L'Evangeli en Llengua de Signes per a sords | CatalunyaReligió.cat\nInicio L'Evangeli en Llengua de Signes per a sords\nJue, 15/03/2012 Tweet\nGràcies a Déu, amb el vist-i-plau del Cardenal de Barcelona, també s’ha publicat un DVD amb la traducció en Llengua de Signes Catalana per a les persones sordes. Tot l’Evangeli es presenta amb imatges d’un ‘narrador virtual’, utilitzant l’animació en tres dimensions (3D) que ens permeten les noves tecnologies. És un dels primers fruits del projecte d’adaptació dels textos bíblics a la Llengua de Signes, que ja fa uns anys s’està fent amb un equip de treball interconfessional -format per evangèlics i catòlics, sords i oients- amb la col·laboració, entre altres, de la “Sociedad Bíblica de España” i del “Departamento de la Pastoral del Sordo de la CEE”. Fa dos anys, es va publicar un DVD amb els passatges dels Evangelis de la infància titulat “El Naixement de Jesús”.\nEsperem que aquest nou DVD esdevingui, per a les persones sordes, un instrument missioner i evangelitzador, i es difondrà gratuïtament des de la Pastoral del Sord de Barcelona, que realitza les seves activitats a la Parròquia de Santa Teresa de l’Infant Jesús els dissabtes, dimarts i dijous a la tarda. Aquest projecte de traducció de l’Evangeli de Sant Marc en Llengua de Signes Catalana, va dirigit a un món del silenci que, com Església, hem d’atendre. Precisament en el capítol 7, 31-37 d’aquest Evangeli, se’ns recorda com a Jesús “li portaren un sord, que a penes sabia parlar”. Breument, l’evangelista Marc ens descriu unes dificultats peculiars de les persones amb discapacitat auditiva, de naixement o des de la infància. La sordesa, és un greu obstacle per a la comunicació. Aquesta limitació, que no es veu ni es sent, i que amb tanta freqüència no crida l’atenció per ser atesa en les seves mancances, cal que nosaltres, com Església, hi estiguem propers i en tinguem cura en les seves necessitats específiques.\nDe tot això ens en dóna una bona lliçó el mateix Jesús quan “li demanaren que li imposés les mans. Jesús se l’endugué tot sol, lluny de la gent...”. Coneixent la situació que viu un sord, Jesús el pren a part per dedicar-li tota la seva atenció, i després va fer el miracle. Les persones sordes necessiten una dedicació específica i personalitzada. Quan assisteixen a una celebració litúrgica, sovint ho poden fer només com espectadors del que fan els oients, amb greus dificultats per entendre el seu contingut. L'Evangeli reclama una realitat pastoral amb l'objectiu d'oferir a les persones sordes i sordcegues, tot el que d’ordinari trobem a les nostres parròquies, -per a les diverses etapes de la vida- tenint present la seva psicologia, el seu mètode de comunicació visual o tàctil -que pot recolzar-se amb la Llengua de Signes- sempre adaptats a les seves dificultats de comprensió.\nTot i que Déu no parla a cau d'orella sinó al cor de les persones, tots, sords i oients, correm el risc de no escoltar-lo quan ens demana apropar-nos a tothom en les seves circumstàncies. Tots podem col·laborar amb la nostra pregària, demanant Déu que arreu hi hagi preveres i laics, disposats i preparats per a missionar i atendre l’evangelització d’aquest món del silenci.\nEtiquetes: evangeli, missió metròpolis, signes, sords Inicie sesión o regístrese para enviar comentarios\tImprimiu\tEnvieu a un amic\tCreeu PDF


No es podran fer nous aprofitaments de les aigües subterrànies als aqüífers amb sobreexplotació\n29 de novembre de 2017Conselleria de Medi Ambient, Agricultura i Pesca\nNo es podran fer nous aprofitaments de les aigües subterrànies als aqüífers amb sobreexplotació NNota Informativa\nEl 34 % de les masses de les Illes Balears pateixen sobreexplotació\nLa nova revisió anticipada del Pla Hidrològic de les Illes Balears estableix que no es permetran noves extraccions d’aigües subterrànies de les masses que pateixen sobreexplotació, de les quals actualment s’extreu més aigua de la disponible. Arreu de les Illes Balears hi ha trenta masses d’aigua que es troben en aquesta situació, setze a Mallorca, quatre a Menorca, nou a Eivissa i la única de Formentera.\nEn aquestes masses, de manera excepcional, es permetran nous usos per a l’ús agrícola, professional o urbà si no hi ha cap altra font alternativa. A part, també, es permetran les reordenacions de captacions i l’execució de sondejos per a usos que no impliquin consum d’aigua, com ara la geotèrmia per a la refrigeració o la calefacció d’edificis, per l’estalvi energètic que comporta. A la resta de massa el règim d’autorització continuarà essent com fins ara.\nSegons la directora general de Recursos Hídrics, Joana Maria Garau, “aquesta sobreexplotació és producte de la manca de gestió de les aigües subterrànies els darrers anys. No es tracta d’una situació que floreix de cop i volta. El fet de concedir noves extraccions no ajuda a la recuperació d’aquests aqüífers. Ara feim una primera passa en la millora d’aquesta situació”.\nL'any 2011 a les Illes Balears hi havia registrats 22.738 aprofitaments d’aigües subterrànies. El mateix any es va produir un canvi normatiu que relaxava els requeriments de documentació necessaris per obtenir el permís d’ús d’aquestes aigües. Com a conseqüència d’això, entre el 2011 i el 2017 el nombre d’aprofitaments registrats s’ha incrementat un 60 %, i s’ha arribat als actuals 37.266, alguns dels quals encara es tramiten.\nDavant aquesta situació, en la revisió anticipada del Pla Hidrològic s’ha decidit prohibir les noves extraccions de les masses d’aigua amb sobreexplotació i exigir una major justificació per als nous usos per a la resta de llocs.\nActualment hi ha 27.197 pous autoritzats a Mallorca, 2.265 a Menorca, 5.633 a Eivissa, 271 a Formentera i 1.900 sense coordenades.\nEl 25 d'agost passat el Consell de Govern va aprovar el tràmit d'informació pública de la revisió anticipada del Pla Hidrològic de les Illes Balears, d’una durada de sis mesos. Per tant, fins al 28 de febrer s’hi poden fer aportacions per mitjà del portal de l’aigua (http://dma.caib.es).\nGràfic sobre els expedients d'entrades de sol·licituds de nous pous (56.0 KB)\nMapa de les Illes amb les masses amb sobreexplotació (57.0 KB)


Comunicació corporativa | Services | Orbyce\nA Orbyce Communication oferim una anàlisi de la comunicació interna i externa i la seva integració en un projecte estratègic fet a mida. Responem a les necessitats particulars de cada client amb activitats que s'adapten als canvis de cada empresa, marca o producte i a les actituds i comportaments dels clients i stakeholders, i mesurem el retorn. Els nostres projectes estan enfocats a l'obtenció de resultats a mitjà i llarg termini. No perdem el temps. El nostre objectiu és que el client aconsegueixi la confiança dels seus públics de manera perdurable. Cada acció suma. #commtitude\nDisposem de metodologia pròpia per a la identificació de necessitats i la valoració de la comunicació d'una organització mitjançant els nostres Brainstorming i Brandrevision.\nSovint ens pregunten: Què és la comunicació corporativa? És la informació que una organització (institució, empresa, col·lectiu, departament, agrupació…) emet, voluntària o involuntàriament, mitjançant missatges, actes, comunicacions o a través dels seus membres. La comunicació corporativa en nombroses ocasions és estratègica, i es dirigeix a un públic complet amb uns objectius prèviament definits. No obstant això, cal no oblidar que tota comunicació pot ser percebuda per clients, públics interns, ocupadors i col·laboradors, proveïdors, stakeholders, clients potencials, prescriptors, mitjans de comunicació… per això és important recordar que tot comunica. I és important tenir en compte l'actitud amb la qual l'organització treballa la seva comunicació, inclosos els aspectes sensorials de la comunicació no verbal. #commtitude\nSens dubte és important destacar que tota empresa ha de tenir integrada una comunicació estratègica que incorpori: el programa de comunicació i la tecnologia disponible, el pla de prevenció i comunicació de crisi, l'anàlisi a temps real de les dades que es recullen i el manual d'atenció a mitjans de comunicació i prescriptors. De manera que totes les persones puguin valorar en tot moment quina és la comunicació més adequada davant d’un repte concret que permeti sempre donar suport al propòsit que han de transmetre.


Els funcionaris lauredians, els millor pagats dels set comuns | BonDia Diari digital d'Andorra.\nDg., 16/05/2010 - 17:18\nEls funcionaris lauredians, els millor pagats dels set comuns\nEls treballadors del Comú de Sant Julià són els que tenen la mitjana salarial més alta de les set administracions locals.\nAquesta conclusió es treu de la recopilació de dades que els comuns van fer amb motiu del seminari dedicat a les finances, la qual, entre altres aspectes, inclou la relació dels sous de les diferents categories professionals comunals.\nEls funcionaris lauredians són els que tenen la mitjana salarial més alta, 2.298 euros, i comptaven amb una plantilla de 161 treballadors a finals del 2009. Val a dir que per sobre dels 2.000 euros de mitjana hi ha dos administracions més, la d’Encamp i la de la Massana. La primera té 352 treballadors a les seves files i 2.043 euros, mentre que la segona té menys funcionaris, 170, però el sou mitjà és més elevat, 2.289 euros, només 9 euros per sota de la corporació de Sant Julià.\nPel que fa a la resta de comuns, trobem Ordino, que compta amb 155 treballadors i registra un sou mitjà mensual 1.913 euros, seguit del d’Andorra la Vella, que tot i que és la corporació amb més funcionaris (604) té el salari mitjà en 1.891 euros.\nJa a la part baixa hi ha la parròquia de Canillo, que és una de les que menys despeses de personal té donat el volum de funcionaris, 118, i el sou mitjà, 1.838 euros. Escaldes-Engordany se situa a la cua d’aquesta llista amb 1.816 euros de mitjana i 360 funcionaris.\nCal comentar que la mitjana salarial del funcionariat dels set comuns és de 1.975 euros.\nNúmero de vots: 18


Arxiu de notícies de Economia i Negoci publicades en Benissa en el mes de Novembre del 2016\nArxiu de noticies de Economia i Negoci en Benissa - Novembre 2016\nXarrada - Presentació "Perquè el món necessita joves emprenedors"\nLa regidoria de Joventut de l'Ajuntament de Benissa, la Escuela de Jóvenes Emprendedores de la Marina Alta i Creama Benissa, organitzen dijous que ve 17 de novembre des de les 15.30 h fins a les 16.15 h, la Xarrada - Presentació "Porqué el mundo necesita jóvenes emprendedores" - Escuela de J�...\nBlack Friday a Benissa\nL'Associació de comerciants de Benissa juntament amb l'Ajuntament a través d'AFIC-CREAMA han organitzat aquesta campanya perquè es convertisca en el tret d'eixida a les compres nadalenques i que els clients coneguen de primera mà els productes que els comerços de Benissa tenen preparats per ...\nAmb motiu de les pròximes festes Nadalenques, l'Associació de Comerciants de Benissa en col·laboració amb la Regidoria d'Ocupació, Foment i Promoció Econòmica, a través d'Afic i Creama, ha organitzat la Campanya de Nadal Benissa 2016 sota el lema "La il·lusió del Nadal arriba a Benissa"...\nMercat de Nadal i Belén Itinerant a Benissa\nEl cap de setmana vinent 10 i 11 de desembre Benissa s'engalana de Nadal. Les seues tradicionals balconades nadalenques adornaran el mercat de Nadal i el pas del Betlem Itinerant. Durant tot el cap de setmana es podran trobar productes artesans i passejades en burrets, dromedari i granja d'animals. El dissabte 10 arribarà l'Emissari Real en el seu camell acompanyat del seu sèquit a les 19 h. i durant tot el dia hi haurà visita de personatges infantils i tallers infantils . El diumenge 11 al matí es realitzaran cants Nadalencs, balls pastorils i una cercavila de b...


NOVA OCA ORTOGRÀFICA PER TREBALLAR ELS PLURALS | RECURSOS PER A L'EDUCACIÓ ESPECIAL\n← FES MEMÒRIA: JOCS DE MEMÒRIA I VOCABULARI\nEL JOC DE LES SERPS I LES ESCALES PER RESOLDRE PROBLEMES →\nNOVA OCA ORTOGRÀFICA PER TREBALLAR ELS PLURALS\nPublicat el 9 agost 2013 per Recursos ee\nIOLANDA ZAMORA CASALS, mestra de Sant Pol de Mar, amiga “virtual” i gran col·laboradora d’aquest bloc ha dedicat un temps de les seves vacances a crear i compartir un fantàstic i útil material: una oca ortogràfica per treballar els plurals. En aquest cas, la Iolanda ha ideat una versió molt original de les oques ortogràfiques. Segons la mateixa autora “… he modificat una mica les normes de manera que no guanya qui arriba abans sinó qui ha fet més punts. L’alumne que li toca tirar el dau posa la fitxa on ha caigut i escriu en un cartronet el plural de la imatge i l’alumne del seu costat, amb l’ajuda de la graella correctiva, li diu si està bé o les errades i els punts aconseguits. Si escriu correctament la paraula suma punts. Quan s’acaba la partida cal sumar els punts obtinguts”.\nTot seguit us comparteixo el material de la Iolanda (tauler i graella correctora) per tal que el pogueu adaptar i utilitzar a les vostres aules amb els vostres alumnes. Recordeu que també podeu escriure un comentari o compartir el material i l’article a través de les xarxes socials.\nBona feina Iolanda, moltes gràcies per compartir-la i enriquir així les nostres vacances d’estiu i aquest bloc!\nAquest article s'ha publicat dins de Materials, Ortografia, Vocabulari i etiquetat amb oca ortogràfica, Ortografia, plurals. Afegiu a les adreces d'interès l'enllaç permanent.


Jocs més visitats de Bomberman gratis\nJocs més visitats de Bomberman\nHas de destruir tots els cofres i als teus enemics de cada pantalla, només així podràs passar al següent nivell.\nJoc similar al Bomberman on hauràs de rescatar uns cadells que han estat segrestats. Recull tots els extres que puguis i acaba amb els segrestadors. Per deixar les bombes, primer has de agafar-les.\nTorna bomberman amb les seves bombes de siempre.Puedes jugar sol o amb un amic. Destrueix tots els obstacles del camí i acaba amb el teu adversari, la partida acaba quan un dels dos mor.\nJoc molt semblant al clàssic Bomberman on has de col·locar les bombes per fer-les explotar i aconseguir que no quedi cap caixa a la pantalla, recull els bonus amagats.\nSegueix la seqüència de les fletxes per fer que ball bomberman. Hauràs de donar-li just en el moment adequat perquè el teu puntuació vagi augmentant.\nJoc molt similar al inconfusible Bomberman però els teus enemics són els pirates. Aclareix totes les sortides col·locant correctament les teves bombes i aconsegueix acabar amb el teu adversari.\nVersió cláscio Borberman, però en aquesta ocasió les bombes són globus d'aigua. Intenta recollir més objectes que els pirates i aniràs passant de nivell.\nNova versió del fantàstic clàssic bomberman. Col·loca les bombes per acabar amb tots els teus enemics.\nDonjon Bomber és un clon dels jocs ja famosos Bomberman o Bomb it. Derrota als teus adversaris col·locant bombes en els passadissos. Pots triar el teu protagonista i el tauler.\nHas acabar amb tots els teus enemics per poder avançar nivells. Mou al teu bomberman i col·loques bombes per aconseguir munició i bonificacions i sobretot per eliminar als teus adversaris.\nJocs de Bomberman: Si ets un apassionat dels jocs de bomberman no sabràs decidir-te a que joc jugar de totes aquesta selecció que hem fet només per a tu. Les regles són les mateixes per a tots ells, has de posar bombes en llocs específics per obrir-te camí a la porta que dóna pas al següent nivell, però has diferents i divertides versions en què et ficaràs en la pell de diferents personatges, en un terrible pirata que solca els mars, una petita nena que ha de ajuntar-se amb el seu gos que s'havia perdut, o fins i tot ajudar al lampista més famós de tots els temps, el mateix Súper Mario Bros En aquesta secció hi ha un altre tipus de jocs, però sempre relacionats amb Bomberman, com buscar les parelles, armar un complicat trencaclosques i fins a fer ballar al protagonista del joc.


St. Guim de la Plana\nEl poble de Sant Guim de la Plana està situat al cor de la Segarra, a l'est de la plana de Guissona, entre la capçalera del riu Sió i la del Llobregós. Rodejat de camps de cultiu de cereals, uns quants ametllers i cada vegada menys oliveres. Originari del segle X, conserva la base d'un petit castell sense torres. L'església es molt posterior i en ella hi ha la patrona: la Verge de Sant Guillem, talla de fusta policromada que data del segle XII.\nEl nucli medieval manté en gran part l'estructura de l'època originaria, principalment degut al seu desnivell i que el seu accés ha estat tant sols per a vianants. En el segle XV hi vivien setze famílies i l'entrada al poble quedava restringida per tres portes. En el transcurs dels anys, el nombre d'habitants ha tingut variacions diverses, arribant als 250 en el segle XVIII.\nEn l'actualitat hi resideixen permanentment 110 persones, i una cinquantena més durant els caps de setmana. Tot això configura un marc on es recuperen tots els elements històrics del casc antic, per adaptar-lo als seus orígens, arrel de l'escenificació del Pessebre Vivent. Avui Sant Guim de la Plana és un dels pocs pobles que conserva gairebé intacta la seva estructura original, i on les construccions més recents no desmereixen aquest entorn.


El 27,8% de treballadors catalans va estar de baixa mèdica en 2014\nEl 27,8% dels catalans va estar algun dia de baixa en 2014 per indicació mèdica, la qual cosa es tradueix en un total de 815.250 baixes i 28.850.71 dies d'incapacitat laboral, amb un cost estimat superior als 1.009 milions.\nHo ha informat aquest dilluns el secretari de Salut Pública, Antoni Mateu, en el marc de la signatura d'un conveni amb unitats de docents de medicina familiar i comunitària de Catalunya, amb el qual la Conselleria de Salut de la Generalitat preveu formar a més de 700 metges residents sobre la prescripció de repòs laboral en el tractament de malalties.\nEl conveni estableix els objectius i els criteris de col·laboració que permetrà completar la formació dels residents en relació als coneixements bàsics sobre incapacitats laborals, tant temporals com a permanents, i altres prestacions que necessitin valoració mèdica.\nL'acord regula l'organització i capacitat docent dels professionals de l'Institut Català d'Avaluacions Mèdiques (Icam), que és el centre de referència de Catalunya per a la formació dels metges interns residents de quart any.\nLa iniciativa respon al compromís adoptat per la Generalitat mitjançant un conveni plurianual de col·laboració entre la Salut i el Ministeri d'Ocupació i Seguretat Social.


Gai Flavi Fímbria (cònsol) - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n(la) C. Flavius C.f. Fimbria\nGai Flavi Fímbria (en llatí Caius Flavius Fimbria), a qui Ciceró anomena homo novus, va ser un magistrat romà que va ascendir pels seus propis mèrits i talent.\nVa ser candidat a tribú, però no en sortí elegit. L'any 105 aC, ja molt més popular per causes desconegudes, va ser candidat al consolat i el poble li va donar la preferència per sobre de Quint Lutaci Catul i per tant va ser col·lega de Gai Mari com a cònsol el 104 aC. No se sap quina o quines províncies va governar com a procònsol, però Marc Gratidi el va acusar d'extorsió (repetundae) i Marc Emili Escaure va donar suport a l'acusació, de la qual finalment en va sortir absolt. L'any 100 aC durant la revolta de Saturní, va agafar les armes per defensar l'ordre públic. Ciceró diu d'ell que era bon jurista, clar orador i amb força poder, però massa vehement al parlar.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Gai_Flavi_Fímbria_(cònsol)&oldid=29775547»\nSenadors romans del segle I\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 26 març 2022 a les 01:21.


El Consell diu que les obres de l'autopista continuen, però durant uns mesos no usaran les escòries\n10 juliol 2020 08:34\nSegons ha explicat el Diario de Mallorca en diverses notícies aquesta setmana, la Comissió Balear de Medi Ambient, presidida per Antoni Alorda, ha remès un escrit al Consell de Mallorca perquè justifiqui l'ús de les escòries com a material de base en les obres de l'autopista entre Llucmajor i Campos.\nL'informe d'Avaluació d'Impacte Ambiental que va emetre la Comissió, dependent de la Conselleria de Medi Ambient, només contemplava l'ús d'ecoàrids. Així, no s'especificava que usarien escòries procedents de la incineradora de Son Reus.\nAquest dijous, el Diario de Mallorca ha avançat que el conseller de Mobilitat i Infraestructura del Consell, Iván Sevillano, ha assegurat que se suspèn durant uns mesos l'ús d'aquestes escòries. No obstant això, el conseller ha remarcat que la decisió no té res a veure amb la denúncia de la Plataforma Antiautopista i ni amb la petició de la Comissió Balear de Medi Ambient per a justificar l'ús de les escòries.\nAixí, Sevillano ha apuntat que aquesta suspensió es deu al pla d'obres establert. «Les obres seguiran el seu curs, però a causa del pla d'obres durant uns mesos no s'usaran les escòries», ha explicat.


L'Arboç celebra la 5a edició del concurs d'Instagram de la Festa Major\nS'han de penjar les fotos amb el hashtag '#FMlarboç2018'\ndijous, 16 d’agost 2018 - 12:47h\nFotografia guanyadora del primer premi en la quarta edició del concurs d'Instagram. | rogerclar68\nL'Ajuntament de l'Arboç ha convocat la cinquena edició del Concurs de Fotografia d'Instagram que se celebra amb motiu de la Festa Major. Després de la bona rebuda de les quatre primeres edicions, aquest any el consistori ha decidit repetir l'experiència i ha convocat aquesta cinquena edició en la qual els guanyadors podran optar a diversos premis. Els que vulguin prendre-hi part hauran de penjar les fotos de la festa amb l'etiqueta 'FMl'arboç18'.\nEn les quatre primeres edicions es van presentar una gran quantitat de fotografies, amb el qual l'Ajuntament ha decidit mantenir la mateixa estructura de premis i mencions especials. Des del consistori han anunciat que, ben aviat, es podran consultar les bases i els premis del concurs a la pàgina web municipal. El certamen està organitzat per l'Ajuntament de l'Arboç.\nActes previs amb la 'Holi Foam & Party'\nDe cara a escalfar l'ambient per les festes, aquest divendres ja es comencen a celebrar els primers actes previs, com ara la 'Holi & Foam Party' que tindrà lloc a les sis de la tarda a la pista exterior de la sala polivalent, amb l'objectiu que els més joves es puguin refrescar i divertir. Aquest mateix divendres hi haurà la Nit Jove a la sala polivalent, amb els DJ's Dani, Alberto i el Disco Laser Show de Rufino.\nLa Festa Major de l'Arboç començarà el cap de setmana del 25 d'agost, amb diferents actuacions musicals destacades com les de Celtas Cortos, Doctor Calypso o Xeic. També s'ha anunciat que el dimecres 29 hi haurà un festival d'aigua al carrer amb un tobogan gegant de 75 metres de llargada que farà les delícies dels més menuts. A banda del tobogan, es farà una festa de l'escuma de colors a la plaça de la Puntaire, i una sessió de cinema infantil a la fresca. L'Ajuntament de l'Arboç presentarà en els pròxims dies el programa complet de la seva Festa Major.


Les Brigades Joves de Campdevànol ja van per feina | NacióRipollès\nper Isaac Muntadas , Campdevànol, 2 de juliol de 2018 a les 13:35 |\nEls quatre joves que formen part de les Brigades Joves de Campdevànol acompanyats per la regidora de Joventut, Blanca Sánchez (a l'esquerra) i la tècnica de Joventut del Consell Comarcal, Carina Jové | Isaac Muntadas\nLa tercera edició de les Brigades Joves de Campdevànol ja està en marxa des d'aquest mateix dilluns. Aquest matí, la regidora de Joventut del consistori campdevanolenc, Blanca Sánchez (CiU), ha estat l'encarregada de presentar aquest projecte. La iniciativa consisteix en què l'Ajuntament ajudi als joves del municipi d'entre 16 i 20 anys a tenir la primera presa de contacte amb el món laboral de la manera ''menys traumàtica'' possible. Enguany, el consistori ofereix un total de quatre places per poder treballar a l'Ajuntament: tres per fer-ho a la brigada municipal i una per a tasques administratives.\nLa regidora de Joventut també ha explicat que, un dia la setmana, els joves seleccionats tindran una jornada de formació amb la tècnica de Joventut del Consell Comarcal del Ripollès encarregada de dirigir el projecte, Carina Jové. Durant la jornada de formació, els joves aprendran a realitzar un currículum vitae correctament o a preparar-se per afrontar una entrevista de feina amb les màximes garanties d'èxit.\n12 joves hi aspiraven\nAl principi, en aquesta nova edició de les Brigades Joves de Campdevànol s'hi van presentar un total de 12 joves. Per poder optar a algun dels quatre llocs de feina que s'oferien, els joves havien d'estar empadronats de forma obligatòria a Campdevànol i tenir el títol d'ESO, entre altres requisits. Dos d'aquests joves van quedar exclosos per no disposar del títol de secundària i només cinc es van presentar a la prova de selecció duta a terme al Consell Comarcal per un jurat imparcial. ''Els altres cinc devien trobar alguna altra feina o es van decantar per un altre projecte'', ha apuntat. Dels cinc aspirants van entrar quatre nois; mentre que l'única noia que es va presentar a l'examen va quedar-ne exclosa per obtenir la puntuació més baixa del procés de selecció.\nEls quatre joves seleccionats tindran un contracte de treball temporal de mitja jornada i treballaran en horari de matins de dilluns a divendres durant tot el mes de juliol. Els tres nois de la brigada municipal faran un horari de 8 a 12; mentre que el que estarà a l'oficina treballarà de 10 a 2. Els nois cobraran 545 euros bruts per la feina feta durant tot aquest mes.\nTres dels joves treballaran a la brigada municipal i l'altre en tasques administratives Foto: Isaac Muntadas\nSocietat, Blanca Sánchez, Consell Comarcal del Ripollès, Ajuntament de Campdevànol, administratiu, brigada municipal, feina, joventut, Brigades Joves


Els blaugranes, que arriben quarts a la classificació i després d’haver aconseguit la classificació a les semifinals de la Copa, volen seguir amb la bona dinàmica per arribar al derbi de la propera jornada amb les millors sensacions possibles.\nBarcelona, 3 de novembre de 2017 – El FC Barcelona rep aquest diumenge, a les 12:00, al SilverStorm El Salvador en el partit corresponent a la setena jornada de lliga. Els catalans volen seguir amb la bona dinàmica de joc i els bons resultats abans d’arribar al derbi català, que es jugarà la pròxima jornada.\nGrans resultats, millor joc\nEls blaugranes, arriben al matx de diumenge, situats en una còmoda quarta posició a la lliga, amb 20 punts en sis jornades. Uns resultats que ha permès obrir una diferència de 13 punts, respecte al play off de descens. De fet, en aquest inici de lliga, el Barça no només ha obtingut bons resultats, sinó que el joc de l’equip també està a un gran nivell.\nAquesta dinàmica positiva és la que l’equip vol mantenir aquesta jornada, per arribar al derbi davant la UE Santboiana al màxim nivell.\nPer la seva banda, el SilverStorm El Salvador arriba com a segon a la classificació amb només una derrota en sis jornades.\nL’equip femení de l’Associació de Veterans Rugby Barça (AVRFCB) segueixen creixent en un projecte que des d’aquesta temporada ja és una realitat. Fins el moment, aquest equip que forma part de l’AVRFCB, compta amb una quinzena de jugadores i entrena dimarts i dijous de 20 a 21:30h, al camp situat al Passeig Valldaura 43 (a la línia 3 del metro de Barcelona, a la parada Valldaura).\nLes mateixes jugadores volen fer una crida perquè totes les noies que vulguin es sumin a aquest projecte i vinguin a provar aquest esport.\nSi voleu més informació o venir a un entrenament de prova, no dubteu en posar-vos en contacte al correu fcbarcelona.rugbi.femeni@gmail.com o al telèfon +34 667 97 13 16 (Helena).\nLes noies de l'AVRFCB volen seguir creixent! T'hi apuntes??https://t.co/lHOU1dmL7l pic.twitter.com/QPjRedJxIt\n— FC Barcelona Rugby (@FCBRugby) October 23, 2017\nEls visitants han saltat al camp de la Teixonera molt forts i han posat molt difícil les coses als catalans que han marxat al descans amb un resultat molt advers (7-27). A la segona part els de Tomy García han plantat cara a l’Alcobendas, tot i que no han pogut reduir distàncies.\nImatges d’Edu Rois\nEl FC Barcelona rebia a la Teixonara al Sanitas Alcobendas Rugby en el partit corresponent a la cinquena jornada de lliga. El matx ha acabat amb victòria visitant per 7-34, un resultat que no fa perdre al Barça cap posició a la classificació.\nUn Alcobendas molt centrat\nEl Sanitas Alcobendas Rugby ha saltat avui al camp de la Teixonera molt centrat i ha obert una diferència important en els primers 40 minuts de partit. Els visitants arribaven al quart d’hora de partit amb el 0-6 en el marcador després de dos cops de càstigs transformats per Dean Linklater.\nEl primer assaig visitant ha arribat al minut 16 de partit (0-13) anotat a mans de Pedro Martin. Cinc minuts més tard, Robert Newton ha anotat la segona marca visitant (0-20). La tercera marca, aquesta de Benjamín Ovejero, ha arribat a la mitja hora de partit (0-27).\nAbans del descans, ha arribat l’únic assaig del FC Barcelona que l’ha anotat Bruno Granell, després d’una gran passada de Bautista Güemes el qual ha transformat, posteriorment, l’assaig (7-27).\nA la segona part, tot i el marcador en contra, el Barça no ha abaixat els braços i ha mirat d’escurçar la diferència en el marcador. Finalment però, el partit ha acabat amb victòria visitant per 7-34.\nEn una posició tranquil·la\nTot i la derrota, el marge aconseguit en les primeres jornades de lliga permet al Barça mantenir-se en cinquena posició amb 15 punts. Tot i que el seu perseguidor més pròxim, el Bizkaia Gernika RT, sumi cinc punts aquesta jornada, els blaugranes no perdran cap posició.


espai sensus: 04/2010\nDetall pel Cap de Setmana\nM'encanta inventar-me centres de flors, detalls pels racons de casa meva...com diu el meu home crear "bodegons"...i aquest que he trobat a Manualidades m'ha semblat preciós!\nEtiquetes de comentaris: creativitat, flors, idees\nEmeco (The Electric Machine and Equipment Co.) és una empresa de llarga història. Fundada en 1944 per Witton C. Dinges, l'empresa va ser el resultat de la col·laboració amb ALCOA en la recerca de desenvolupar una cadira per ús militar, pràctica i lleugera. I d'aquí surgeix la Navy Chair que actualment encara es produeix. Les cadires estan realitzades en alumini, fruit d'un treball artesanal i que hi participen en la seva elaboració de cada cadira múltiples artesans i maquinària especialitzades.\nPublicat per Unknown a 11:18 0 comentaris\nBany o obra d'art\nEn Marie Claire he trobat el bany d'una reforma que realment m'ha semblat més una obra d'art que un bany, però que realment l'he trobat exquisit i molt interessant!\nLa combinació del color, el mirall vintage, la pintura de dalt...tot un toc molt chic!!\nArmani i Roca\nEn l'última Fira Internacional del Moble a Milà s'ha presentat l'aliança entre el dissenyador Giorgio Armani i Roca.\nRoca dóna un pas més apostant en disseny i exclusivitat...una tònica que ja fa temps que l'està col·locant en un altissim nivell de qualitat, disseny i tendència.\nEl resultat uns banys plens de senzillesa (marca inequívoca d'Armani) però a la vegada elegància i sofisticació. Un encert per les dues bandes!!\nEtiquetes de comentaris: bany, disenyador\nSenzillament un armari...\nPerò personalment la foto és preciosa, la composició, la idea del barrets, una imatge simple però plena de sensualitat, llum...\nIdea de com treure profit a un moble d'Ikea.\nLi han col·locat rodetes i és un perfecte moble baix pel que es vulgui, revistes, equip de música, TV, el que sigui...\nEtiquetes de comentaris: creativitat, idees\nEls visitants de la regió vitivinícola de la Rioja Alabesa poden fruir d'un nou allotjament de quatre estrelles. Amb una arquitectura completament integrada en el paisatge de Villanueva d'Alava, amb un espectacular disseny que permet increïbles jocs de llum i una gran lluminositat en cada racó.\nEstà composada per cubs superposats, que semblen ressorgir del centre de la terra. Materials i tècniques que s'han entrelligat a la perfecció per a composar una avantguardista obra d'art, totalment contraposada al seu entorn, però que hi encaixa perfectament.\nHe visitat la web de l'hotel Azucar a Mèxic i m'ha semblat digne de recomanació...\nLa seva pròpia senzillesa és el que el fa íntim, agradable, personal. Un paradís ideal per perdre's i desconnectar de tot!\nde l'avi al nen...\nUna manera molt divertida i original de transformar una calaixera de l'avi (és un dir!) a un moble pel nen petit de casa (també és un dir!!). Donarem color, vida, originalitat a una vella calaixera que pot quedar bé a qualsevol racó d'una casa divertida i diferent!\nEtiquetes de comentaris: mobiliari, reciclar\nAixò és una perruqueria!!\nMSK Design Group ha projectat una perruqueria a en Westchester, New York, on predominen la simplicitat, l'equilibri, la practicitat, amb tocs de colors bàsicament per les llums de sostre i els colors dels xampús...\nSensació de net, ordre i creativitat...\nEtiquetes de comentaris: local, senzillesa\nNou look per a una cuina\nA vegades el pressupost no ens arribar per a fer un total canvi de la cuina. Llavors tenim altres opcions, pintar parets, pintar els mobles, enrajolar petites zones, moure algun element... qualsevol canvi, sobre tot de color, ens ajudarà a visualitzar una cuina diferent!!\nAquí tenim un exemple vist a Design Sponge, una cuina rústica un pèl fosca, que s'ha convertit en quasi mediterrànea...\nEtiquetes de comentaris: cuina, reforma\nLa natura maleable\nEspectacular els treballs de Olga Ziemska. El seu treball és una combinació de objectes fets a mà amb objectes del medi ambient.\nEtiquetes de comentaris: creativitat, disseny\nUn bany de luxe\nUn meravellós bany vist en Vicente Wolf...em sembla espectacular, al menys visualment...\nSal i Pebre en el País de les Meravelles


Àmbit proper o difusió global, apostes paral·leles\n3 min. El Prat de Llobregat 21/04/2012 23:13\n651x366 Els ponents de l'acte / À. G. Els ponents de l'acte / À. G.\nL'espai cultural Cèntric d'El Prat de Llobregat ha acollit una jornada periodística de reflexió sobre el present i futur de la ràdio esportiva local. L'emissora radiofònica de la població, El Prat Ràdio, ha celebrat així els seus deu anys en antena. Davant la presència de desenes de professionals i col·laboradors de mitjans radiofònics i digitals d'àmbit local o territorial, el periodista Sergi Mas s'ha encarregat d'obrir l'esdeveniment amb una petita xerrada al voltant del món de les ones.


Exclusiu triplex al Poblenou, ubicat a ‘’L’antiga Fàbrica del Sucre’’\n139 m² 2 Dormitoris\t2 Banys\n1 Plaça de aparcamiento\nSituat a l'antiga Fàbrica del sucre, en ple cor del barri Poblenou. Al 22 @, districte de la innovació i zona molt demandada actualment a Barcelona, trobem aquest EXCLUSIU TRIPLEX. És la recuperació i transformació d'una antiga destil·leria d'alcohol del 1916, duta a terme per un emblemàtic estudi d'arquitectura.\nLa superfície queda repartida en tres nivells aconseguint espais absolutament diàfans, deixant així molta flexibilitat d'ús.\nA la primera planta hi trobem la sala d'estar, el menjador i la cuina. A la segona planta tenim un bany al costat del gran espai diàfan i en la tercera un altre bany complet costat d'un altre gran espai diàfan.\nL'habitatge és molt lluminós durant tot el dia\nAccés a la finca només per codi privat de seguretat, amb conserge i vigilància per càmeres de seguretat les 24 hores del dia.\nFinca cèntrica i molt tranquil.\nLa propietat disposa de 5 places de pàrquing opcionals a la venda a la finca del costat. Preu de venda: 30.000 € / per plaça.\nMolt ben connectat amb transport públic, L4 de metro (Llacuna) a 5 parades de la plaça Urquinaona. Zona dotada de supermercats, botigues, restaurants i bones connexions també d'autobús.\nIdeal per a qui vulgui experimentar la sensació de viure en un edifici històric amb caràcter industrial o estil novaiorquès i a escassos passos del mar.\nSobre El Poblenou\nEs tracta del barri que més transformacions ha tingut des de començaments d'aquest segle XXI. Ha passat de ser un barri d'indústries decadents a convertir-se en un barri en el qual es barregen empreses corporatives de noves tecnologies, amb hotels de 4 i 5 estrelles, campus universitaris i edificis d'habitatges. Però a més d'aquests edificis moderns, el que sorprèn al Poblenou, és el contrast de la novetat amb l'antic. Podem trobar-nos en un mateix lloc, clàssics edificis o indústries de principis del segle XX, amb les noves icones de l'arquitectura de Barcelona. Aquests contrastos, sumat al fet que nous veïns tant d'altres barris de Barcelona, com estrangers comparteixen el barri amb veïns que porten tota la vida al Poblenou, fan d'aquest barri, un lloc ideal per viure i visitar.\nDúplex completament reformat a Poblenou\nFantàstic dúplex ubicat a la planta baixa d'una finca clàssica de 1940 al sol.licitat barri del Poblenou, davant el famós centre de creació cultural i artística Palo Alto, a cinc minuts de la platja i a deu minuts de la...\nImpressionant dúplex al Poblenou\nSituat al cor del Poblenou en un carrer molt tranquil, al costat de la Rambla a tocar de la platja de la Mar Bella. Pis dúplex d'alt standing de 136,3m2 construïts amb un pati interior de 10,2m2 de tipus anglès. Entrada...\ndes de 394.000 €\nPromoció d'obra nova a Poblenou\n62m2 - 89m2\nAquesta exclusiva promoció d'habitatges d'obra nova està ubicada al barri del Poblenou, una zona on es barregen el comerç de proximitat i la vida de barri amb les últimes tendències, a més està molt ben comunicat amb transport públic i...


Les Eres i el Parc del Comunidor d’Altafulla repetiran com a escenari de la Copa Catalana de Trial\nZones naturals amb pendents de terra i roca allisada, combinades amb zones artificials de troncs i pedres tornaran a fer les delícies dels pilots el proper 8 d’abril\nLes Eres i el Parc del Comunidor d’Altafulla repetiran com a escenari de la Copa Catalana de Trial el proper 8 d’abril. Aquest excel•lent marc, així com les diferents zones que s’hi van instal·lar, esdevenen el principal atractiu de la prova. Zones naturals amb pendents de terra i roca allisada, combinades amb zones artificials de troncs i pedres que, de ben segur, tornaran a fer les delícies dels pilots.\nDesprés de diversos anys esdevenint un dels escenaris de la Copa Tarragona, el municipi es va estrenar l’any passat com a seu de la segona prova de la competició catalana. Enguany, la Federació ha tornat a proposar la vila del Baix Gaià per dur-hi a terme una de les competicions, de nou de la mà del Club Biketrial Costa Daurada Torredembarra. El seu responsable, Àngel Batlle, espera repetir l’èxit de l’edició anterior, quan hi van prendre part 160 pilots de Catalunya, Espanya, i fins i tot d’àmbit internacional.\nLa competició adoptarà el mateix format que l’any passat, quatre proves repartides entre els mesos de març i setembre. Més enllà d’Altafulla, també farà parada a Barcelona, el 4 de març; a Girona, el 9 de juny; i a Matadepera, el 16 de setembre.\nA Altafulla, l’organització comptarà amb la col·laboració de la regidoria d’Activitat Física i Esport de l’Ajuntament.


Els musulmans plantegen ubicar la mesquita a la Bordeta, Copa d'Or, la Mariola o Ciutat Jardí\nLa comunitat musulmana de Lleida ha demanat a la Paeria iniciar el diàleg per estudiar l'emplaçament de la futura mesquita i per això ha proposat cinc terrenys en sòl urbà.\nLa Comunitat Islàmica de Cooperació i d'Unió de Lleida i Comarca de Segrià (CICU) ha proposat a la Paeria 05:00 terrenys en sòl urbà per construir una mesquita a la ciutat de Lleida i ha demanat a la regidoria d'Urbanisme que "s'obrin converses per concretar l'emplaçament del futur equipament religiós".\nL'entitat planteja "terrenys situats en sòl urbà i de titularitat municipal susceptibles de ser destinats a l'ús religiós, és a dir, solars qualificats d'equipament comunitari". Els musulmans de Lleida proposen "adquirir un dels terrenys per via de cessió gratuïta, donada la nostra finalitat".\nLa primera de les superfícies està situada a l'avinguda Miquel Batllori, a Copa d'Or, a la banda de la carretera LL-11, un lloc on antigament s'instal·laven les Firetes i que actualment és un aparcament provisional. En principi, s'havia plantejat cedir part d'aquesta enorme parcel·la per finançar la construcció d'al Parc de les Arts, però el concurs va quedar desert.\nEl següent solar, també a Copa d'Or, s'emplaça a l'avinguda President Josep Irla, davant del Decathlon, que s'utilitzava com a pàrquing durant la Festa Major de Maig i les Festes de la Tardor per facilitar l'accés dels ciutadans a les Firetes.\nLa tercera proposta es troba a la partida Mariola, a prop de l'escola Magí Morera i Galícia i la ludoteca de la Mariola. El següent terreny està entre l'avinguda Flix i els carrers Binèfar i Terol, al barri de la Bordeta, en un solar entre la benzinera de la Bordeta i el Mercadet.\nL'última proposta se situa entre el Passeig Onze de Setembre i el carrer del Til·ler, a la banda del Centre Penitenciari de Ponent i prop de l'aparcament del Camp d'Esports, a la zona de Ciutat Jardí, que actualment s'utilitza com a pàrquing.\nFa setmanes, la Comunitat Islàmica de Lleida va mostrar la seva voluntat d'"anar de la mà" de la Paeria per trobar un emplaçament definitiu que compleixi amb el planejament i el marc legal urbanístic per construir la futura mesquita. A més, també vol consensuar l'edificació de l'equipament religiós amb la ciutadania.\nAmb anterioritat, l'entitat va comprar una finca de 15.000 metres quadrats al costat del pont de Pardinyes, qualificada de sòl rústic, i va demanar a l'Ajuntament que assumís la iniciativa urbanística per requalificar el terreny. La resposta del consistori va arribar per mitjà d'un informe tècnic "clar i contundent" on es comunicava que "l'Ajuntament no pot assumir la iniciativa per a formular la modificació de planejament general proposta". A més, la finca, situada al costat del canal de Seròs i de riu, està qualificada com a zona de protecció agrícola i és un lloc potencialment inundable.


LLEI 8/2017, del 15 de juny, de la comunitat catalana a l'exterior. - DOGC. Diari Oficial de la Generalitat de Catalunya - Legislació - VLEX 683231897\nArticle 2 Objectius de la Llei\nArticular les polítiques adequades per a abordar el fet emigratori català, amb caràcter integral i de manera adaptada a les circumstàncies socials i econòmiques del moment.\nDonar suport, assistència i protecció als catalans residents a l'exterior, siguin membres o no d'una comunitat catalana, de conformitat amb la legislació vigent.\nIncorporar els catalans a l'exterior i les entitats en les quals aquests s'organitzen en el disseny i el desenvolupament de les diferents polítiques sectorials de la Generalitat quan aquestes siguin d'interès per a aquest col·lectiu o hi estiguin destinades.\nContribuir a l'enfortiment de les comunitats catalanes i llurs entitats, en tant que vehicles de cohesió i relació entre els ciutadans catalans residents a l'exterior, i també entre aquests ciutadans i les institucions de Catalunya.\nFomentar les actuacions en l'àmbit de la projecció exterior, desenvolupada tant per individus com per entitats, que difonguin el coneixement de la realitat nacional de Catalunya, fonamentalment en els àmbits cultural, social, econòmic i polític.\nPotenciar les relacions socials, culturals, econòmiques i polítiques amb els països on hi ha una important presència de ciutadans catalans, amb llurs institucions i amb llurs agents socials.\nAfavorir l'adopció de vies estables i eficaces de relació recíproca entre les comunitats catalanes a l'exterior i Catalunya, tant amb les institucions públiques com amb les entitats privades.\nVetllar per la consideració, el reconeixement i la difusió de la tasca de les comunitats catalanes a l'exterior i dels ciutadans catalans a l'exterior.\nArticle 3 Dia Internacional de la Catalunya Exterior\nEl Dia Internacional de la Catalunya Exterior se celebra la diada de Sant Jordi si s'escau en diumenge, o el diumenge següent, en el cas que no es doni aquesta coincidència.\nEl Govern dona relleu institucional i públic a aquesta celebració, amb l'objectiu de difondre entre la ciutadania catalana l'existència tant de l'emigració catalana com de les entitats en les quals aquesta s'organitza i llur trajectòria.\nArticle 4 Concepte i definició\nLa Generalitat reconeix els ciutadans catalans residents a l'exterior com a destinataris de la seva obra de govern i de les seves polítiques públiques. Aquest reconeixement comporta la consideració dels ciutadans catalans a l'exterior com a subjectes de drets i deures en els àmbits en què la Generalitat té competències.\nAls efectes d'aquesta llei, s'entén per catalans a l'exterior els ciutadans espanyols residents a l'estranger que han tingut a Catalunya el darrer veïnatge administratiu i llurs descendents, d'acord amb el que estableix l'article 7.2 de l'Estatut d'autonomia de Catalunya.\nArticle 5 El Registre de catalans residents a l'exterior\nEl Registre de catalans residents a l'exterior és l'eina mitjançant la qual el Govern identifica els ciutadans que gaudeixen de la condició política de catalans d'acord amb l'Estatut d'autonomia i que resideixen a l'estranger.\nEls requisits d'inscripció, les dades informades, les característiques, la titularitat i la gestió del Registre de catalans residents a l'exterior es determinen reglamentàriament per decret.\nEl Registre s'adscriu al departament competent en matèria d'acció exterior.\nEl Registre és públic. La inscripció en el Registre té caràcter gratuït i voluntari. Per tal de facilitar l'accés als serveis i les prestacions destinats als catalans residents a l'exterior, es promourà la inscripció en aquest registre d'acord amb el que la normativa específica determini.\nLa comunicació de les dades de les persones inscrites en el Registre a altres entitats que formen part del sector públic de l'Administració de la Generalitat de Catalunya i a altres administracions públiques per a obtenir un servei o una prestació vinculats a les polítiques públiques respectives no requereix el consentiment de la persona interessada, d'acord amb la normativa de protecció de dades.\nLes dades personals recollides en el Registre s'han de donar desglossades per sexes i per edat, per tal de facilitar els estudis estadístics i els informes de gènere, d'acord amb la normativa vigent en matèria de protecció de dades de caràcter personal.\nArticle 6 Integració de l'especificitat dels catalans residents a l'exterior en les polítiques públiques\nEl Govern reconeix l'especificitat dels catalans a l'exterior en l'establiment de les polítiques públiques, vetlla per la integració de l'especificitat de la ciutadania exterior de Catalunya en les disposicions normatives i impulsa el desenvolupament de polítiques pròpies destinades a aquest col·lectiu.\nEl Govern vetlla perquè els catalans a l'exterior puguin fer efectius els drets que la normativa vigent reconeix als residents a l'exterior, especialment en els àmbits polític, administratiu, civil, social i lingüístic, i promou les accions necessàries per tal que llur exercici es dugui a terme en les mateixes condicions que són aplicables als catalans residents a Catalunya i d'acord amb el principi d'igualtat de gènere, de tracte i de no-discriminació.\nEl Govern vetlla perquè totes les administracions públiques competents garanteixin que els catalans a l'exterior puguin accedir als serveis públics en condicions d'eficiència i eficàcia i es puguin beneficiar de les prestacions que els siguin reconegudes per l'ordenament jurídic vigent.\nArticle 7 Accés a serveis de l'Administració\nEl Govern promou les accions que permetin als catalans a l'exterior l'exercici de drets i l'accés a tràmits i prestacions de serveis que els reconeix l'ordenament jurídic, mitjançant procediments administratius simplificats basats en el principi de la mínima intervenció possible i adaptats a llurs característiques especials.\nLes delegacions del Govern a l'exterior presten orientació i assessorament per a facilitar l'accés a tràmits i prestacions de serveis a favor dels catalans a l'exterior que es determinin. Així mateix i d'acord amb la normativa vigent, el dret i els tractats internacionals, les delegacions poden exercir altres funcions de protecció als catalans residents a l'exterior que se'ls puguin assignar.\nLa seu electrònica de la Generalitat, com a portal únic corporatiu de tramitació de l'Administració de la Generalitat, facilita l'accés dels catalans a l'exterior als tràmits i serveis impulsats per l'Administració de la Generalitat, la consulta del Tauler electrònic i l'accés al Registre general electrònic de la Generalitat.\nEl Govern promou la difusió de continguts d'interès per als catalans a l'exterior per mitjà del seu entorn web.\nArticle 8 Drets dels catalans a l'exterior\nEls catalans a l'exterior gaudeixen dels drets polítics definits per l'Estatut d'autonomia, i també dels drets que aquest reconeix als ciutadans de Catalunya en l'àmbit de l'Administració.\nEn l'àmbit civil i social es promou i es garanteix l'exercici dels drets següents, en els termes i les condicions que la normativa específica determina:\nDret d'accés als programes, a les prestacions i a les accions destinats a la gent gran, al jovent i als infants, i també als col·lectius que es trobin en situació d'especial vulnerabilitat, de manera que puguin rebre de l'Administració el necessari suport que els permeti viure dignament.\nDret a beneficiar-se d'accions d'informació sociolaboral i a participar en els programes del servei públic d'ocupació.\nDret a l'educació a distància amb l'ús de les tecnologies de la informació i la comunicació, en els àmbits i els nivells formatius que s'ofereixin des de l'Administració.\nDret d'accés a les promocions públiques d'habitatge.\nDret als serveis sanitaris públics en llurs estades temporals a Catalunya.\nDret a rebre informació sobre la realitat catalana mitjançant les emissions, radiofòniques i de televisió, dels programes informatius de la Corporació Catalana de Mitjans Audiovisuals, dins les possibilitats tecnològiques i dels drets de difusió.\nEn l'àmbit lingüístic, els catalans a l'exterior tenen dret, en llurs relacions amb les institucions, organitzacions i administracions públiques a Catalunya, a emprar la llengua oficial que elegeixin d'acord amb el que estableix el capítol 3 del títol I de l'Estatut d'autonomia. El Govern promou l'adopció de les mesures que facilitin l'accés a l'ensenyament del català i de l'aranès a l'exterior, tant de manera presencial, on sigui possible, com de manera virtual.\nPel que fa als àmbits lingüístic i cultural, la Generalitat ha de prestar una atenció especial a la promoció que facin els catalans i les comunitats catalanes a l'exterior dels territoris amb els quals Catalunya comparteix llengua.\nArticle 9 Planificació del fet emigratori\nEl Govern desenvolupa accions de planificació estratègica i programació de caràcter transversal del fenomen emigratori, amb l'objectiu de dotar-se d'instruments i polítiques sectorials coordinades per tal d'abordar, de manera integral, el fet emigratori.\nEl Govern impulsa l'estudi de la trajectòria i realitat del fet emigratori català, amb l'objectiu de difondre'l entre la ciutadania de Catalunya, i vetlla per la integració expressa i operativa de la perspectiva de gènere i de les dones.\nCorresponen al departament competent en matèria de migracions l'impuls estratègic i la coordinació dels programes que impliquin més d'un organisme del Govern, sens perjudici del desenvolupament sectorial que els departaments afectats per raó de la matèria duguin a terme.\nArticle 10 Mobilitat internacional\nEl Govern, per mitjà dels departaments competents en aquesta matèria, articula les eines i els serveis d'informació, orientació i acompanyament per als catalans interessats en llur mobilitat internacional que els permetin disposar amb caràcter previ d'elements de judici necessaris per a afrontar amb les màximes garanties d'èxit llur projecte emigratori.\nEl Govern fomenta la mobilitat internacional que tingui per objectiu l'excel·lència acadèmica, associativa i professional, i també el retorn de talent.\nEls departaments competents en aquesta matèria, pel que fa a l'orientació prèvia a la mobilitat, han d'articular els necessaris mecanismes de col·laboració entre els serveis i entitats públics actius i les comunitats catalanes a l'exterior actives en l'àmbit de l'acollida en els països receptors de la mobilitat.\nEls departaments competents en aquesta matèria han d'articular els necessaris mecanismes de suport i cooperació amb les comunitats catalanes a l'exterior a fi que disposin dels mitjans adequats per a prestar els serveis d'orientació i assessorament en els països d'acollida.\nArticle 11 Vinculació amb Catalunya\nEl Govern, per mitjà del departament competent en matèria d'acció exterior, impulsa i facilita les relacions amb els catalans a l'exterior, promou la interrelació entre ells i dona suport a llurs organitzacions, amb l'objectiu de possibilitar el manteniment d'un lligam actiu entre els catalans a l'exterior i Catalunya, per tal que aquests participin de manera organitzada en la realitat de llur país d'origen, tinguin accés a les eines que permetin el contacte amb la cultura i la llengua catalanes, col·laborin en la projecció exterior de Catalunya i es relacionin amb les seves institucions.\nEl Govern fomenta les actuacions organitzades a l'estranger, tant per institucions i empreses, com per la societat civil sense ànim de lucre, que permetin l'acompanyament i el suport als moviments migratoris dels catalans. En l'aplicació d'aquesta llei, la Generalitat ha de vetllar per tal que totes les accions i iniciatives que hom emprengui, en qualsevol territori, i en totes les entitats i tots els agents que hi participin o que en resultin beneficiaris, compleixin els valors, principis i normes vigents a Catalunya i en les institucions internacionals de referència, en matèria de drets humans, socials, civils i polítics, i també les de responsabilitat social i ambiental.\nEl Govern dona suport i reconeixement a totes les iniciatives promogudes per catalans a l'exterior que persegueixin l'interès general de Catalunya i el seu enriquiment social, econòmic, polític i cultural mitjançant el patrocini, el mecenatge, la captació de fons, finançament o aportacions.\nEl Govern reconeix els coneixements i les experiències dels catalans a l'exterior de més edat com a testimoniatges de la memòria històrica.\nArticle 12 Retorn a Catalunya\nEls catalans a l'exterior, d'acord amb la normativa específica en matèria de retorn dels catalans emigrats i llurs descendents, tenen dret a accedir a les actuacions i mesures de suport que s'estableixin quan decideixin retornar a Catalunya per a establir-hi la residència.\nEl Govern impulsa les actuacions que facilitin la incorporació al mercat de treball de Catalunya de professionals catalans que hi estiguin interessats i que exerceixin llurs carreres professionals a l'estranger. També impulsa les actuacions i les mesures destinades a la identificació i al retorn de talent català en l'àmbit acadèmic, d'investigació, cultural o professional que es trobi a l'exterior.\nArticle 13 Definició\nAls efectes d'aquesta llei, s'entén per comunitats catalanes a l'exterior les entitats de naturalesa associativa sense ànim de lucre, constituïdes legalment sota qualsevol forma reconeguda en dret, les finalitats de les quals persegueixin l'assoliment dels objectius fixats per aquesta llei i siguin reconegudes d'acord amb el que aquesta disposa.\nAls efectes d'aquesta llei, gaudeixen de la condició de comunitats catalanes a l'exterior les federacions de comunitats catalanes a l'exterior i les comunitats catalanes virtuals creades amb l'objectiu de permetre la connectivitat i la interacció entre els catalans residents a l'exterior, i llur comunicació i col·laboració amb la Generalitat.\nAls efectes d'aquesta llei, poden ésser membres de les comunitats catalanes a l'exterior els catalans residents a l'exterior, d'acord amb l'article 4. També en poden ésser membres les persones que resideixen fora de Catalunya i que, sense tenir la condició política de catalanes, se senten vinculades a Catalunya, la seva cultura, la seva llengua i la seva personalitat com a nació.\nArticle 14 Suport\nEl foment i l'enfortiment de les comunitats catalanes a l'exterior, enteses com a punt de trobada i espai d'experiència entorn de la catalanitat dels catalans establerts en una àrea geogràfica determinada.\nEl manteniment dels vincles entre els catalans a l'exterior i Catalunya que permetin el contacte i la pràctica en la llunyania de la llengua, la cultura i la realitat catalanes, i facilitin la informació i el contacte amb Catalunya, amb les seves institucions i amb les iniciatives governamentals destinades a aquest col·lectiu.\nLa difusió internacional de Catalunya, en tant que agents actius en projecció exterior catalana que actuen en col·laboració amb institucions i entitats catalanes i locals existents en llur àrea geogràfica.\nLa consolidació de les comunitats com a punts de referència, especialment en l'àmbit social i cultural, per als catalans residents en llur àrea geogràfica.\nLa constitució de noves comunitats que actuïn com a punts de descobriment, contacte i coneixement de Catalunya.\nLa preservació i la difusió del patrimoni històric, documental i cultural de les comunitats catalanes a l'exterior.\nEl foment de la participació de joves, d'origen o descendents de catalans, i de la igualtat de gènere i de tracte, i de la no-discriminació en el si de les comunitats i els òrgans de govern respectius.\nLa promoció de la relació, la interacció i l'intercanvi entre els diferents tipus de comunitats catalanes a l'exterior.\nLa informació, l'assessorament i l'orientació als catalans que arriben als països o territoris de l'Estat on ja hi ha comunitats catalanes a l'exterior, i als catalans que sol·liciten informació abans de marxar.\nLa col·laboració, si escau, amb els catalans a l'exterior que estiguin en situació d'extrema necessitat per a facilitar-los suport extraordinari i informació d'urgència.\nArticle 15 Reconeixement oficial de comunitats catalanes a l'exterior\nLes comunitats catalanes a l'exterior poden ésser beneficiàries dels serveis, els ajuts i les prestacions institucionals que s'estableixin d'acord amb aquesta llei, havent obtingut prèviament el reconeixement del Govern. Els requisits i el procediment de reconeixement s'han d'establir per decret.\nL'obtenció del reconeixement a què fa referència l'apartat 1 requereix l'acreditació de la constitució de la comunitat conforme a dret, l'adequació dels seus objectius a aquesta llei, la seva estructura i el seu funcionament de caràcter democràtic i transparent i la seva vinculació amb Catalunya, els ciutadans catalans, la història, la llengua, la cultura o qualsevol altre aspecte de la realitat catalana.\nEl decret regulador del reconeixement de les comunitats catalanes a l'exterior ha de determinar també les particularitats aplicables a les comunitats catalanes virtuals, com ara llur creació i funcionament, els criteris per a la promoció de federacions per àrees geogràfiques, el tràmit de consulta previ al Consell de la Catalunya Exterior i el procediment de revocació del reconeixement.\nArticle 16 Revocació del reconeixement oficial\nLa revocació del reconeixement oficial s'efectua en els supòsits de:\nDissolució de l'entitat.\nInactivitat manifesta de l'entitat durant un període de dos anys.\nIncompliment dels requisits exigits per al reconeixement, en especial els que fan referència al funcionament democràtic i a la transparència en l'actuació.\nIncompliment de l'obligació de mantenir actualitzades les dades en el Registre de les comunitats catalanes a l'exterior, d'acord amb el que s'estableixi per decret.\nIniciativa presa per l'entitat mateixa.\nLa revocació del reconeixement oficial comporta la pèrdua del dret d'accés als serveis i a les prestacions, i el reintegrament dels beneficis econòmics que s'haguessin obtingut, d'acord amb el que es determini per reglament.\nArticle 17 Les federacions de comunitats catalanes a l'exterior\nArticle 18 Les comunitats catalanes virtuals a l'exterior\nEl Govern fomenta les xarxes creades d'acord amb les tecnologies de la informació i la comunicació i els dona suport, amb la finalitat de permetre la connectivitat i la interacció dels catalans a l'exterior i llur comunicació i col·laboració amb la Generalitat, d'acord amb els objectius establerts per l'article 14.\nEl reconeixement de les comunitats catalanes virtuals a l'exterior es duu a terme d'acord amb el que disposa l'article 15.\nArticle 19 El Registre de les comunitats catalanes a l'exterior\nEl Registre de les comunitats catalanes a l'exterior es configura com a base de dades de caràcter administratiu en què s'inscriuen les comunitats catalanes a l'exterior, llurs federacions i les comunitats catalanes virtuals reconegudes d'acord amb aquesta llei. També s'hi poden inscriure totes les circumstàncies relacionades amb les entitats esmentades, d'acord amb el que es determini per decret.\nLa publicitat de les dades del Registre s'ha de fer per mitjà del Portal de la Transparència de la Generalitat de Catalunya.\nAquest Registre s'adscriu al departament competent en matèria d'acció exterior.\nLes comunitats catalanes reconegudes han de comunicar al Registre les modificacions de dades que es produeixin, a l'efecte de l'actualització de les dades inscrites.\nArticle 20 Serveis i prestacions\nEl Govern dona suport a les comunitats catalanes a l'exterior, les federacions de comunitats i les comunitats catalanes virtuals inscrites en el Registre, mitjançant serveis i prestacions destinats a:\nFacilitar l'accés a la informació de les disposicions i resolucions que el Govern i el Parlament de Catalunya adoptin en les matèries específicament reconegudes d'interès per a les comunitats catalanes i per als catalans d'arreu del món.\nGarantir el mateix tracte que reben les entitats establertes en el territori de Catalunya pel que fa a l'accés al patrimoni cultural, particularment mitjançant la recepció de fons bibliogràfics, audiovisuals, informàtics i didàctics.\nFer que es puguin beneficiar de l'acció del Govern en igualtat de condicions amb les entitats establertes en el territori de Catalunya.\nFer que obtinguin assistència tècnica i ajuts per al funcionament i per a l'organització d'activitats de promoció i difusió de Catalunya que es duguin a terme d'acord amb l'acció exterior de la Generalitat.\nFacilitar assistència tècnica i ajuts per a promoure actuacions encaminades al coneixement i a l'estudi de la llengua i la cultura catalanes, en especial entre els infants i els joves membres de la comunitat catalana.\nFacilitar assistència tècnica i ajuts per al desenvolupament d'iniciatives encaminades a afavorir la mobilitat internacional dels catalans, i també per a contribuir a cobrir les necessitats bàsiques dels catalans a l'exterior que es trobin en situacions d'especial dificultat.\nFomentar l'accés a la informació d'actualitat de Catalunya mitjançant les eines de difusió comunicativa i l'ús de les tecnologies de la informació i la comunicació impulsades per l'Administració de la Generalitat.\nPromoure intercanvis de caràcter educatiu, cultural i econòmic per als membres de les comunitats catalanes, mitjançant programes específics d'estades culturals, beques d'estudis, colònies de vacances i estades de coneixement o de retorn temporal a Catalunya, dels quals es puguin beneficiar especialment els més joves i els residents de més edat.\nFacilitar el coneixement dels programes i les iniciatives promoguts per l'Administració de la Generalitat en l'àrea geogràfica on les comunitats catalanes estiguin establertes, en l'organització dels quals s'ha d'aprofitar, sempre que sigui possible, l'estructura associativa formada per les comunitats catalanes a l'exterior.\nFacilitar la signatura de convenis de col·laboració amb organismes i institucions de la Generalitat per a la prestació de serveis o per a l'exercici de les actuacions que els siguin encomanades.\nAssessorar i informar en matèria social, econòmica i laboral de Catalunya, especialment pel que fa a les iniciatives destinades als catalans a l'exterior o que els incloguin.\nFacilitar l'obtenció de material bibliogràfic, audiovisual, de difusió o de qualsevol altre tipus anàleg, elaborat per la Generalitat.\nPermetre la interlocució amb el Govern mitjançant el Consell de la Catalunya Exterior.\nFomentar el bon ús del nom, la bandera i els símbols de Catalunya en la seu social o en els actes que organitzin.\nLes comunitats catalanes a l'exterior, les federacions de comunitats i les comunitats catalanes virtuals han de tenir accés als ajuts i les subvencions per al compliment dels objectius d'aquesta llei, d'acord amb la legislació aplicable.\nArticle 21 El Consell de la Catalunya Exterior\nEl Consell de la Catalunya Exterior és l'òrgan assessor i col·legiat de consulta i participació externa dels catalans residents a l'exterior i de les comunitats catalanes a l'exterior.\nEl Consell de la Catalunya Exterior té les funcions següents:\nProposar accions i programes relacionats amb les comunitats catalanes i els catalans a l'exterior.\nQualsevol altra funció que li sigui atribuïda per l'ordenament jurídic.\nEl funcionament, l'organització, la composició i l'adscripció del Consell de la Catalunya Exterior s'han de determinar per decret. La composició ha d'incloure, en tot cas, els òrgans del Govern competents en matèria d'acció exterior, migracions, cultura i educació; una representació dels organismes, consorcis i institucions participats per la Generalitat que treballin en els àmbits de la internacionalització i la projecció exterior, especialment de l'economia, la llengua i la cultura, i una representació de les comunitats catalanes a l'exterior i de les federacions reconegudes. En la designació dels membres del Consell que formen part de les comunitats catalanes a l'exterior i de les federacions, basada en criteris democràtics, s'ha de procurar assolir una representació equilibrada de dones i homes i d'àrees geogràfiques.\nEls membres del Consell de la Catalunya Exterior exerceixen la funció de representació de la Catalunya exterior, en el marc de les seves finalitats assessores i consultives, davant les institucions catalanes, i han de comparèixer davant el Parlament de Catalunya quan aquesta institució els ho sol·liciti, o a petició pròpia amb l'aprovació prèvia de la comissió pertinent.\nEl Consell de la Catalunya Exterior és un òrgan assessor del Govern que no substitueix ni reemplaça les estructures de representació dels seus components.\nEls membres del Consell representants de la Catalunya exterior, en col·laboració amb el departament competent en matèria d'acció exterior, poden promoure iniciatives davant d'altres administracions públiques competents en matèries relacionades amb els catalans residents a l'exterior o amb les entitats en les quals aquests s'organitzen, o iniciatives que considerin d'interès.\nArticle 22 Trobades geogràfiques de comunitats catalanes a l'exterior\nEl Govern habilita anualment una partida específica en els pressupostos de la Generalitat destinada a complir els objectius d'aquesta llei.\nL'adopció de les mesures establertes per aquesta llei resta subjecta a les disponibilitats pressupostàries.\nEl Govern ha d'incorporar en el Pla estratègic previst per l'article 15 de la Llei 16/2014, del 4 de desembre, d'acció exterior i de relacions amb la Unió Europea, les prioritats i els objectius a mitjà termini en els àmbits de les relacions amb els ciutadans catalans residents a l'exterior i de les comunitats catalanes a l'exterior.\nEls departaments de l'Administració de la Generalitat han d'incorporar en els plans de treball anuals de desenvolupament del vigent Pla estratègic d'acció exterior i de relacions amb la Unió Europea les actuacions que cal dur a terme en els àmbits de les relacions amb els ciutadans catalans residents a l'exterior i amb les comunitats catalanes a l'exterior.\nEs deroga la Llei 18/1996, del 27 de desembre, de relacions amb les comunitats catalanes de l'exterior.\nEs deroga l'article 40 de la Llei 16/2014, del 4 de desembre, d'acció exterior i de relacions amb la Unió Europea.\nDECRETO FORAL 226/2011, de 5 de octubre, por el que se establecen la estructura y el currículo del título de Técnico en Producción Agropecuaria en el ámbito de la Comunidad Foral de Navarra.


Cs 3 t3 natura i societat harmonies... by mjvercher 487 views\n1. INS PRÍNCEP DE GIRONA Curs 2012/2013Nom i cognoms....................................................................Data...........................ACTIVITATS AVALUACIÓ CS 4t Acollida NOTA AUTOAVALUA’T........... U 2: 1 2 3 4 5 6: SXVIII-SXIX1. Què és el liberalisme?2. Què és el nacionalisme?3. Els inicis de la Revolució Francesa…… • Datem la Revolució Francesa l’ any………. • Quines mesures va prendre l’Assemblea Nacional després de la presa de la Bastilla?4. La Primera República francesa..... • Quan es va proclamar? • Què va passar el juny de 1793? • Quines mesures va prendre Robespierre? Quin final va tenir? 1\n2. INS PRÍNCEP DE GIRONA Curs 2012/20135. El període napoleònic ( 1799 / 1815) • Explica les actuacions de Napoleó durant el Consolat. • Com va actuar Napoleó als territoris conquerits? • Quin any, a quina batalla i per quins països va ser derrotat del tot Napoleó?6. Restauració i revolucions liberals ( 1815-1848 ) • Amb quin objectiu es van reunir a Viena les potències vencedores? • Quins van ser els estats participants al Congrés de Viena?7. Els moviments nacionalistes • Quin Estat va iniciar la unificació d’Itàlia? Qui era el seu monarca? • Quin era l´Estat alemany més important? Com va aconseguir la unificació d’Alemanya? 2


ÉS POSSIBLE QUE VULGUEU REPENSAR L'ÚS D'UNA BOLA D'ESTABILITAT COM A CADIRA D'ESCRIPTORI - BENESTAR\nÉs possible que vulgueu repensar l'ús d'una bola d'estabilitat com a cadira d'escriptori\nPerElizabeth Chang 29 de setembre de 2020 PerElizabeth Chang 29 de setembre de 2020\nSi heu comprat una bola d'estabilitat per utilitzar-la a la vostra estació de treball a casa pandèmica, o heu tret la pols de la que no s'utilitzava al soterrani, potser voldreu seure a aquesta comprovació de la realitat, en una cadira tradicional. Les afirmacions que les boles d'estabilitat enfortiran el vostre nucli tenen poc suport en la investigació. De fet, seure sobre una pilota d'estabilitat, també coneguda com a pilota d'equilibri, pilota d'exercici o pilota suïssa, podria tenir efectes perjudicials.\nEls fabricants sovint promouen les boles d'estabilitat com a equips d'entrenament i mobles. Els anuncis afirmen que, tot i que els productes es poden utilitzar per fer exercicis més difícils, fent abdominals sobre les pilotes, per exemple, o recolzant-hi els peus per fer flexions, simplement utilitzar-los com a cadires d'escriptori millora la postura i facilita una entrenament per enfortir el nucli.\nEl bombo sembla haver funcionat. Les vendes de boles d'equilibri van créixer un 67 per cent de gener a juliol de 2020, en comparació amb l'any anterior, segons les xifres recollides pel Grup NPD, una empresa d'investigació de mercat. Una portaveu de l'NPD va dir que les vendes van créixer més ràpidament al març, abril i maig, corresponent al moment en què molts gimnasos estaven tancats i els nord-americans començaven a treballar des de casa.\nPot ser estrany plorar una celebritat que mai no vau conèixer. Heus aquí per què és saludable.\nL'equilibri en una superfície inestable requereix un compromís del nucli: els músculs abdominals, lumbars i pèlvics. I implicar el vostre nucli l'ajuda a enfortir-se, cosa que hauria de millorar la postura i disminuir el mal d'esquena. És per això que la gent fa exercicis a sobre de pilotes d'estabilitat. Per tant, la idea que els treballadors d'oficina puguin obtenir beneficis similars utilitzant boles d'equilibri com a cadires d'escriptori no sembla tan descabellada.\nPerò no és una teoria recolzada per la ciència, segons Brian Lowe, enginyer industrial de recerca de l'Institut Nacional de Seguretat i Salut Laboral dels Centres per al Control i la Prevenció de Malalties. Ell i els seus col·legues es van preocupar quan van veure campanyes de benestar al lloc de treball amb imatges d'empleats asseguts sobre boles d'estabilitat, perquè no estaven segurs que asseure's sobre una bola d'estabilitat de rodatge lliure fos una recomanació general adequada per al lloc de treball, va escriure Lowe per correu electrònic.\nDesprés d'examinar el tema, van publicar un comentari a l'American Journal of Health Promotion el març de 2016 que va acabar: Encara que el cos de literatura existent és petit i els estudis tenen limitacions. . . la literatura fins ara no suggereix beneficis significatius per a la salut per justificar la asseguda inestable com a pràctica de promoció de la salut. Fins que els estudis no mostrin beneficis més concloents, van afegir, les recomanacions del lloc de treball que impliquen boles d'estabilitat s'han de veure amb escèptica.\nper a què serveix kombucha\nDiane Gregory, professora associada al Departament de Kinesiologia i Educació Física de la Universitat Wilfrid Laurier de Waterloo, Ontario, va ser autora d'un dels estudis citats al comentari. Aquell paper , que va comparar pilotes amb cadires d'oficina, va concloure que asseure's prolongadament sobre una pilota d'estabilitat no altera en gran mesura la manera en què un individu s'asseu, però sembla que augmenta el nivell de malestar. També va ser coautora d'a Estudi 2013 , que va trobar que l'aclimatació gradual a seure en una pilota d'estabilitat podria alleujar les molèsties a l'esquena baixa causada per les boles, però de nou no va veure una millora en la força o la postura del tronc.\nLa quantitat de moviment que permeten aquestes superfícies inestables realment no és tant més que els beneficis superen les possibles conseqüències, va dir Gregory en una entrevista telefònica.\nEl malestar no és l'únic problema potencial. Un altre negatiu trobat a un dels estudis citats per Lowe és la contracció de la columna, una disminució de l'alçada de la columna a causa de l'aplanament dels discs entre les vèrtebres. L'augment del moviment de la columna, si és beneficiós, hauria reduir la contracció del disc perquè el moviment beneficiós augmentaria l'intercanvi de líquids dins del disc intervertebral, va dir Lowe. La pèrdua d'alçada de la columna, a causa de la contracció del disc intervertebral, posa en dubte els beneficis per a la columna.\nLowe també va dir que hi ha proves anecdòtiques entre els professionals de l'ergonomia de persones que cauen de les boles d'estabilitat de rodatge lliure; les boles que es col·loquen sobre una base amb respatller haurien de reduir aquest risc.\nI què passa amb la idea que fer equilibri amb una pilota d'estabilitat t'ajudarà a cremar calories addicionals, que de vegades es cita com un benefici? Dos estudis que van mesurar la diferència entre seure en una cadira normal i una pilota d'estabilitat van concloure que la diferència era d'aproximadament quatre calories per hora, va escriure Lowe, que només equivalen a unes 30 calories durant una jornada laboral de vuit hores.\nCuidar-se durant la pandèmia, de cap a peus\nRes d'això vol dir que les pilotes d'estabilitat no pertanyin a les rutines de fitness. (La qüestió de les boles d'estabilitat com a ajudant per als estudiants hiperactius també és un tema a part.) Els fisioterapeutes sovint incorporen aquests dispositius en programes d'exercicis dedicats i això pot ser apropiat, especialment en un programa d'exercicis supervisats, va dir Lowe. Però, com assenyala Gregory, no s'espera que ningú participi en cap entrenament que requereixi activació bàsica durant tot el dia. No volem tenir un múscul activat i després romandre activat durant un període de temps, va dir.\nTessa Elliott, una terapeuta física que treballa per a Emory Healthcare a Atlanta i va fer investigacions sobre boles d'equilibri com a candidata a doctorat, diu que les boles poden ajudar els pacients a desenvolupar la resistència als músculs abdominals profunds. L'ús d'una superfície inestable permet activar aquests músculs, va dir.\nElliott va formar part d'un equip de la Armstrong State University a Savannah, Ga va comparar les boles d'estabilitat amb les cadires d'escriptori . L'estudi del 2016, publicat després de graduar-se, va concloure que asseure's sobre una pilota d'estabilitat no va reduir el dolor lumbar, tot i que va millorar la resistència dels músculs que controlen el moviment cap endavant i cap enrere. Tot i així, va dir Elliott, asseure's sobre una pilota tot el dia no és una cosa que recomanaria com a estratègia per orientar específicament la resistència bàsica.\nEl panorama més gran és que una manera més saludable d'asseure's és variar el que ens asseiem, va dir. Així, va suggerir, un treballador a casa podria canviar entre, per exemple, una cadira tradicional, una pilota d'estabilitat, un tamboret sense respatller i estar dempeus. (No obstant això, estar dempeus tot el dia també és perjudicial per al cos, va assenyalar.) També és important parar atenció a la postura i aixecar-se i moure's el més sovint possible, encara que sigui només uns segons, va afegir. un correu electrònic.\nGregory no és contrari a les persones que facin servir les boles durant períodes curts de temps si realment els interessa fer-ho. Jo diria, potser treballar fins a una hora, va dir, però al final del dia, no crec que ningú hagi d'estar assegut més d'una hora, fins i tot en una cadira d'oficina elegant.\nquina malaltia tenia jfk\nAixeca't i mou-te sovint, va afegir. Això serà molt més beneficiós que qualsevol cosa en què estigueu asseguts per començar.\nLa teva vida a casa\nEl millor consell de The Post per viure durant la pandèmia.\nSalut i benestar: Què has de saber abans de la teva cita de vacunació | Consells d'afrontament creatius | Què fer amb la fatiga de Zoom\nCriança: Guia per a pares vacunats i nens no vacunats | Preparant els nens per al retorn | Fatiga de decisió pandèmica\nMenjar: Sopar en minuts | Utilitzeu la biblioteca com a recurs valuós (i gratuït) per a llibres de cuina, estris de cuina i molt més\nArt i entreteniment: Deu programes de televisió amb girs al·lucinants | Dóna a aquest duet de folk rock 27 minuts. Et donaran un món musicalment desgarrador.\nCasa i jardí: Configuració d'un espai d'entrenament a casa | Com ajudar les plantes a prosperar a la primavera | Solucions per a taques i rascades\nViatge: Vacunes i viatges d'estiu: el que les famílies han de saber | Fes un viatge nocturn amb el teu vehicle de dues rodes\nTaca de coberta semitransparent behr


Casa de VbN: Si, era ell\nUns nois d’un poble gran proper a Barcelona el van convidar a fer una tertúlia literària amb en Quim Monzó. Van quedar que agafaria el tren de les vuit i que el vindrien a recollir a l’estació. –Anirem passejant fins la sala on farem l’acte, és aquí mateix, van anunciar-li després de saludar-lo educadament. –Però abans us volem presentar un admirador, -afegiren. Van trencar per carrers silents, de poble treballador que es lleva ben aviat, fins que van sortir a una plaça il·luminada. Llavors el van fer entrar en un bar presidit per una barra de zenc llarga i polida. L’amo, que estava traient la pols a les ampolles de les lleixes, va deixar la baieta, es va eixugar les mans al davantal blanc, i es va girar per saludar-lo. En Pere Calders va allargar la ma afablement, però sense entendre encara el perquè d’aquella coneixença forçada. Quan cafeter i escriptor van ser davant per davant, les mans a punt d’encaixar, el narrador va exclamar: -Però, si sóc jo! I per bé que no recordava haver fet preparat mai ni un tallat, en Calders va haver de reconèixer que aquell home d’ample front, cara arrodonida, ulleres de carei i un permanent somriure murri, que servia cafès darrera la barra d’aquell bar d’un poble gran proper a Barcelona, era ell.\nAixò podria ser un conte, com Antaviana podria ser el nom d’un continent. De fet els contes de Pere Calders van formar molts lectors fins no fa pas tants anys. Ara ja no, ara la xarxa ha homogeneïtzat els gustos, està fent desaparèixer les literatures nacionals i ha ensorrat les editorials. I quan mors, restes a internet, però desapareixes de la memòria, que és la que valdria si tinguéssim una mica de dignitat . I això tampoc no es un conte.\nAmb un vell i espellofat exemplar de Tots els contes 1936-1967 (Llibres de Sinera) es van formar uns quants joves lectors que volien una literatura catalana moderna i en sintonia amb el món. Descobrir la contemporaneïtat de Calders i el nivell de connexió amb les cultures preeminents de l’època va atraure lectors al català. L’èxit aclaparador d’Antaviana (ed. 62), l’espectacle que Dagoll Dagom va estrenar l’any 1978 a la Sala Villaroel, va multiplicar l’efecte modern i cosmopolita de l’obra de Calders.\nAra, tants anys d’oblit després, a l’Almeria teatre hi representen Invasió subtil i altres contes. Qui recordi qui és no s’ho hauria de deixar perdre.\nEn entrar a la sala en penombra l’escriptor ha mirat a l’escenari i ha exclamat: -Si sóc jo! Els espectadors han fet callar l’intrús.


El Mussol: Tallers de curta durada\nAquests tallers estan pensats per un públic de totes les edats i que hi pugui participar molta gent. Cada participant pot estar entre 15 i 20 minuts per a fer la seva peça. La durada del taller pot ser de 2, 3 o 4h. Es poden fer a l’aire lliure\nTaller de construcció de globus aerostàtics: En aquest taller els nens construeixen globus aeroestàtics a partir de globus de festa, gomets i cinta decorativa de diferents colors segons la creativitat de cadascú.\nTaller de nassos: El nen escollirà en una caixa plena de nassos de cartró de diferents formes i mides, un nas, li posarà la goma i el pintarà segons la seva creativitat.\nTaller de titelles de dit: Cada participant pintarà i vestirà amb paper de colors, una titella de dit que prèviament haurà escollit en una caixa plena de titelles de diferents personatges. Cada nen la pintarà segons la seva pròpia creativitat.\nTaller màscares EVA: El taller es tracta de que cada nen a través d’una plantilla de cartolina d’un personatge que ell haurà triat, la ressegueixi amb un bolígraf sobre un full de paper Eva. Un cop ja l’ha dibuixat la retallarà i enganxarà les diferents capes d’Eva segons el model i la seva pròpia creativitat.\nTaller d’ulls: Aquest taller pretén a través del reciclatge d’oueres fer ulls postissos, que els nens retallaran, li posaran una goma i se’ls podran posar. Aquest taller és molt senzill però molt efectista, ja que és molt divertit quan els nens se’l posen.\nTaller de planetes: En aquest taller els nens construeixen planetes a partir de globus de festa i folrant-los amb paper de seda de colors, segons la creativitat de cadascú.\nTaller cartró: Els participants al taller folra’n peces de cartró de tot tipus (mascares, figures cotxes, animals, etc), amb paper de seda de manera que combinin els colors segons la creativitat de cadascú\nTaller de mascares petites: Cada nen pinta una mascara que prèviament haurà escollit en una caixa plena de màscares de diferents personatges. Cada nen la pintarà segons la seva creativitat.\nTaller de joguines amb materials reciclats: En aquest taller els participants deixen anar la seva imaginació, construint: io-ios, baldufes i jocs voladors


Gent Normal: ELS ZA! MÉS PREVISIBLES\nELS ZA! MÉS PREVISIBLES\nSóc fan de Za! des de fa molt i em considero apte per afirmar que aquest disc és el més previsible que un es podia trobar. Bé, també podria dir-ho diferent: ho han tornat a fer. Za! s'han tornat a treure un discàs tan amorf que no es pot agafar ni amb pinces. Tant, que tots aquells que tenen els discos a casa organitzats per gèneres, quan tinguin aquest Wanananai, el deixaran al costat del plat, sense endreçar.\n4 hits comptats és tot el que posen sobre el plat a la taula dels Za!, i quan diem hits i Za! junts hem de saber de què parlem. No fan cap hit-hit, fan un hit-altra cosa. Com exemple, el temarraco "Súbeme el monitor", més parcialitzat que la vedella envasada de les neveres dels supermercats, conté els millors tropezones del que un acostuma a anomenar hit amb moments de gran qualitat compositiva i estètica. Però també té allò tan propi del duet de rebentar la cançó i "anar-se'n de marres", sortir-se per la tangent i fer allò que veiem tot sovint que fa el Barça: quan sembla que l'extrem està enfilant l'atac i que centrarà, tira la pilota endarrere, que amb el tiqui-taca acaba al porter, Wanananai que te bajes la guitarra i tornada a començar, des de zero, Wanananai empezamos la prueba. La jugada tots sabem què és: contemporanitzar els temps, jugar a marejar, fer que s'ataca per un costat i acabar a l'altre, marejar la perdiu, el flow al si de la música, i quan sembla tot venut una fuetada i amb tot, amb la melodia controlada, súbeme el monitor, cap a dins. Això és un hit de Za!\nEl joga bonito brasiler, el múscul (música) africà, el caràcter mediterrani, la innovació en la formació i el plantejament i tot dins el joc en equip. Un equip de dos del planter que no tenen demarcació concreta. Us sona? Sí, dos anarquistes sobre el terreny de joc, sobre els escenaris, Papa Dupau i Spazzfrica Ehd.\nPodria dir moltes coses de Za!, però no tinc ganes de repetir "eclèctic", "visceral" "fresc", "free" i tantes altres etiquetes que es posaran intentant amanir una ressenya del nou disc de Za!, així que permeteu-me que hagi fet servir el també gastat símil futbolístic per descriure això tan aparentment anàrquic i que en realitat està tan ben plantejat i que no és tan sols la descripció de "súbeme el monitor", sinó la manera actual de fer de Za!, i per tant, d'aquest Wanananai.\nA més a més, ja sabeu, els discos de Za!, per molt bons que siguin, no arriben al 30% del que ofereixen aquest parell en directe, així que espanteu-vos pel que us podeu trobar si els aneu a veure.\nTorrefacto Wagneriano by Za! on Grooveshark\nFotografia de portada: portada disc Text: Lluís Huedo Correcció: Joanaina Font\nEtiquetes: discos, Gandula, la ressenya, música, ZA


Ens hem de creure les enquestes? · Tribuna.cat\nDivendres, 21 de desembre del 2007 | 16:21\nEns hem de creure les enquestes?\nQuan hom fa una enquesta d'opinió, i demana als ciutadans la seva intenció de vot, les respostes obtingudes rarament s'ajusten a la realitat. L'ocultació de vot, la no-resposta, el rebuig a ser enquestat, els biaixos en les mostres o la indecisió dels electors tardans són els factors que fan que la intenció directa de vot no sigui un indicador vàlid per predir el que passarà a les properes eleccions.\nPer això cal aplicar a aquestes respostes uns models estadístics correctors que ens permeten de fer estimacions de la intenció de vot. És el que popularment s'anomena 'cuina' de les enquestes, ja que l'aplicació de diferents models pot resultar en diferents prediccions. Tenint en compte la innegable influència de les enquestes sobre les campanyes electorals, és evident que la tria dels models d'estimació de vot mai no és neutra.\nEn les enquestes encarregades per empreses o partits, els qui paguen l'enquesta són lliures d'aplicar-hi la 'cuina' que estimen convenient. I els lectors som també lliures de creure'ns o no aquestes dades. Però quan les enquestes provenen d'institucions públiques, quina és la fórmula de cuina que s'ha d'aplicar? Davant d'aquesta problemàtica, diverses institucions han pres actituds diverses. El CIS, depenent del Ministeri de la Presidència espanyol, hi aplica un model que manté en secret. Desconeixem, per tant, els mecanismes emprats pel CIS per a oferir una determinada predicció de vot i per tant no tenim elements per avaluar-los. Irònicament, quan el Partit Socialista estava a l'oposició, va demanar reiteradament, en seu parlamentària, que es fes públic el model emprat. Però en arribar al govern, la pràctica no s'ha modificat i continua sent secret.\nEl Centre d'Estudis d'Opinió, per evitar polèmiques, opta per no aplicar cap correcció i oferir només les dades d'intenció directa de vot, sense cuinar. Es tracta d'una opció legítima, ja que evita prendre decisions que sempre estan subjectes a crítica. En qualsevol cas, l'opció del CEO és més transparent que la pràctica del CIS.\nEl que resulta més qüestionable és que en les rodes de premsa de presentació dels baròmetres no es remarqui amb suficient claredat el fet que la intenció directa de vot no ens permet predir els resultats de les eleccions. Possiblement la cerimònia de la confusió a què estem acostumats cada vegada que es publica un baròmetre sigui responsabilitat tant dels periodistes com de la política de comunicació del propi CEO. Però, en tot cas, abona la tesi que seria més desitjable que el CEO oferís una estimació raonable de vot, a partir d'un model elaborat amb criteris estrictament tècnics (l'IDESCAT de ben segur que té personal àmpliament qualificat per fer-ho). I això sí, amb les portes de la cuina ben obertes.\nEls trens no funcionen, Álvarez se'n fot, augmenta el desequilibri fiscal... i baixen els independentistes?\nLes etiquetes de 'més català que...' o 'tan espanyol com...' ja no serveixen: o 'unionista' o 'independentista'\nEl percentatge de ciutadans que se senten 'només catalans' augmenta 3 punts, fins al 18.8%, en només mig any\nEls joves catalans parlen més espanyol que català, tant a casa com amb els amics\nEl camp per córrer del sobiranisme\nLa majoria absoluta dels catalans no està satisfeta amb el nou Estatut\nCiU demana que les enquestes de la Generalitat depenguin del Parlament


Four-Bedroom Holiday home in Bokn 2 Are Noruega - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 4 allotjaments a Are.\nAre, Are, Noruega - Veure al mapa\nMés informació sobre Four-Bedroom Holiday home in Bokn 2\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Four-Bedroom Holiday home in Bokn 2 és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Are. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Are. L'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes per garantir el més gran comfort possible als seus clients.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb aparell de televisió, TV satèl•lit/cable, reproductor de DVD/CD, nevera, renta vaixelles a cada habitació. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Four-Bedroom Holiday home in Bokn 2 és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Are.


Petjades de Mans Unides a Ruanda | Mans Unides\nPetjades de Mans Unides a Ruanda\nInici Informació ONG Notícies ONG Petjades de Mans Unides a Ruanda\nLa presidenta de Mans Unides de Tarragona, Teresa Feliu, va participar a l’acte d’inauguració del Centre Pastoral i d’ajuda social de Kampanga convidada pel Sr. Arquebisbe de Tarragona, Jaume Pujol.\nEl centre parroquial de Kampanga, promogut per l’Arxidiòcesi de Tarragona durant l’any jubilar de Sant Fructuós està situat al nord del país, al peu del volcà Sabyinyo on Mn. Josep Cabayol, missioner de la diòcesi de Tarragona ha treballat durant molts anys.\nL’acte inaugural va culminar amb una eucaristia presidida pel bisbe de Ruhengeri i el nostre Arquebisbe en la que vaig viure intensament la comu-unió entre les dues diòcesis, va ser una experiència molt enriquidora i emotiva que em va fer sentir membre de la mateixa església universal. Les mostres de gratitud de la gent es van succeir fins al final de la celebració, danses, cants corals, timbals i representacions infantils.\nEl nostre recorregut per terres Ruandeses va ser intens, visitant diferents indrets de la diòcesi de Ruhengeri i Kigali, llars d’infants, escoles, internat, hospital, comunitats religioses, seminari, universitat, catedral,...\nEn molts d’ells vaig descobrir el treball realitzat per Mans Unides a través dels diferents projectes visitats. Van ser nombroses les mostres d’agraïment rebudes i la paraula gràcies brollava sempre dels seus llavis. Murakoze Cyane!!\nTaller de costura a Kampanga, projecte finançat per la delegació de Mans Unides de Tarragona adreçat a joves on reben formació en l’àmbit de la costura i el gènere de punt. Durant la visita es van fer entrega de més de 20kg de rodets de fils, cremalleres, agulles i altre material de merceria.\nServeis per l’Hospital de Ruli, el centre està dirigit per la comunitat de germanes Dominiques de l’Anunciata. Mans Unides ha finançant durant els darrers anys l’adquisició d’una ambulància, construcció de la maternitat, pavelló per a malalts de SIDA i construcció i equipament de sales de quiròfan per realitzar cesàries.\nAigua per Kampanga, s’han efectuat les obres d’infraestructura per portar aigua a aquets nucli de població i s’han construït els dipòsits d’emmagatzematge.\nInternat per a noies, a l’escola secundària Regina Pacis de la diòcesi de Ruhengeri s’ha construït un internat per a 90-100 noies i una sala d’infermeria per atendre les necessitats sanitàries.\nLlar d’infants, a l’escola primària de la diòcesi de Ruhengeri s’han construït aules per als més petits.\nEquipaments lúdics i culturals a Kigali, a l’escola dirigida per la comunitat de germanes Dominiques de l’Anunciata. Mans Unides ha finançat durant el 2014 l’equipament de la sala de biblioteca i informàtica i ha construït un camp de basquet i instal·lacions de jocs infantils.\nTota la visita va estar plena de moments molt emotius que ens van fer viure situacions úniques, irrepetibles, sentint-nos uns privilegiats. Des d’ara Ruanda ocupa un raconet del meu cor, fet que volia compartir amb tots vosaltres socis i amics de Mans Unides.\nEnviat per Mans Unides Tar... el ds., 27/09/2014 - 11:00


COVID-19: Vicepresidència es reuneix amb el sector de la innovació per coordinar línies de treball per fer front a la crisi\n6 abril 2020Conselleria de Transició Energètica i Sectors Productius\nCOVID-19: Vicepresidència es reuneix amb el sector de la innovació per coordinar línies de treball per fer front a la crisi NNota Informativa\n\_ Es crearà un equip d’experts multidisciplinari per contribuir a planificar una diversificació de l’economia\nEl vicepresident i conseller de Transició Energètica i Sectors Productius, Juan Pedro Yllanes, i la directora general d’Innovació, Nuria Riera, s’han reunit per videoconferència aquest matí amb les empreses del sector de la innovació amb l’objectiu de coordinar i fixar línies de treball específiques per fer front a les conseqüències de l’aturada de l’activitat econòmica provocada per la crisi de la COVID‑19.\nEn aquest sentit, s’ha concretat la creació d’un equip d’experts multisectorials que posi a disposició del Govern el seu coneixement a fi d’assessorar-lo en la planificació de la sortida a la crisi i, alhora, treballar per fer de les Illes Balears una destinació segura. La directora general d’Innovació, Nuria Riera, ha destacat «la necessitat de diversificar l’economia a les nostres illes i utilitzar el coneixement del sector de la innovació com una eina de transversalitat per a tots els sectors econòmics». D’aquesta manera, ha dit, «podrem ser més competitius i resilients a qualsevol externalitat».\nA la reunió hi han participat els quatre clústers representants del sector, Indústria Química de les Illes Balears -CLIQIB, Turistec, Innovació en Turisme – Balears.t , i el clúster de Biotecnologia -BIOIB així com l'Associació de Productors de Sofwares -GSBIT.\nCom en la resta de sectors econòmics, les empreses del sector de la innovació també han mostrat la seva incertesa i preocupació davant la falta d’ingressos i, per això, reclamen a l’Estat que se’ls inclogui en les línies de finançament gestionades per l’Institut de Crèdit Oficial (ICO)


Política de cookies del web www.b1b2b3.org\nAmb aquest avís es comunica als usuaris que utilitzen galetes (cookies) quan naveguen per les diferents pantalles i pàgines del web. Les cookies utilitzades són emmagatzemades al disc dur de l'usuari però no poden llegir les dades contingudes al disc ni els arxius galeta creats per altres proveïdors. S'utilitzen les galetes amb l'objectiu de reconèixer els usuaris que s'hagin registrat i poder oferir millor servei i més personalitzat (idioma desitjat pe l’usuari/a...). Així mateix, són utilitzades per obtenir informació totalment anònima sobre dades d'accés (data, hora, minut, freqüència, etc.), per mesurar alguns paràmetres de trànsit en la pròpia pàgina web i calcular el nombre devisites. No obstant això, el/la usuari/a podrà impedir la generació de galetes amb l'opció corresponent que tingui el seu programa navegador. En aquest cas, la pàgina web continuarà essent operativa, però sense els avantatges de la personalització.