaginar el per què seria atractiu per a mi ...\nEn comparació amb el disseny de rellotges per a altres marques, quina és la lliçó més important que heu après en dissenyar per a vosaltres mateixos?\nJacques Fournier: Per a altres marques he de revisar a fons la seva tradició, història i crear dins de línies guia donades. Escoltar els altres ha estat, i segueix sent, molt important en el procés de desenvolupament. Quan vaig dissenyar el Wryst havia d’atractar-me sobretot. Ara he après que la nostra cartera de clients de recent creació tindrà elevades expectatives per als futurs models que haurem d’abordar, assolir i supervisar. Sempre hi ha lloc per millorar, de forma constant.\nA part del vostre disseny, què creieu que fa que el vostre negoci sigui únic? És el tipus de cap en què voldríeu treballar?\nJacques Fournier: El que fa que el negoci i l’estat d’ànim siguin diferents és tranquil·litat: d’altres tenen idees i fan molt bé les coses, però l’atenció principal hauria de ser mirar cap a un altre lloc, on ningú no hagi vist mai, ser agosarat i sincer. Crec que l’individualisme és extremadament important, que es pot copiar, però intenteu no ser comparats ... Pel que fa a mi mateix, sí que ho faria feliçment i desitjaria aprendre diàriament, és molt divertit. Crec que és important tenir almenys entre cinc i deu bones idees al dia i investigar les que pugueu, que poden conduir a alguna cosa positiva i inesperada.\nPodeu obtenir més informació sobre els rellotges Wryst o comprar-los aquí.\nArticle AnteriorEl rellotger compara les rellotges Omega Seamaster amb els moviments de calibre 1120, 2500 i 8500\nPublicar El 2012, el dissenyador de rellotges Jacques Fournier va iniciar la seva pròpia marca de rellotges anomenada Wryst, després d'anys de crear alguns dels dissenys de rellotges moderns més innovadors sota la seva empresa Horology Design, per a marques dirigides tant al mainstream com al mercat d'ultra gamma alta. . © Copyright 2021


viurealspirineus 16:14 17/05/19\nL'Escanyabocs manté l’interès i fidelitat entre els participants malgrat el creixement de l’oferta de competicions esportives a la natura durant els darrers anys al nostre país.\nper tot punt edicions 2019 darreres\nUna participant a una edició anterior de l'Escanyabocs\nAquest divendres 17 de maig, de les 17 a les 20 hores, al Palau Municipal d'Esports, tindrà lloc la recollida de dorsals per a totes les proves. Demà dissabte 18 de maig, de dos quarts de vuit a dos quarts de nou del matí, es podran fer inscripcions al Parc del Segre, exclusivament per als esportistes que vulguin participar a la cursa trail running. Durant la resta del dia i fins a dos quarts de vuit del vespre, també al Parc del Segre, es podran fer les inscripcions i recollir dorsals per a la resta de proves del cap de setmana.\nDiumenge 19 de maig, de les set a tres quarts de vuit del matí, al Parc del Segre, es podran formalitzar les inscripcions per poder participar a la pedalada en BTT i a la marxa nòrdica també recollir-ne els dorsals. Cal recordar que la inscripció presencial té un cost de 25 euros.


Els grups acorden per unanimitat el llibre de ruta de la nova RTVV\nPP, PSPV, Compromís, Ciutadans i Podem donen llum verda al mandat marc de la Corporació Valenciana de Mitjans de Comunicació, que ha de ser ratificat la setmana vinent per les Corts\nEl valencià serà la llengua vehicular de la ràdio i la televisió, es potencia el sector audiovisual valencià i es deixa de costat el conflicte lingüístic per a afavorir el consens\n02/02/2017 - 15:00h\nJorge Bellver, del PP, i Antonio Montiel, de Podem, parlen durant la comissió de RTVV.\nEls cinc grups parlamentaris -PSPV, Compromís, PP, Podem i Ciutadans- han arribat a un acord sobre el mandat marc per a la Corporació Valenciana de Mitjans de comunicació (CVMC), la nova RTVV, que ha rebut el vistiplau en comissió i passarà a ser votat en el ple de les Corts de la setmana vinent.\nDes del PSPV, Rosa Peris ha valorat que el PP "rectifique la seua posició de confrontació" i ha dit que enfront de la "sordesa" i el "sectarisme" d'uns altres temps ara els grups han optat per escoltar-se i per un model plural per a una radiotelevisió que espera "siga el mitjà de comunicació preferit pels valencians" per a informar-se i entretenir-se.\nPer la seua banda, el portaveu de Compromís, Fran Ferri, ha ressaltat que s'ha aconseguit que s'explicite que la llengua vehicular siga el valencià, que el 50% de les cançons que s'emeten en la ràdio siguen en la llengua vernacla i que es potencie el sector audiovisual valencià, al mateix temps que ha restat importància al conflicte entorn de les referències a la unitat de la llengua: "La nova radiotelevisió ha de complir els seus objectius i en aqueixes qüestions que podien generar falta de cohesió hem arribat a acords de redacció alternativa que ens han agradat".\nAcceptades 15 de les 20 esmenes del PP\nEl portaveu del PP en la comissió parlamentària, Jorge Bellver, ha explicat que des del seu grup han aconseguit el suport perquè es "corregisca absolutament" el document inicial, acceptant-se "la pràctica totalitat" de les seues esmenes, ja que de les 20 que van presentar 15 han sigut admeses i cinc transaccionades.\nEl diputat popular ha celebrat que des de la proposta inicial desapareguen "les al·lusions als hipotètics i imaginaris Països Catalans" i que el mandat marc que finalment s'aprovarà la setmana vinent "podrà regir convenientment els designis de la nova radiotelevisió per als pròxims anys" i "serà assumible pel PP" quan -ha aventurat- torne a ostentar la Presidència de la Generalitat.\nEn la seua opinió, el document original, que segons ell era "una còpia" del mandat marc català, "és el que pensa el tripartit valencià" però creu que pot ser que "la vergonya que els va generar" per que això transcendira "haja fet que modifiquen substancialment la redacció".\nMalgrat l'acord aconseguit, Bellver ha anunciat que mantindrà viva una esmena sobre les referències a la identitat del poble valencià en el document, que segons ha dit, Ciutadans "s'entossudeix a fer desaparèixer". Això és una cosa que assegura no entendre "llevat que mirem cap amunt i a qui és el seu president nacional".\nDes de Ciutadans, Toni Subiela ha qualificat d'"excessives" les atribucions sobre els canvis que es fan els populars i ha subratllat que "no és veritat que eliminen tots els esments a la identitat valenciana" del document, al mateix temps que ha recordat que el seu partit defensa que la identitat "és de les persones, no dels territoris".\nEl portaveu de Podem, Antonio Montiel, ha agraït l'exercici del "sentit de responsabilitat" realitzat per tots els grups per a restablir aquest servei públic i ha assenyalat que amb l'aprovació del mandat marc, al costat del treball del Consell Rector, es van donant "passos ferms i decidits perquè la radiotelevisió siga una realitat en pocs mesos".\nAixí, ha indicat que malgrat que al principi va haver-hi confusió a l'hora d'abordar aquest mandat marc, ara el document contribueix a fer efectiva "una televisió de tots, desgovernamentalizada i no al servei de ningú" que siga motor del sector audiovisual i contribuïsca a vertebrar la comunitat. "Estem en el bon camí", ha asseverat.\nSubiela ha recordat que les propostes de Ciutadans han anat encaminades a "potenciar el sector audiovisual valencià, que es promoga fóra de les fronteres de la Comunitat i no dependre quasi exclusivament de la radiotelevisió valenciana" i a utilitzar la televisió com a eina que col·labore en la formació per al trilingüisme amb "una mica de programació en anglès en la franja infantil". Ha mostrat la seua confiança en què est siga "un bon inici" per a la nova radiotelevisió.


4 min. 13/01/2018 00:00\n651x366 Els números com a eina de comprensió del món / GETTY Els números com a eina de comprensió del món / GETTY\nQuan Walmart, l’empresa d’hipermercats més gran del món, va començar a analitzar quantitats ingents de dades sobre els hàbits de compra dels seus clients, va descobrir dues coses, una de força òbvia i una altra de misteriosa: abans d’un huracà augmentaven les vendes de llanternes i de Pop-Tarts, unes galetes farcides que es consumeixen habitualment per esmorzar. Des de llavors, quan hi ha previsió de tempesta, Walmart col·loca les capses de Pop-Tarts a la part frontal de les botigues. Amb aquesta mesura, no cal dir-ho, les vendes d’aquestes galetes han augmentat. Que la gent compri llanternes abans d’un huracà és fàcil d’entendre, però per què compra Pop-Tarts en lloc de galetes maria, pa de pessic o pastís de formatge? En el cas de Walmart -i en general- l’anàlisi de dades només facilita relacions entre números, però no diu res sobre les causes d’aquestes relacions. Dit d’una altra manera, mostra un com, no un perquè.\nEl fet que el cas de Walmart es pugui aplicar avui a qualsevol gran empresa minorista posa de manifest que tot el nostre comportament deixa un rastre numèric que es pot analitzar. Vivim en un món ple de números i de dades. Cada cop som més a prop del dataisme, un futur possible en què, amb prou dades i capacitat de càlcul, les màquines ens podran entendre millor que nosaltres mateixos. I és que tot es pot comptar o transformar-se en un número. El nostre cor haurà bategat 3.000 milions de vegades abans d’aturar-se. Si podem comprar amb seguretat per internet és perquè s’utilitzen protocols d’encriptació basats en números primers. El fil de veu amb què un amant abandona la seva parella per telèfon és una seqüència de números en l’aire. La fotografia escruixidora d’una guerra és una trama numèrica al cor d’un ordinador.\nNúmeros a la natura\nD’altra banda, els números ens han permès entendre la natura. Sense associar valors numèrics a certes característiques dels sistemes naturals no es poden validar les teories científiques que ens ofereixen mapes -sovint poc precisos o inconnexos, però mapes, al capdavall- de la realitat. Galileu estava fermament convençut que l’Univers és un llibre obert escrit en el llenguatge de les matemàtiques. ¿Però, els números -i, per extensió, les matemàtiques- existeixen amb independència de la ment humana i, per tant, els anem descobrint com un explorador descobreix paisatges ignots, o bé són una creació pura del cervell com ho són la pintura, la música o la literatura? ¿El número 277.232.917 -1, amb més de 23 milions de xifres i anunciat fa pocs dies com el número primer més gran que es coneix, ja existia fa una setmana i simplement s’ha trobat o l’acaba de crear l’enginyer estatunidenc Jonathan Pace?\nSegons el catedràtic de física Javier Tejada, “els números i les matemàtiques són fruit de la natura; la natura està escrita en llenguatge matemàtic i, en observar-la, ens hem trobat amb els números”. Amb aquest entusiasme, Tejada ha comissariat l’exposició Els números i la humanitat, que es podrà veure al vestíbul de l’Edifici Històric de la Universitat de Barcelona fins al 7 de febrer. Al llarg de 250 vinyetes, l’exposició mostra la rellevància dels números i la seva capacitat operativa en la construcció del coneixement. Al mateix temps, remarca i enllaça numèricament els continguts amb els objectius de desenvolupament sostenible establerts per les Nacions Unides el 2015.\nAixí, a l’exposició es pot descobrir que cada 40 dies la població mundial augmenta en una xifra equivalent a la població de Catalunya, que fer créixer mig quilo una vaca requereix 4.500 litres d’aigua, que hi ha 160 llengües al món amb menys de deu parlants i 100 persones que parlen més de deu llengües, que cada minut es publiquen 452.000 tuits, que pel que fa a la proporció d’aigua corporal un fetus de tres mesos és equivalent a una medusa, o que per detectar les ones gravitatòries procedents de la fusió de forats negres s’han mesurat variacions de longitud de la mil·lèsima part de la mida d’un protó en feixos làser de quatre quilòmetres.\nL’adveniment del dataisme sembla, doncs, inexorable. Però si volem que la cruesa dels números nus no veli les causes del que passa al nostre voltant, i que fins i tot ens ajudi a descobrir-ne de noves, no tenim cap altre remei que combinar-los amb lletres. Per evitar que la tendència dataista culmini en un dadaisme expandit i deshumanitzador, els números s’han d’acompanyar amb paraules i idees que ajudin a contextualitzar-los.


Entrevista al biòleg marí, economista ambiental i director de la Fundació Marilles, que recentment ha publicat el seu primer informe anual\n7 min. Palma 25/03/2019 19:04\n651x366 Aniol Esteban, director de la Fundació Marilles / ISAAC BUJ Aniol Esteban, director de la Fundació Marilles / ISAAC BUJ\nAniol Esteban (Barcelona, 1975) és biòleg marí i economista ambiental amb més de 15 anys d'experiència professional al Regne Unit. Des del 2017 dirigeix la Fundació Marilles, amb l'objectiu de finançar iniciatives que garanteixin la protecció dels ecosistemes marins de les Illes. Recentment han presentat el seu primer informe anual sobre la seva activitat, que preveuen augmentar durant aquest 2019. Per aquesta raó parlam de la situació i la protecció de la mar balear, el seu futur i les seves possibilitats com a font de riquesa natural i de prosperitat humana.\nEl vostre model de finançament no és molt comú als països del sud d'Europa. Com podeu sufragar els costos per dur a terme iniciatives conservacionistes?\nLa filantropia relacionada amb el medi ambient està molt estesa pel centre i el nord d'Europa, però aquí és molt limitada, i per això esperam que canviï. La fundació holandesa Adessium i MAVA Foundation ens donen el suport econòmic, i altres comencen a interessar-se pel nostre projecte. Tot i això, si Marilles no aconsegueix mobilitzar fonts locals per millorar la situació de la mar, no haurem aconseguit el nostre propòsit, perquè és essencial que també hi participin actors regionals.\nDesprés de fer una diagnosi sobre la mar balear, qui n és el seu estat de salut?\nDes de la Fundació no ens cansarem de dir que és una de les més ben conservades de la Mediterrània, i això s'ha de celebrar. Les Balears venen a ser com la Península ara fa 100 anys, perquè hi ha espècies extintes –com l'anfós– que encara s'hi poden veure. La pesca professional i recreativa, la contaminació tant d'aigües brutes com de plàstics, a més del sector nàutic i la pressió turística, són les principals amenaces. Si no feim res, s'anirà degradant més la situació, que podria estar molt millor, perquè tampoc no hem de ser complaents.\nCom afecta el canvi climàtic als ecosistemes marins de les Balears?\nÉs la principal amenaça i el repte més gran al qual ens enfrontam com a humanitat. Aquí es tradueix en alguns episodis de mortalitat de coralls, com són les gorgònies, a més de la vulnerabilitat de la posidònia i petits peixos com l'anxova. Aquestes són espècies molt variables, ja que s'alimenten del fitoplàncton i això vol dir que depenent de la temperatura de l'aigua poden migrar a altres zones, de manera que poden emigrar i desaparèixer de les nostres costes. L'any passat es va arribar per primera vegada fins als 30 graus de temperatura a la mar balear, una dada altíssimament preocupant.\nQuè estau fent per revertir la situació?\nMolta feina que no és visible, però que consideram fonamental. Fent una analogia, diria que l'atenció de la gent només capta les flors o els tomàquets d'un hort, mentre que nosaltres hem treballat més sobre el sòl, la seva qualitat, els nutrients i l'aigua perquè puguin germinar projectes. Hem connectat sectors que fins ara no treballaven entre ells, a més dissenyar una diagnosi que ens ofereixi un relat. També estam treballant en un informe científic i objectiu sobre l'estat de la mar balear, convidant tots els centres d'investigació illencs, l'Administració Pública i alguns representants del sector privats a respondre si l'ecosistema marí millora o empitjora. La intenció és evitar un debat estèril que impedeixi fer un front transversal per cercar solucions.\nQuè destacaríeu dels vostres projectes?\nLa creació d'un fons amb 200.000 euros per a la millora de les àrees marines protegides de les Balears, amb l'objectiu d'impulsar nous programes. També hem identificat i finançat organitzacions –com Tursiops, el GOB, Ondine, Rezero, Cleanwave, Aliança Mar Blava o l’Associació Vell Marí– que fan una feina excel·lent, sovint amb recursos molt limitats, perquè puguin continuar fent-la. Engeguem projectes, fomentam diàleg entre qui té interès per millorar la mar balear i tractam d'aconseguir més finançament exterior. La paradoxa de les Illes és que hi ha una riquesa molt visible destinada a sectors com el turístic, però molt escassa pel que fa a la protecció marina.\nEl progrés material i econòmic pot anar vinculat a la protecció natural?\nCrec que ja fa uns quants anys que hem sortit de la visió que enfronta la conservació amb restriccions del desenvolupament econòmic. Els grans organismes i experts parlen del medi ambient com un factor clau per al desenvolupament econòmic, perquè genera un flux de serveis que beneficien la societat i són la base de la prosperitat humana. De fet, el futur econòmic de les Balears exigeix tenir una mar i una costa en bon estat. I, tot i que cada vegada hi ha més consciència respecte del fet que mantenir els recursos naturals és positiu, la manera de fer economia no ho reflecteix, perquè continuam mesurant les coses amb termes monetaris que no tenen en compte els aspectes socials i ambientals.\nQuin exemple local en posaríeu?\nLa forta oposició que hi ha per part d'alguns sectors sobre l'ecotaxa fa visible que una part dels hotelers consideren que el futur implica oferir un producte més barat i no de major qualitat. Ho consider un error, perquè les Illes poden posicionar-se com un model de conservació i sostenibilitat a escala europea, i fins i tot mundial. La llei de canvi climàtic, de residus o les ampliacions de la xarxa de parcs naturals demostren aquest camí que ens pot situar com a referent.\nPotenciant la investigació i la protecció de la Mediterrània, es donen oportunitats a professionals qualificats del sector com poden ser biòlegs, geògrafs o ambientòlegs, entre molts altres. Preservar els ecosistemes marins insulars podria generar llocs de feina per a treballadors no qualificats?\nLa conservació del medi marí pot generar moltes oportunitats laborals, algunes noves i altres reconvertides, provinents d'altres sectors. Ara per ara, ningú ho ha contemplat com una opció a les Illes, però fa cinc anys al Regne Unit vam iniciar el Blue New Deal, que consisteix en la regeneració de zones costaneres deprimides on es podrien crear nous llocs de feina vinculats a la protecció. Encara que la situació és diferent de la de la Mediterrània, perquè la costa és una regió pròspera i no s'ha de regenerar, l'educació ambiental, la ciència, les infraestructures i el sector del lleure i els serveis podrien oferir noves experiències laborals. De fet, existeix una oferta extraescolar vinculada a la mar que és molt limitada, més enllà dels cursos de vela o piragua. Podríem tenir un cos d'educadors que apropin la mar als joves de les Balears, assentant les bases de la futura generació de joves que defensin el territori.\nQuin és el problema més greu a l'hora de protegir les nostres costes?\nHi ha una greu mancança de finançament del medi marí i el medi ambient en general, i és un fet present a molts de països, perquè sempre ha estat tractat com una cosa extra o luxosa que en temps de crisi s'ha d'eliminar. El sistema econòmic oblida que tot depèn de l'estat del medi ambient, l'economia hi va darrere. Funcionam al revés i s’ha de revertir. Tothom ha d'assumir les responsabilitats que té respecte dels impactes que té sobre el medi marí. El sector nàutic ha d'acceptar que les àncores tenen un efecte negatiu i ha de minimitzar-lo. El mateix passa amb el sector pesquer i la pressió turística, que es tradueix en abocaments a través d'emissaris o saturació dins d'ecosistemes fràgils. Hem d'afrontar les nostres responsabilitats de manera oberta i sense anar de víctimes, com alguns sectors han encarat aquests conflictes. El repte és saber com utilitzar la passió que existeix per gaudir de la mar i crear una energia perquè tots ens sumem a la seva conservació. Tot això és el que vol aconseguir la Fundació Marilles: un discurs positiu, inclusiu i més centrat en les solucions.\nUn "aquàrium" virtual a Instagram per no oblidar la mar balear durant el confinament


Les coses pel seu nom | Feminisme de Poble 2\n"Les coses pel seu nom"\nLa poma, la carxofa, la figa, “l’almeja”, els melons... són aliments els quals no és necessari desenvolupar ni explicar el seu significat quan ens referim al sexe femení; el clítoris, la vagina, els llavis, els pits...\nLa dita diu: “Les coses pel seu nom”. A través dels segles en nom de totes les religions, sobre tot la cristiana, apostòlica i romana, i també la musulmana i altres sectes i grups malèfics com pugui ser la santa inquisició, els homes van rellevar i dur a la mínima expressió la dona i van fer del sexe una vergonya per a elles. D’aquí que “les coses pel seu nom” van haver de ser emmascarades i maquillades. D’altres noms i mots van ser inventats pels propis homes per humiliar-nos i controlar-nos, la qual cosa ens deriva al que diríem en paraules majors “Violència en el llenguatge”.\nEls “piropos”, els “tacos” i els insults a les dones ens violenten en mesura, malgrat que formen part d’aquesta societat masclista i del dia a dia actual.\nEl que ens reconforta són les petites passes d’unes dones que ens reeducam, autoeducam, (autodidactes) i també ens agrupam per crear un feminisme real, sa i nítid.\nJa que parlam de tipus de llenguatge, també podríem parlar del “Llenguatge inclusiu” molt lluny de convertir-se en una realitat; excuses com l’economia del llenguatge i d’altres fan que no sigui efectiu, però ho deixarem per un altre article més desenvolupat i extens.


Espanya ha aplicat la presó permanent revisable 10 cops en 4 anys | Diari La República Checa\nEspanya ha aplicat la presó permanent revisable 10 cops en 4 anys\nDetingut un menor a Riudoms per conduir una furgoneta\nDes de la seva introducció en el Codi Penal després de la reforma de 2015, la pena de presó permanent revisable ha estat aplicada pels tribunals espanyols en 10 dels 17 casos en què havia estat sol·licitada per alguna de les parts, el que llança un percentatge del 58,8 per cent de les sentències dictades. Així, doncs, s’han aplicat en quatre anys el 58% de les presons permanents revisables que s’han demanat\nEspanya aplica la presó permanent revisable\nDe les 10 sentències, segons les dades recollides pel Servei d’Estadística del Consell General del Poder Judicial (CGPJ) fins el 31 de juliol de 2019, es va dictar l’any 2017; quatre a 2018 i les cinc restants en els primers mesos de l’any en curs.\nEls condemnats a la mateixa pena que se sol·licita per a Ana Julia Quezada –asesina confessa del nen Gabriel que està sent jutjada aquests dies per un jurat popular a Almeria– són tots homes, mentre que de les 16 víctimes assassinades en total, 10 eren dones, cinc d’elles nens; i 6 eren homes, entre ells dos nens. El nombre de menors assassinats (7) representa el 43,8 per cent del total.\nEn tots els casos, el tribunal va apreciar l’existència de traïdoria en la comissió del delicte i va aplicar l’agreujant de parentiu entre la víctima i el condemnat. En dos casos hi va haver agreujant de gènere i en cinc, la condemna va incloure almenys un altre delicte (en quatre d’aquests cinc casos l’altre delicte era agressió o abús sexual).\nResposta en dos anys\nEl temps mitjà de resposta dels tribunals (els dies transcorreguts des que van ocórrer els fets fins que es va dictar la resolució pel tribunal del jurat) va ser de 745 dies en la sentència de 2017; de 780 dies en les de 2018 i de 844, en les de 2019.\nEn aquests procediments van intervenir òrgans judicials situats a les províncies de La Corunya, Almeria, Barcelona, Guadalajara, Pontevedra, Santa Creu de Tenerife, Sevilla, Toledo, Valladolid i Vitòria .\nA més d’aquestes 10 resolucions, es van dictar set sentències en què la pena de presó permanent revisable va ser sol·licitada per alguna de les parts però el tribunal no la va imposar: una a 2016 (la petició va ser de l’acusació particular); dos a 2017 (en tots dos casos va ser l’acusació popular la que va formular la sol·licitud de pena màxima); tres a 2018 (les peticions les van realitzar bé les acusacions particular i popular ben la Fiscalia); i una última sentència en 2019 (amb petició de l’acusació particular). En aquests set casos van resultar condemnats 10 homes. Les víctimes van ser 6, quatre homes i dues dones.\nPaís Basc, Canàries i Galícia\nA més, el període temporal que abasta l’informe s’han detectat tres sentències dictades en segona instància pels Tribunals Superiors de Justícia: dos, de 2018, dels TSJ de País Basc i Canàries; i la tercera, de 2019, del TSJ de Galícia.\nLes tres sentències van confirmar les penes de presó permanent revisable imposades pel tribunal del jurat i el temps mitjà de resposta (el transcorregut entre les resolucions dictades en primera i segona instància) va ser de 90 dies. En 2019, hi ha una única sentència del Tribunal Suprem relacionada amb un procediment en el qual es va imposar a l’acusat la pena de presó permanent revisable.\nD’altra banda la Sala Segona (Penal) del Tribunal Suprem va revocar la sentència del TSJ de Canàries (que havia estat confirmatòria) i va fixar la pena en 24 anys de presó. Entre el dia en què es van produir els fets i la sentència dictada en cassació van transcórrer 1.098 dies.\nLa pena de presó permanent revisable està prevista en l’article 140 del Codi Penal per als assassinats en què la víctima sigui menor de 16 anys o es tracti d’una persona especialment vulnerable per raó de la seva edat, malaltia o discapacitat; quan l’assassinat sigui subsegüent a un delicte contra la llibertat sexual comès per l’autor sobre la víctima; quan l’autor del crim pertanyi a un grup o organització criminal; i quan el reu d’assassinat hagi estat condemnat per la mort de més de dues persones.\nLes sentències analitzades han estat localitzades extretes de la base de dades documental del CENDOJ (Centre de Documentació Judicial).\npreviousPrimera victòria del Nàstic a domicili que permet respirar (0-2)\nnext2 anys de presó per tocar el pit a una nena


Els centres fan - SE-SANTMARTI\nConcert dels alumnes de l'escola La Pau\nEl passat diumenge 12 de novembre, l’escola La Pau amb la col·laboració de la fundació Vozes va realitzar un concert al Centre Cívic de Sant Martí emmarcat dins de les Festes del Barri. Van participar-hi alumnes de 1r a 6è tot cantant i tocant diferents instruments.\nRevista Escola La Pau\nLa fem cada any al voltant del Projecte que treballem tota l'escola. Aquest curs ha estat Viatgem pel món. Cada classe va dir aspectes sobre els que els agradaria aprendre...i de tots, van sortir 1 per curs. I després vam fer una votació oficial a nivell de tota l'escola per votar quin seria el projecte sobre el qual aprendríem i treballaríem totes les classes durant dues setmanes. A continuació, vam preparar unes exposicions orals dels que havien après a cada classe i se les van explicar entre dues classes (padrins i fillols).\n13/07/2017 + Informació\nInauguració del pati de l'Escola La Pau\nAquí tenim el vídeo on es pot veure tot el procés de renovació del pati de l'Escola La Pau. Es pot veure com estava el pati...obres....inauguració..i com està ara...És preciós.\n12/07/2017 + Informació\nProjecte sobre el barri de la Perona de l'Escola La Pau\nEls alumnes de 6è de l'Escola la Pau han realitzat un projecte sobre el barri de la Perona amb col·laboració amb el Museu Blau i estarà exposat al Museu Blau fins al setembre. Es tractava de fer un curtmetratge amb el qual han pogut treballar molts altres continguts.\nProjecte Pintem la nostra escola a l’Escola Catalònia\nA l’Escola Catalònia han estat treballant amb molta il·lusió i entusiasme durant tot el curs en el projecte Pintem la nostra escola. Aquest projecte consisteix en que cada alumne/a, amb l’assessorament d’una artista externa pinti els diferents espais de l'escola. Han sortit a BTV i altres diferents espais.\n19/06/2017 + Informació\n25è aniversari de la Revista del CEE Concha Espina\nEls/les alumnes i professionals del CEE Concha Espina han elaborat aquesta meravellosa revista plena de noticies relacionades amb els temes treballats durant aquest curs. Esperem que us agradi.\n18/05/2017 + Informació\nTaller de robòtica a l'Escola Els Porxos\nEls alumnes de l’Escola Els Porxos han participat en un taller de robòtica amb Lego Wedo perquè aquest curs treballen els invents.\n15/12/2016 + Informació\nL'Escola La Pau participa en el projecte VOZES\nl'Escola La Pau està dins del projecte VOZES. Es fa un cop a la setmana dins de l'horari lectiu. La BTV va gravar l'assaig pel concert que van fer el dissabte al Palau de la Música, que també ens van gravar la BTV i 8TV.\nÉs una passada de projecte! Es posa a l'abast dels alumnes de 3r a 6è la coral i a partir de gener podran tocar alguns instruments. A més a més, com que VOZES té 16 espais distribuïts per tota Barcelona, 4 dels alumnes també hi van els divendres a la tarda i algun dissabte a aprofundir aquests coneixements musicals.\n02/12/2016 + Informació\nEls alumnes del Col·legi Asunción de Nuestra Señora parlen amb l'Estació Espacial Internacional\nEl dia 17 de novembre a les 9:25 hores els alumnes del Col·legi Asunción de Nuestra Señora van contactar amb l'Estació Espacial Internacional i van fer 20 preguntes en directe a l'astronauta Shane Kimbrough que va respondre via satèl·lit.\n18/11/2016 + +Info\nAPS Centre Escolar San Francisco\nAquest curs els alumnes de 3r i 4t d'ESO del Centre Escolar San Francisco, podran triar entre quatre Aprenentatges i Serveis Comunitaris (APS). El 19 de setmbre van comptar amb l’Elena Caballé de l'institut Diversitas per explicar l'APS "Participem a les festes del barri".\nII Jornades de sensibilització de les discapacitats a través dels esports\nA l'Escola Catalònia es van celebrar els dies 9, 10, 11 i 12 de maig amb tots els nens i nenes de l'escola, des de P3 fins a 6è les II Jornades de sensibilització de les discapacitats a través dels esports. 01/06/2016 +info\nRàdio a l'escola la Pau\nL'alumnat més gran de l'escola fa lectures de poemes, fan de tècnics amb la taula de so per preparar les gravacions, etc. Gaudeixen del món del so i de la gravació i de tota la feina prèvia que comporta.Aquí teniu una mostra de la seva feina 16/03/2016 +info\nProjecte d'Aprenentatge i Servei de l'Ins Quatre Cantons\nLa visió de l'alumnat sobre els problemàtiques locals i la seva relació a nivell global. Producció de documentals, és una proposta d'Edualter i TransformaFilms a l'Institut Quatre Cantons que es du a terme en el treball globalitzat de proposta externa. 29/09/2015 +info\nProjecte d'Aprenentatge i Servei de l'Ins Joan d'Àustria\nL'alumnat d'ESO de 4tA de l'Institut Joan d'Àustria de Barcelona va realitzar un projecte d'aprenentatge servei anomenat SexAfect. Aquest projecte ha estat creat per la Fundació Pau i Solidaritat amb la col·laboració de l'entitat ActuaVallès i de l'institut mateix. 02/07/2015 +info.\nSet escoles del Districte de Sant Martí creen un itinerari geolocalitzat amb codis QR\nEl passat, 7 de maig de 2015, es va inaugurar un itinerari a Sant Martí que ha estat creat per alumnes de set escoles del districte aquest curs 2014-2015 en el marc del projecte Geo Geo de geolocalització, impulsat pel Consorci d‘Educacio i el Servei Educatiu de Sant Martí. L’itinerari, obert a la ciutadania, ofereix una quarantena de punts d’interès molt diversos amb un codi QR al darrera que han estat documentats pels centres educatius. Des de places, carrers i edificis històrics, passant per entitats i escoles, a mercats i establiments emblemàtics del districte. + info


L'alcalde de Palafrugell repetirà de cap de llista d'ERC a les municipals del 2019 - Diari de Girona\nL'alcalde de Palafrugell repetirà de cap de llista d'ERC a les municipals del 2019\nddg palafrugell 05.05.2018 | 01:35\nEsquerra Republicana de Palafrugell ha escollit Josep Piferrer com a candidat amb vista a les eleccions municipals que se celebraran el mes de maig del proper any 2019. L´assemblea local va celebrar-se aquest dijous i Piferrer va ser escollit per unanimitat. El cap de llista republicà ja va encapçalar la llista d'Esquerra el 2015, quan va aconseguir set regidors i, des del maig del 2017, és l'alcalde del municipi, després que prosperés la moció de censura que va promoure amb els quatre regidors del PDeCAT que formen part del grup municipal de CiU.\nEl candidat republicà va explicar a l´assemblea que, durant aquest any de govern, «hem demostrat que un altre Palafrugell és possible, posant les persones com a prioritat». «Estem treballant per un Palafrugell amb futur, aportant el nostre granet de sorra a la construcció de Catalunya des dels pobles», va afegir el ja alcaldable republicà.\nNascut a Palafrugell el 1958, Josep Piferrer ha estat director de l'escola Torres Jonama durant 16 anys i, entre d´altres, és formador de l'Institut de Ciències de l'Educació Josep Pallach (ICE) i del departament d'Ensenyament de la Generalitat. Militant d'ERC des de fa 20 anys, va ser un dels impulsors de la Revista de Palafrugell, i actualment col·labora en el projecte Palafrugell, ciutat educadora.


Sí, ho sabem: històricament La (3) d'Apolo sempre ha estat el carrer i volem que aquest nou espai se li assembli. Amb una meitat a l'aire lliure i una altra part coberta, és d'accés gratuït i té un bar on menjar o beure cervesa a preu popular com a prèvia als concerts. I si us quedeu després, pot ser un bon nexe amb la sessions nocturnes de clubbing. Amb la intenció que passi tot allò que us interessi, des de muntar trobades amb els artistes, fins a celebrar debats i presentacions, mercats ambulants, exposicions o fins i tot programes d'entrevistes en viu. La (3) és polivalent i el seu contingut encara és un misteri, solament si la visites sabràs què hi succeeix. Com al carrer, tot allò que s’hi creuï, esperem que sigui -gratament- imprevisible.


El Planetari de Castelló, un referent en divulgació científica\nEl Planetari de Castelló, un referent en divulgació científica amb activitats per a tots els públics\nEl Planetari de Castelló organitza tallers per a menors durant tot el mes de juliol\n24/07/2019 - Tania López Blesa\nCastelló s’ha convertit en tot un referent en divulgació científica. I és que el Planetari de Castelló no solament és el primer edifici d’aquestes característiques que es va construir en la Comunitat Valenciana, sinó que a més realitza una infinitat d’activitats, per a tots els públics, amb l’objectiu de donar a conéixer aquesta disciplina entre els seus visitants.\nEl Planetari de Castelló està situat al Grau, just al començament del Passeig Marítim, i destaca, especialment, la gran cúpula blanca de 25 metres d’altura, que s’alça al costat del mar. En la seua entrada, un espai dedicat a les exposicions a l’aire lliure dóna la benvinguda a tots aquells que volen endinsar-se en el món de la ciència. Però, a més, en el seu interior, es troben quatre sales més per a exposicions, una sala de conferències i, finalment, la sala del Planetari que compta amb un projector controlat per ordinador, i que incorpora un sistema d’efectes especials per a fer que l’experiència siga més sorprenent.\nDes que es va inaugurar en 1991, el Planetari de Castelló ha sigut una de les principals eines de divulgació de la ciutat, i aquest estiu no podia ser menys. Així, des de principis del mes de juliol, aquestes instal·lacions acullen diferents tallers dirigits a un públic familiar i per a menors de 4 a 12 anys.\nEls tallers del Planetari de Castelló, que comencen totes les vesprades a les 18.00 hores, són d’accés gratuït fins a completar aforament. A Castelló Extra, us informem dels següents tallers programats.\n24 juliol: ‘Petjada amorosa’: creació de la nostra petjada de bons desitjos mediambientals.\n25 de juliol: ADN: extracció de l’ADN d’una fruita i elaboració d’una maqueta per a representar l’estructura.\n26 de juliol: Rellotge nocturn gràcies a les estreles.\n27 de juliol: Dolor de panxa: els assistents ajudaran a extraure l’aliment en mal estat de la panxa d’una balena. S’encendrà una llum si es toca on no es deu.\n28 de juliol: Elaboració d’un gelat gràcies a la física.\n29 de juliol: Vega: descobreix l’estrela més brillant de la constel·lació Lyra.\n30 de juliol: Coneix la teoria de l’astrònoma Cecilia Payne-Gaposchkin.\n31 de juliol: Creació d’una obra d’art-denuncia contra les males pràctiques contaminants.\n1 d’agost: L’àcid de les substàncies que ens envolten.\n'Divercuina' apropa els productes de proximitat i mercats amb tallers de cuina infantils\nAlcón: "La fira és un espai d'oportunitats per a afavorir la inserció laboral i connectar el talent universitari amb les empreses"\nCastelló reforça la projecció de les Illes Columbretes amb motiu del Dia Europeu de Parcs Naturals\nCastelló sol·licita una subvenció a l'IVACE per finançar la instal·lació fotovoltaica de la primera comunitat energètica local


S'aprova el reial decret que estableix la creació del registre de delincuents sexuals - Tria Advocats\nEl Legislador estatal ha impulsat la reforma del sistema de protecció de la infància i l’adolescència amb l’aprovació de la Llei Orgànica 8/2015, de 22 de juliol y la Llei 26/2015, de 28 de juliol, de modificació del sistema de protecció de la infància i de l’adolescència.\nL’objecte d’aquestes reformes es la millor protecció jurídica de la infància i l’adolescència que va quedar obsoleta en l’anterior Llei Orgànica de l’any 1996. Els punts més importants on incideix la reforma fan referència (1) en concretar i establir que s’ha d’entendre per “interès superior del menor” concepte jurídic indeterminat que era utilitzat de forma indiscriminada sense un criteri clar del seu contingut; (2) s’estableixen “els deures dels menors” al ser considerats, com no podia ser d’altre manera com a ciutadans amb els seus deures i drets corresponents; (3) com a conseqüència de ser considerat un ciutadà li correspon el dret a ser escoltat; (4) reformes de les institucions de protecció a la infància i l’adolescència; (5) reformes en matèria d’adopció; i finalment, (6) l’adopció de mesures en matèria de violència contra els menors.\nAquest últim punt, la violència contra els menors, entesa en sentit ampli tant física com psíquica dona resposta a una problemàtica, per desgràcia real i massa quotidiana. Feliçment el legislador no ha optat per la solució fàcil i populista d’augmentar les eventuals penes als maltractadors doncs els mitjans de comunicació ens alarmen amb nous casos d’abusos a menors en que la repressió punitiva no hi posa fre. En els casos de violència contra els menors i en molts altres àmbits, buscar una solució al problema un cop la víctima ha patit l’agressió ens pot satisfer parcialment pel càstig penal a que sigui condemnat l’autor dels fets, en general anys de presó. Tanmateix, la víctima, el menor agredit, mai es veurà totalment rescabalat del seu patiment i probablement arrossegarà durant tota la seva vida les seqüeles de l’agressió que va patir.\nAixí doncs, celebro la iniciativa legislativa, no tot han de ser critiques als nostres polítics, de crear un Registre Central de Delinqüents Sexuals, per tal d’inscriure la identitat i el perfil genètic d’ADN de les persones condemnades amb sentencia ferma (que no sospitoses) per delictes contra la llibertat e indemnitat sexual, tràfic de persones o explotació de menors.\nCal dir que la informació no serà pública de forma que només podrà ser consultat el registre per part dels Jutges, la Fiscalia i la Policia Judicial en les seves tasques d’investigació i prevenció d’aquest tipus de delictes. Crec que amb aquesta limitació es salvaguarda de forma raonable la intimitat de les persones inscrites i alhora es permet fer-ne un ús marcadament preventiu.\nLes persones que desitgin treballar amb menors, com podrien ser entrenadors d’esports de menors, monitors de colònies, etc. tindran l’obligació de presentar un certificat negatiu de la seva inscripció en el registre per poder optar al lloc de treball. Aquesta mesura intenta posar remei abans de la producció del dany al vetar e identificar a potencials delinqüents en que el seu objectiu és un col·lectiu molt vulnerable.\nAquest requisit és merament administratiu, provocarà la renúncia de determinades persones que volien treballar amb contacte amb menors i que, en el cas de produir-se la comissió del delicte, facilitarà la identificació i condemna del seu autor.


L'Ajuntament intensificarà les accions per fomentar l'ocupació i dinamitzar l'economia ... :: Torroella de Montgrí - l'Estartit Documento sin título\nL'Ajuntament intensificarà les accions per fomentar l'ocupació i dinamitzar l'economia ...\ndj 18 febrer de 2016 a les 01:26:26 [Informació Municipal: Notícies] 920 lectures\n(18.02.16) L’Ajuntament de Torroella de Montgrí reorientarà i intensificarà durant aquest mandat les accions destinades a...\n(18.02.16) L’Ajuntament de Torroella de Montgrí reorientarà i intensificarà durant aquest mandat les accions destinades a fomentar l’ocupació, millorar la competitivitat de les empreses i la dinamització de sectors estratègics de l’economia local. Es pretén ajudar activament a crear ocupació i generar noves oportunitats que afavoreixin la inserció i la cohesió social. Per aconseguir-ho, des de l’àrea de Promoció Econòmica s’està enllestint un pla d’accions que donarà molta rellevància a la tasca formativa, als plans d’ocupació i al suport del teixit empresarial.\nL’objectiu és estimular l’activitat econòmica i aconseguir una major adaptabilitat empresarial i dels treballadors i treballadores. També s’incidirà molt en les actuacions de promoció exterior de la destinació, fomentant el treball en xarxa i treballant de forma complementària a la important tasca que ja es fa des de l’àrea de Turisme. En aquest sentit, es reforçaran les sinèrgies supramunicipals per millorar la projecció de sectors com el de la restauració i el petit comerç de proximitat.\nMarc Calvet, regidor de Promoció Econòmica, explica que: “Des de l’Ajuntament es vol facilitar l’accés al mercat de treball de les persones aturades i dels col·lectius amb especials dificultats d’inserció. Per aconseguir-ho, cal oferir-los eines, sobretot relacionades amb la formació, i també actuar directament sobre les potencialitats del teixit econòmic local”. Recorda que els recursos de què disposa l’Ajuntament per portar a terme aquesta reorientació de l’activitat de dinamització econòmica i laboral són limitats, però que atès el context s’ha considerat una prioritat destinar-hi més recursos.\nPer tal de poder fer front a aquesta nova estratègia i poder contribuir al finançament d’algunes de les noves accions, s’ha pres la decisió de fer una aturada en el camí al Festival del Còmic i dedicar íntegrament els recursos que s’hi destinaven al nou paquet de mesures laborals i de dinamització que es volen portar a terme. Malgrat que el festival incidia en la projecció exterior del municipi i portava força gent durant el cap de setmana que es programava, s’ha considerat en aquests moment calia incidir més en d’altres aspectes, ateses les necessitats actuals tant de la població com del teixit empresarial local. També s’ha tingut en compte que des de l’àrea es continuarà fent un gran esforç per mantenir l’important programació firal i de jornades del municipi (Empordà Cuina i Salut , MIMA, FIMAG, Fira de Sant Andreu). En relació amb aquesta programació, des de l’Ajuntament també es promourà un estudi per analitzar l’impacte que tenen al municipi, amb l’objectiu de poder tenir un perfil més acurat del tipus de visitant, àmbit d’influència, retorn econòmic, etc. i poder millorar, així, qualsevol aspecte organitzatiu que es consideri rellevant.\nSegons Calvet, Torroella de Montgrí i l’Estartit tenen un teixit econòmic viu i dinàmic, amb importants oportunitats i punts forts, però el context actual fa necessari destinar més recursos a fomentar la competitivitat, l’emprenedoria i l’ocupació, per continuar avançant en el camí de la recuperació econòmica local. En aquest context, l’Ajuntament vol tenir un paper actiu, per afavorir, a més, un marc de cooperació amb totes els agents públics i privats del municipi.


El Refugi d'Animals de Paterna estrena web per a fomentar les adopcions | Valencia Extra\nEl Refugi d’Animals de Paterna ha llançat una web per a donar a conéixer tots els animals que actualment es troben en el refugi, de manera que qualsevol persona que estiga interessada a adoptar puga accedir d’una manera ràpida i senzilla a tota la informació sobre els gats i gossos que busquen adopció.\nAixí ho ha anunciat hui la regidora de Benestar Animal, Merche Navarro, qui ha explicat que “s’ha creat una base de dades amb tots els animals que custodia el Refugi amb l’objectiu de facilitar la informació i potenciar les adopcions a la ciutat”.\nEntre la informació que podran trobar els usuaris en la web https://refugio.serviciosdepaterna.es, s’inclou la raça de l’animal, el sexe, l’edat aproximada i altres dades d’interés com si porten microxip o necessiten algun tipus de llicència.\nA més, la web també compta amb informació sobre les instal·lacions, dades de contacte, notícies relacionades amb el Refugi o preguntes freqüents que tenen les famílies que estan pensant a adoptar a un animal.\n“Volem que la informació siga el més accessible possible per a impulsar les adopcions en el municipi pel qual també s’han creat comptes en xarxes socials”, ha explicat la regidora Navarro, qui ha destacat que “les adopcions a Paterna tenen un cost zero per a les famílies adoptants, que poden vindre a conéixer als animals telefonant al telèfon del Refugi, 634 20 12 13 i concertant una cita prèvia, per a evitar aglomeracions i poder complir amb els protocols anti-Covid”.\nAixí mateix, la regidora ha recordat que en les pròximes setmanes s’aprovarà la nova ordenança municipal de Benestar Animal “que garantirà el Sacrifici Zero per a tots els animals i regularà, per primera vegada, totes aquelles conductes que puguen suposar un maltractament físic o psíquic per a ells, amb multes de fins a 18.000 euros”, ha conclòs.


El València Basket cau davant d'un Cedevita Olimpija invicte - À Punt\nEl València Basket cau davant d'un Cedevita Olimpija invicte\nS'escapa el lideratge del grup B de l'EuroCup, en perdre el partit contra l'equip eslové per 82-76\nEl València Basket cau a la pista del Cedevita Olimpija / Ales Fevzer\n30 de març 2022 - 22:48\nSisena derrota del València Basket en l'EuroCup, en caure a la pista del Cedevita Olimpija per 82-76. La falta d'encert en els triples i un segon quart dolent han pesat en els valencians, que, amb tot, s'han arribat a avançar als locals en l'últim quart, amb un Martin Hermannsson com a màxim anotador, amb setze punts. La derrota deixa els valencians sense opcions d'acabar primers del grup B. La plaça és per al Gran Canària i els de Peñarroya hauran de guanyar el duel de dimarts contra l'Ulm per a ser segons de grup.\nDuel entre el València Basket i el Cedevita a l'Arena Stozice / ales fevzer\nEl partit s'ha iniciat amb igualtat entre els dos equips, però els locals s’han mostrat molt efectius a partir de la meitat d’aquest període, obrint l’escletxa amb els taronja. Els valencians han reaccionat amb un destacat Jasiel Rivero, per a posar-se a sols un punt del Cedevita a un minut del final d’aquest temps inicial. Una cistella del taronja López-Arostegui ha posat per davant l'equip taronja i el marcador en 20-22.\nEn l’inici del segon quart Rivero ha seguit dominant en el quadre taronja, per a posar els seus sis punts per davant. El València Basket ha imposat el seu ritme, aprofitant la falta de fluïdesa en l'atac dels locals. La reacció del Cedevita no ha tardat a arribar, amb transicions ràpides i encert en els llançaments exteriors, amb un encertat Jacob Pullen. Els rivals dels valencians han millorat en defensa, han imposat el seu ritme i han dominat en tots els costats de la pista fins a arribar al descans amb marcador de 50-37. Fins a aquest moment del partit, els taronja sols n'havien encertat quatre dels díhuit llançaments des dels sis metres.\nXoc entre el València Basket i el Cedevita Olimpija a l'Arena Stozice / ales fevzer\nA la represa, el Cedevita ha continuat imposant el seu encert en el llançament exterior i bon joc en atac contra els valencians. Els de Peñarroya no s’han rendit, han millorat el joc respecte al final del segon quart i han retallat distàncies amb l’equip eslové, fins a baixar la diferència dels deus punts. Els locals s'han tornat a activar amb un destacat Dragic i el tercer període ha acabat amb 66-56.\nL'últim quart del partit s'ha iniciat amb la cistella de tres del taronja Mike Tobey, que ha fet recuperar la confiança als valencians, que aprofitaven les pèrdues de baló del Cedevita. L'equip taronja ha començat una remuntada que, amb un triple de López-Arostegui, ha aconseguit empatar el partit. Martin Hermansson ha avançat posteriorment els de Peñarroya a cinc minuts del final. Ara bé, la cistella de Muric i els tirs lliures de Blazic han tornat a posar per davant els locals. Dragic i López-Arostegui han alternat des del tir exterior, però el Cedevita continuava cinc punts per davant a un minut d'un final llarg final, amb faltes i tirs lliures, que ha acabat amb derrota taronja per 82-76.


Hôtel Vignemale Gavarnie França - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 5 allotjaments a Gavarnie.\nChemin Du Cirque, Gavarnie, Gavarnie, França - Excel·lent ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Hôtel Vignemale\nL'hotel, situat davant de les cascades de Gavarnie, les més altes d'Europa, al centre del parc nacional dels Pirineus, us dóna la benvinguda al departament pintoresc d'Hautes-Pyrénées (Alts Pirineus). L'hotel Vignemale us ofereix un allotjament tranquil i acollidor en un entorn molt ben conservat. Des de la terrassa podreu contemplar les vistes a l'impressionant circ de Gavarnie. L'hotel té una ubicació privilegiada des de la qual podeu fer excursions al circ de Gavarnie, Vignemale (el cim més alt dels Pirineus francesos) o la bretxa de Rotllan, un esvoranc natural impressionant als penya-segats abruptes del circ de Gavarnie.\nAllotjaments a Gavarnie


Three-Bedroom Holiday home in Via Giulia Brentano Mezzegra Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMezzegra, Mezzegra, Itàlia - Veure al mapa\nMés informació sobre Three-Bedroom Holiday home in Via Giulia Brentano\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Mezzegra, Three-Bedroom Holiday home in Via Giulia Brentano és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Three-Bedroom Holiday home in Via Giulia Brentano és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha aparcament de cotxes.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Three-Bedroom Holiday home in Via Giulia Brentano és un lloc ideal d'estada pels viatgers que busquin encant, comfort i facilitat a Mezzegra.


prostitució Archives - Cat Diàleg - Diari Digital català\nSocietatZPortada IzquierdaZResto 29 September, 2017 0\nLa setmana després del referèndum se celebrarà el 25è Saló Eròtic de Barcelona, més polititzat que mai. En l’espot de l’any passat ja va generar molta polèmica, en aparèixer una actriu porno parlant de la hipocresia de la societat, però enguany la política pren més partit que mai. El... Read more\nNarcos torna… a Barcelona\nAmb l’auge dels narcopisos al Raval s’accentua encara més el turisme més denigrant que arriba a Barcelona. Droga, festes de borratxera, prostitució, okupes són els altres clàssics del turisme de la ciutat\nCatalunyaPolíticaZPortada IzquierdaZResto 8 September, 2017 0\nEls narcos s’estan disputant més de cent pisos buits al barri del Raval, i això suposa un problema molt greu per la ciutat, ja que comporta el control de tot un territori pels narcotraficants. De moment l’Ajuntament ja ha detectat 107 immobles sense ús als carrers més calents amenaçats... Read more\nSocietatZPortada IzquierdaZResto 25 July, 2017 0\nEl diari El País ha deixat de publicar anuncis de contactes. Els anomenats anuncis de relax no es publiquen en cap de les edicions del diari des del passat 15 de juliol. Aquesta decisió del diari està motivada per un “profund debat intern”, segons el propi diari, en què... Read more\nPolítiques socials: de conflicte en conflicte\nAda Colau ha governat els últims dos anys pels seus votants, oblidant en moltes ocasions que la ciutat és de tots els barcelonins. La prova està en totes les polèmiques que s’ha anat trobant cada vegada que ha pres una decisió\nEspecial dos anys de ColauZPortada DerechaZResto 15 June, 2017 0\nDos anys de Colau al govern han donat molt de si per veure i entendre quin tipus de polítiques socials està duent a terme. N’hi haurà de millors o de pitjors, però gairebé sempre han estat envoltades d’una certa polèmica. I és que Colau ha mostrat des de l’inici... Read more\nEl govern municipal va arribar al poder prometent que ho consultaria tot. Però mentre alguns temes de poca rellevància s’allarguen en el temps, el consistori tira pel dret amb qüestions com el tramvia o la Superilla, entre altres\nEspecial dos anys de ColauZPortada DerechaZResto 7 June, 2017 0\nEl govern de Barcelona En Comú, encapçalat per Ada Colau, ha arribat a l’equador del seu mandat. I toca fer autocrítica, especialment d’aquells temes dels quals en feien bandera. Segurament, un dels més representatius de la campanya electoral de Colau és la importància que li donaven als processos participatius... Read more\nAugmenten les queixes dels barcelonins pel deteriorament de la convivència i per vulnerar l’ordenança de civisme, però en canvi l’Ajuntament deixa de multar a les prostitutes\nCatalunyaPolíticaPortadaZPortada DerechaZResto 11 January, 2017\nAquest 2016 s’han incrementat el nombre total de demandes, avisos i queixes dels barcelonins relacionats amb incidències que alteren la convivència de l’espai públic. Aquestes dades s’extreuen de la sessió de la comissió de seguiment de l’ordenança de civisme que s’ha celebrat aquesta setmana. És la primera comissió d’aquestes... Read more\nCatalunyaPolíticaZPortada IzquierdaZResto 29 December, 2016 0\nEl Saló de la Infància va començar fa dos dies a Barcelona amb una gran novetat: ni policia ni exèrcit estan presents en els estands de la Fira. En la 53a edició del tradicional festival, l’Ajuntament de Barcelona ha decidit vetar l’entrada de la Guàrdia Urbana, els Mossos d’Esquadra,... Read more\nCatalunyaPolíticaPortadaZPortada IzquierdaZResto 20 December, 2016 0\nEditorial 27 May, 2016 0\nUn seguit d’actuacions municipals van dibuixant un rerefons social i cultural del qual pot emergir un nou “model” de ciutat, a partir d’atorgar la primacia a uns grups socials i activitats, per sobre del que és el comú denominador dels ciutadans. Seria tot l’oposat al “comú” que predica la... Read more\nLa regidora de la CUP Paula Ezquerra, antiga professional del sexe, defensa que la prostitució és una feina qualsevol i que hauria d’estar regulada. Però la realitat és que el negoci del sexe mou blanqueig de diners, tràfic de persones i comporta una problemàtica social\nSocietatZPortada IzquierdaZResto 13 May, 2016 0\nEl debat de la prostitució està sobre la taula des de fa temps. Il·legalitzar la pràctica de la prostitució dels espais públics i dels carrers de Barcelona va ser una decisió polèmica, ja que alguns sectors es van queixar, però en canvi va ser una decisió que responia a... Read more


Fèrula de descàrrega a Barcelona | Casanova25\nCategoría: Odontologia conservadora\nFèrula de descàrrega a Barcelona\nL'estrès provoca un hàbit inconscient de prémer, cruixir i desgastar les dents en les persones mentre dormen. Aquesta patologia es coneix com bruxisme. Hi ha moltes persones que pateixen bruxisme nocturn i no són conscients fins que ocorren complicacions. Si el problema no es tracta a temps pot provocar destrucció, desgast de les peces dentals, mal de cap, d'oïda i cervical.\nCom funciona la Fèrula de descàrrega\nEs tracta d'una placa de plàstic, transparent, que es col·loca en una de les dues arcades dentals per tal d'evitar que les dents de dalt entrin en contacte amb les de baix, i evitant així el desgast que es produeix en prémer o friccionar unes contra les altres. Aquesta fèrula se sol dur de nit, que és quan la majoria de pacients "bruxen" o li grinyolen les dents.\nDe quin material està feta la fèrula?\nEstà feta de materials plàstics o resines acríliques transparents.\nQuant de temps es pot utilitzar la mateixa fèrula de descàrrega?\nLa fèrula es pot usar per temps indefinit, però sempre amb revisions periòdiques amb el teu dentista, i pot ser necessari substituir-ne les usades per unes de noves. Però això variarà en funció del grau de bruxisme del pacient.\nEls nens poden portar fèrules?\nNo és recomanable per a nens.\nSi porto implants dentals, puc fer servir la fèrula?\nSí, pots utilitzar una fèrula de descàrrega sense problema.


Ajuntament de Cassà - Les persones en situació d’atur a Cassà de la Selva disminueixen més d’un 25% des del juny de 2015\nLes persones en situació d’atur a Cassà de la Selva disminueixen més d’un 25% des del juny de 2015\nUn dels objectius del consistori ha estat treballar a través de la Borsa de Treball per ajudar a les persones en aquesta situació\nEl nivell d’atur registrat a Cassà és inferior a la mitjana de la comarca, de la demarcació de Girona i de municipis similars a la resta de Catalunya\nEl ple del mes de gener ha servit per fer balanç dels serveis d’ocupació que ofereix l’Ajuntament de Cassà de la Selva per inserir persones en situació d’atur al mercat laboral, tasca que es desenvolupa a través de l’Àrea de Promoció Econòmica de Cassà de la Selva, que fa un balanç molt positiu del 2018. La promoció del municipi a través dels valors paisatgístics i històrics i el suport a les persones que busquen feina són els dos objectius principals de l’àrea.\nUn dels objectius primordials és treballar pel descens de les persones en situació d’atur al municipi. L’atur registrat el mes de juny de 2015 a Cassà de la Selva, era de 495 persones, un 10,31% de la població. Les xifres des de 2015 han anat disminuint progressivament, fins a situar-se el desembre de 2018 al 7,66%, una xifra inferior a l’atur registrat a la comarca del Gironès (9,89%) i a la demarcació de Girona i Catalunya. Cassà de la Selva té un atur inferior a municipis catalans similars –segons dades del Sistema d’Informació Socioeconòmica Local XIFRA -.\n66 persones han trobat feina a través de la Borsa de Treball i el Club de la Feina\n66 persones han trobat feina a través dels serveis d’ocupació de l’Ajuntament de Cassà de la Selva aquest 2018.\nEl servei de la Borsa de Treball millora any rere any. Aquest 2018 ha registrat: 241 noves inscripcions, 17 persones més que l’any anterior. De les inscripcions de l’any 2018, un 55% són dones i un 45 % són homes.\nS’han gestionat 154 ofertes de treball i s’han fet 54 insercions laborals a través de la borsa.\nEl servei de la borsa de treball es va impulsar de nou el mes de maig de 2016. Es va apostar per aquest projecte, el qual cada any se li ha donat més força. La finalitat és oferir eines als usuaris per poder estar actius en la recerca de feina i/o millora laboral.\nPer altra banda, també es proposen a les empreses candidats i candidates a fi de cobrir les vacants laborals que puguin necessitar. La borsa de treball de l’Ajuntament de Cassà va rebre un nou impuls el primer trimestre del 2017 amb l’obertura de l’Oficina de Promoció Econòmica i Desenvolupament Local ubicada a Can Trinxeria, a la plaça de la Coma. Des d’aquesta Oficina, es gestionen tots els serveis d’ocupació de l’Ajuntament, d’entre els quals la borsa de treball és la porta d’entrada de totes les ofertes d’empreses que cerquen a candidats i de totes les persones que busquen feina\nEl Club de la Feina és el servei de formació transversal complementari a la Borsa de Treball. Amb aquest servei s’han atès 70 usuaris, 12 dels quals han trobat feina.\nPromocionar el municipi amb els valors paisatgístics i històrics\nUna de les apostes de l’Àrea ha estat la promoció del municipi de Cassà a través dels seus valors paisatgístics i històrics.\nUna de les iniciatives per tal de promocionar un dels trets més singulars del municipi de Cassà de la Selva, el suro, des de l’any 2016 es fan diferents visites guiades. També s’ha introduït recentment la visita teatralitzada de la mateixa ruta. L’objectiu és fer descoberta dels elements culturals i patrimonials del municipi, molt vinculats a la indústria suro-tapera, els racons i llegendes de Cassà, que sigui un element de promoció i dinamització turística per tal d’atraure visitants, així com fer pedagogia de la indústria surera i tapera, que tradicionalment ha estat el motor econòmic de Cassà, potenciada per la creació d’una línia de ferrocarril, la qual actualment forma part de la xarxa de cicloturisme Vies Verdes.\nEn total s’han gestionat 15 visites durant l’any 2018 amb més de 700 visitants.\nA banda d’aquestes visites, també es poden fer visites guiades al tren petit, el primer diumenge de cada mes.\nLes Fires, mercats i jornades gastronòmiques han estat claus per a la promoció del municipi de Cassà: la diada de Sant Jordi, la Fira del Tap, la Fira de Santa Tecla, el mercat de Nadal, el Mercat de les 4R, totes elles amb molt bon balanç.\nBon balanç de l’àrea d’autocaravanes\nL’àrea d’autocaravanes de Cassà de la Selva ha rebut durant els últims 10 mesos més de 412 autocaravanistes.\nL’espai es va estrenar el maig de 2017 i des de l’Ajuntament de Cassà se’n fa una valoració molt positiva, entenent l’àrea com un element d’entrada i atractiu per atraure nous visitants i públics al municipi.\nPublicat el 31 Gener 2019


Jordi Turull i Marta Rovira reiteren “la voluntat de tirar endavant el mandat democràtic del 27S”\nUna nombrosa representació de diputats de Junts pel Sí ha participat aquesta tarda a l’acte de suport a la presidenta del Parlament, Carme Forcadell, que s’ha celebrat davant del Parlament. El president del grup parlamentari, Jordi Turull, i la portaveu, Marta Rovira, han reiterat el suport a la presidenta Forcadell davant el que consideren “un atac a les institucions i a la democràcia”.\nEn declaracions als mitjans, Turull ha afirmat “tenim un Estat que dia rere dia dinamita la democràcia i les institucions”. “Això no va de partits ni d’ideologies, va de defensar la democràcia i en actes com aquest hi serem sempre”, ha continuat. Per Turull, “la millor manera de respondre és seguir fent allò que ens vam comprometre amb els ciutadans de Catalunya” i, en aquest sentit, “que la voluntat de tirar endavant el mandat democràtic del 27S és absoluta”.\nMarta Rovira ha subratllat que “totes aquelles qüestions polítiques que el Govern espanyol vulgui convertir en un expedient judicial, nosaltres les tornarem a portar al Parlament i a convertir en el que són, una qüestió política i democràtica”. Rovira ha afegit que “som aquí en defensa de les nostres institucions democràtiques i dels nostres drets com a diputats”. “Tenim un mandat democràtic vigent que pensem exercir”, ha conclòs.


About: Asunción Oltra Torres\nMaría Asunción Oltra Torres (les Tavernes de la Valldigna, 14 d'agost de 1963) és una política valenciana, diputada al Congrés dels Diputats en la VII i VIII legislatures. Ha treballat com a cap en una empresa d'assegurances fins que a les eleccions municipals espanyoles de 1995 fou escollida regidora pel Partit Popular a les Tavernes de la Valldigna, càrrec que va ocupar fins a 2003. Posteriorment fou diputada per la província de València a les eleccions generals espanyoles de 2000, en substitució de José María Michavila Núñez, i a les de 2004. De 2004 a 2008 fou membre suplent de la Delegació espanyola en l'Assemblea Parlamentària de l'OTAN.\nMaría Asunción Oltra Torres (les Tavernes de la Valldigna, 14 d'agost de 1963) és una política valenciana, diputada al Congrés dels Diputats en la VII i VIII legislatures. Ha treballat com a cap en una empresa d'assegurances fins que a les eleccions municipals espanyoles de 1995 fou escollida regidora pel Partit Popular a les Tavernes de la Valldigna, càrrec que va ocupar fins a 2003. Posteriorment fou diputada per la província de València a les eleccions generals espanyoles de 2000, en substitució de José María Michavila Núñez, i a les de 2004. De 2004 a 2008 fou membre suplent de la Delegació espanyola en l'Assemblea Parlamentària de l'OTAN. En 2014 fou nomenada cap de gabinet de la nova secretària d'Estat de Serveis Socials Igualtat a proposta de la secretària d'estat Susana Camarero Benítez. (ca)\nMaría Asunción Oltra Torres (les Tavernes de la Valldigna, 14 d'agost de 1963) és una política valenciana, diputada al Congrés dels Diputats en la VII i VIII legislatures. Ha treballat com a cap en una empresa d'assegurances fins que a les eleccions municipals espanyoles de 1995 fou escollida regidora pel Partit Popular a les Tavernes de la Valldigna, càrrec que va ocupar fins a 2003. Posteriorment fou diputada per la província de València a les eleccions generals espanyoles de 2000, en substitució de José María Michavila Núñez, i a les de 2004. De 2004 a 2008 fou membre suplent de la Delegació espanyola en l'Assemblea Parlamentària de l'OTAN. (ca)\nAsunción Oltra Torres (ca)\nfreebase:Asunción Oltra Torres


gran llitera: hamaca doble de kammok roo amb un 40% de venda - Ofertes\nHi ha més espai per a passejar-se i estalviar-se a la hamaca Roo Double d'alt rendiment Kammoks. I ara, podeu obtenir aquesta estenedora a l'aire lliure per a gairebé la meitat.\nEl durador Kammok Roo Double està a la venda amb un 40 per cent de descompte de set colors mentre duren. Aquest dormidor de camp està dissenyat per a una longevitat amb un teixit resistent a les llàgrimes, però sorprenentment tou.\nS'obre a 5 peus de 7 polzades per 10 peus i pot aguantar fins a 500 lliures. A més, inclou components “puntuats”, cosa que significa que aquest penjador es queda allà on, fins i tot en temps salvatges i després de nombrosos viatges d'acampada.\nHem utilitzat la hamaca Roo Double i ens encanta la sensació del seu teixit i els seus components llargs. Per a aquells que vulguin entrar al joc de les hamaques o configurar una pila doble, aquesta és una compra sòlida.\nPerò l’acord Roo Double només és per a la hamaca. Si necessiteu cintes, afegiu una dura corretja Kammok Python de 10 o 15 peus, a partir de 29 dòlars.\nAssegureu-vos que us agradi la vostra elecció del color, ja que aquestes hamaques lliures són venda final, sense devolucions ni intercanvis. La venda finalitza el 21 de gener.\nWinter Warrior: atacar carrers glaçats a TerraTrike