Bon temps, més pasteres, vells problemes - La Valira\nBon temps, més pasteres, vells problemes\nArriba l’estiu deixant enrere un llarg hivern, fred i amb moltes novetats. El nou govern proposa un aparent gir en diverses temàtiques, com el gènere (amb un consell de ministres integrat per 11 dones i 6 homes) o la immigració, que ha passat de ser gestionada per una secretaria general a una secretaria d’Estat. Aquesta major importància del fenomen de les migracions ha coincidit amb uns fets rellevants que han ocupat les primeres pàgines dels informatius i que han donat l’oportunitat a l’equip de Pedro Sánchez de posicionar-se, desmarcant-se de les polítiques anteriors amb l’acollida de l’Aquarius i amb la declaració de Fernando Grande-Marlaska de la voluntat d’eliminar les ganivetes a la frontera sud, entre d’altres aspectes. També alguns municipis, com València i Barcelona, s’han mostrat proactius en l’acollida obrint les seves ciutats a les persones rescatades en alta mar i denunciant les polítiques d’Itàlia i Malta per no voler deixar atracar els vaixells de salvament marítim als seus ports.\nAixí, arriba l’estiu i el bon temps ens porta una cara solidària i acollidora amb la població migrant. Una opinió pública escandalitzada amb les polítiques de Salvini i de Trump surt al carrer a rebre amb els braços oberts les persones de l’Aquarius i de l’Open Arms. Aquesta nova faceta heroica obliga a revisar com hem anat administrant els fluxos migratoris fins ara. Ja no només com rebem els estrangers que intenten arribar a Espanya com a país de trànsit o de destí sinó – i molt important– com estem donant resposta a les persones que ja es troben aquí.\nArriba l’estiu i ens trobem amb notícies diàries sobre barcasses que tracten d’apropar-se de forma incessant a costes espanyoles. I és que, quan arriba el bon temps, augmenta el nombre de persones que intenten arribar a territori europeu. Segons l’Organització Internacional de les Migracions, aquest 2018 ja han mort més de 1.400 migrants al Mediterrani. I el que ens queda. Ja se sap que la calor fa proliferar l’afluència d’embarcacions a les costes i de manera accentuada, ara que les rutes de l’est s’han tancat. Segons el ministeri d’Interior fins el mes de juliol de l’any passat havien vingut 6.551 persones per via marítima a Espanya; durant aquest 2018 ja són més de 14.000.\nJuntament amb la preocupació latent sobre les persones que estan intentant arribar a territori espanyol, és alarmant la quantitat de les que ja hi han accedit i a les quals se’ls ha denegat la sol·licitud d’asil. Segons la Comissió Espanyola d’Ajuda al Refugiat, l’any 2017 el 65% de les sol·licituds van ser denegades, davant d’un 35% que van obtenir una resolució favorable. Són persones que queden en situació d’irregularitat veient-se abocades a un futur difícil si el seu desig és quedar-se a Espanya, perquè la condició d’estatus jurídic d’il·legalitat té com un dels principals obstacles la prohibició d’accés al mercat formal i això comporta que moltes persones malvisquin i acceptin tractes laborals d’explotació. Passat l’estiu, al mes d’octubre, està previst que des del Consell Europeu es presenti un informe sobre la situació dels procediments d’asil.\nArriba l’estiu i arriba la il·lusió –i la necessitat– de prendre’s un respir. De descansar i agafar forces per als propers mesos. Tenim molta feina. Voler ampliar l’acollida de persones migrants suposa tenir en compte molts aspectes, hi ha múltiples actors, diferents interessos i sensibilitats, s’imposa la necessitat d’una mirada global. Se’ns planteja el repte d’intentar descansar i desconnectar sabent que cada dia anirà augmentant el nombre de morts al mar. I cada número és una persona, amb nom i cognoms, i hi ha una família que l’està esperant. Feliç estiu.\nEuropa tanca la porta\nArriba l’estiu i la preocupació dels governs europeus per les arribades de migrants pel sud i dels moviments secundaris entre països europeus s’aguditza. En la recent reunió del Consell Europeu, els líders de la Unió Europeavan arribar a unes conclusions ràpides i de mínims sobre la gestió dels fluxos migratoris. Es plantegen diverses mesures; entre altres, un control més efectiu de les fronteres exteriors combinat amb una major acció exterior i fent front a debats i aspectes interns als diferents països. Ha generat una controvèrsia notable la proposta de crear unes “plataformes regionals de desembarcament”, destinades a distingir la situació particular de cada persona diferenciant qui és un sol·licitant d’asil i per tant beneficiari de certa cobertura i qui és un migrant econòmic, per la qual cosa rebria una ordre d’expulsió.\nDavant d’un govern socialista que es presenta com a revolucionari en matèria de migracions, l’acord del Consell Europeu fa un esment especial en el seu quart punt a l’ajuda que rebrà Espanya de la Unió Europea per aturar la immigració il·legal. Veurem com es conjuguen les noves promeses de l’equip socialista amb els propòsits dels seus socis europeus.\nSegons CEAR, el 2017 hi va haver un total de 31.120 sol·licituds d’asil a Espanya, fet que suposa gairebé el doble que el 2016 (15.755) i unes 12 vegades més que el 2012 (2.588). Aquest augment considerable de les sol·licituds ha anat acompanyat d’una alta tasa de denegació.\nÉs imprescindible una mirada global de la situació i una anàlisi de l’impacte que les noves arribades de persones suposen a cada municipi. Es fa necessària una revisió i reflexió sobre la gestió dels recursos socials de les ciutats, que són qui finalment ha de donar resposta a les necessitats d’aquestes persones. Segons l’últim informe de la Xarxa de Persones sense Llar de Barcelona, l’any 2017 a la ciutat hi va haver 3.383 persones sense una llar estable o segura, xifra que ha anat en augment respecte a anys anteriors. D’aquests ciutadans, el 42,7% són persones estrangeres d’origen no comunitari i un 14,10% estan en situació administrativa irregular.\nAquestes xifres mostren com els comunament coneguts com “sense papers” no són representatius dels grups vulnerables que es troben sense llar. Una reflexió més sobre la situació dels recursos socials, sobre quins perfils de persones estem atenent, i del possible impacte que podrien generar les noves acollides. Estem parlant d’una qüestió d’una complexitat enorme.


RedGlobe Notícies - El bloqueig dels EUA limita a Cuba per a aportar més metges al món\nEl bloqueig dels EUA limita a Cuba per a aportar més metges al món\n“Per a la meva nació, el setge nortamericà no només representa un dany per al poble, sinó que restringeix la capacitat per prestar ajuda i col·laboració en mig de la pandèmia de Covid-19”, va assenyalar l’embaixadora en el seu compte oficial de Twitter.\n“En temps de pandèmia, el reclam mundial de posar fi al bloqueig i la crida a la solidaritat s’incrementa, perquè només la solidaritat salva vides”, va expressar la diplomàtica.\nLa missió de Cuba davant les Nacions Unides ha il·lustrat en nombroses ocasions en fòrums i esdeveniments de l’organisme com el bloquei estatunidenc és el principal obstacle per al desenvolupament de l’illa.\nDes de 1992, l’Assemblea General de l’ONU expressa anualment el seu rebuig a aquest mecanisme, que pretén asfixiar al poble de Cuba i també afecta a tercers països amb les seves restriccions extraterritorials.\nActualment, el bloqueig dels Estats Units contra la illa impedeix la compra de medicaments i altres recursos necessaris per enfrontar la pandèmia de la Covid19, segons va destacar l’ambaixadora.\nMedicines, equips, subministraments, aliments i combustible són enviats des d’altres països en solidaritat amb el poble cubà, però el bloqueig dels EUA impedeix que arribin a l’illa, va explicar Rodríguez.\nRodríguez va subratllar, també, que l’ús de sancions com a eina de política exterior és inadmissible durant una pandèmia, i va convocar a prioritzar l’esperit de cooperació, multilateralisme i solidaritat per enfrontar la propagació del nou coronavirus.\nTot i que Cuba enfronta nombrosos obstacles com a conseqüència del bloqueig, al vontat de 1.140 especialistes i professionals de la salut de la illa lluiten contra la Covid19 en uns 20 països de tot el món, segons les xifres oficials.\nSince 01/06/2005: 68908839


Steve Gaines - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n14 setembre 1949\n20 octubre 1977 (28 anys)\nGillsburg (Mississipí) (en)\nThe Detroit Wheels, Detroit, Lynyrd Skynyrd\nSteven Earl "Steve" Gaines (Seneca, Missouri, 14 de setembre de 1949 − Gillsburg, Mississippi, 20 d'octubre de 1977) fou un músic estatunidenc, bàsicament conegut com a guitarrista i compositor de la banda de southern rock Lynyrd Skynyrd. La seva germana gran Cassie Gaines també formà part del grup.\nGaines va néixer a Seneca, Missouri, però va créixer a Miami, Oklahoma. Va començar a tocar la guitarra després de veure tocar els The Beatles en un concert quan era adolescent. Durant aquesta etapa va tocar en diversos grups com The Ravens, ILMO Smokehouse, Rusty Day, Detroit i Crawdad, amb els quals va enregistrar algunes cançons.\nAl desembre de 1975, la seva germana Cassie va entrar a formar part del grup Lynyrd Skynyrd, concretament en el grup de cantants femenines d'acompanyament anomenades The Honkettes. Durant aquesta època, el grup estava buscant un guitarrista per substituir la baixa d'Ed King i Cassie va recomanar el seu germà. Després d'un període de proves, la banda va permetre a Steve Gaines participar en un concert el maig de 1976. La seva actuació fou interessant pel grup, així que va participar en un parell de concerts més i el van convidar a participar en la gravació de l'àlbum en directe One More From The Road. Les seves habilitats en la guitarra i en la composició de cançons van sorprendre satisfactòriament la resta de membres del grup i van decidir incloure'l en la preparació del següent treball d'estudi, Street Survivors (1977). Ronnie Van Zant estigué meravellat de la nova incorporació i ràpidament van compartir la composició d'algunes cançons i també cantar conjuntament.\nEl 20 d'octubre de 1997, tres dies després de la publicació de Street Survivors, l'avió on viatjava el grup per realitzar una petita gira per promocionar l'àlbum es va estavellar a la localitat de Gillsburg, Mississippi. Gaines, amb 28 anys, fou una de les víctimes mortals de l'impacte junt a Van Zant, la seva germana Cassie, l'assistent Dean Kilpatrick i els dos pilots de l'avió. Fou incinerat i enterrat a Orange Park, Florida, però posteriorment fou traslladat a un altre lloc no revelat després que uns vàndals destrossessin la seva tomba i la de Van Zant el 29 de juny de 2000. El seu mausoleu continua al mateix lloc perquè els seguidors puguin visitar-lo.\nLa seva mare va morir dos anys després de l'accident d'avió a causa d'un accident automobilístic prop del cementiri on estaven enterrats Cassie i Steve, i fou enterrada prop seu.\nSteve Gaines és el tema principal de la cançó "Cassie's Brother" composta pel grup Drive-By Truckers l'any 2001.\n↑ «The 'Lynyrd Skynyrd' Crash» (en anglès). [Consulta: 14 juliol 2012].\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Steve_Gaines&oldid=23458322»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 6 maig 2020 a les 07:46.


La Sèquia Vinyals - Taller d'Història de Celrà\nUn exemple més en la introducció de noves tècniques en l'agricultura catalana del segle XVIII fou la planificació i construcció de l'anomenada Sèquia Vinyals, la qual permeté regar en un principi terres que fins aleshores eren de secà en els pobles de Campdorà i Celrà.\nEl 21 de maig de 1748 i el 15 d'abril de 1750 el Reial Patrimoni atorgà a Mateu de Vinyals, hisendat de Flaçà, dues concessions per a l'aprofitament de les aigües del Ter. Igualment autoritzaven la construcció de dos molins, un a Campdorà i l'altre a Bordils. Les obres en el terme de Bordils començaren el 12 de desembre de 1812 i acabaren el 28 de març de 1813. Molts anys després, el 17 de març de 1932, es concedí autorització per allargar el canal cap a Sant Joan de Mollet i Flaçà. Finalment, el 28 de gener de 1959 es donà permís per fer una derivació de les aigües cap al pla de Juià, al que hi accedeixen per elevació.\nLa titularitat de la concessió així com de tota l'obra d'enginyeria restà en mans del patrimoni Vinyals de Flaçà, fins la venda efectuada l'agost de 1981 per José Luis de Vinyals i la seva mare Irene Gomes, com usufructuaria, a favor de la Comunitat de Regants, integrada per tots els propietaris de terres afavorides per les seves aigües. Aquesta Comunitat es constituí, precisament, per a portar a terme l'operació i és l'encarregada a hores d'ara de gestionar i administrar tot l'aprofitament.\nFins la construcció de la Sèquia Vinyals, el conreu de les terres del baix pla celranenc, a tocar la llera del Ter, era més aviat escàs. Sotmès sovint als capricis de les crescudes del riu es caracteritzava pel seu poc aprofitament agrícola, ja que terres de secà n'hi havia de més properes al poble. Hi solien créixer sobretot arbres de ribera i altres espècies de forma lliure i espontània.\nLa major productivitat que s'aconseguí amb el regadiu va fer que dues heretats importants del municipi decidissin constituir dues masoveries pel seu conreu: can Galter que construí can Verdera el 1763 i can Guinart d'Orriols que hi edificà la Casa Nova, coneguda per can Simon.\nPer a construir el camp d'aviació en el decurs de la passada Guerra Civil s'hagueren de tapar els recs mestres que hi havia dins el seu perímetre. Un cop acabada la contesa la feina fou refer-los, juntament amb la reconstrucció de les afrontacions de les propietats confiscades.\nEn l'actualitat el cabal d'aigua concedit és de 3 metres cúbics per segon i rega més de 800 Ha, de les quals en corresponen a Celrà unes 190 Ha que pertanyen a 120 propietaris diferents. Gràcies a una resclosa construïda en el Ter a l'alçada de Campdorà les aigües circulen encanonades per un rec mestre al llarg de tot el seu trajecte. Un primer tram que va des de la presa d'aigües fins el molí de Campdorà –construït al seu damunt per aprofitar-ne la força motriu- és subterrani gairebé en la seva totalitat. La canalització s'aguanta amb volta de pedra per evitar que amb les crescudes del riu es pogués soterrar i omplir de brosses i al·luvions. Quan arriba al Congost passa per sota la línia del ferrocarril i la carretera de Palamós. Segons recorda la memòria popular, quan es tancava la circulació de l'aigua per facilitar les feines de neteja de la sèquia, el senyor de Vinyals s'hi havia passejat pel seu interior damunt d'un cavall. Després de superar el Congost el rec gros circula ja a cel obert per tot el pla de Celrà. La xarxa distribuïdora està formada per un rec principal o Rec Gros del qual en surten en el pla celranenc vuit recs mestres pel seu cantó de tramuntana amb una llargada total de 20,38 Km. Són coneguts pels diferents noms dels paratges on s'escampen: rec dels Molins, d'Orriols, d'en Banyes, de Llufira, dels Clots, de les Coromines, del Cargol i d'Aumet. En el poble actual, més industrial que pagès, i un cop oblidats gairebé del tot -per manca de rendibilitat- els conreus tradicionals del regadiu (hortalisses, userdes i blat de moro), la Sèquia ha permès des de fa alguns anys la reconversió i modernització del sector agrari amb l'extensió constant dels vivers de plantes ornamentals.


Lletres al Vent - Català a l'abast: d’agost 2011\nSITUACIONS MODERNES, CONVERSES ABSURDES\nAvui en dia tothom es creu amb el dret de adreçar-se a desconeguts sense més ni més. Això hauria estat una greu falta d’educació fa uns quants anys. Gravíssima. Les persones havien de ser presentades primer. En cas necessari, un entrava a l’altre demanant disculpes pel seu atreviment.\nAra? Nooooo. Per què? Et truquen per telèfon gairebé a les 11 de la nit per promocionar la telefonia mòbil, serveis de xarxa, etc. I si dius alguna cosa, clar, és que durant el dia no et troben. Doncs, collons!, envieu una carta, feu un mailing dels de tota la vida.\nTenim porters automàtics. A on jo visc, tota l’àrea, Barcelona i el seu cinturó, des d’abans dels anys 70, més de 40 anys. Doncs tothom a trucar perquè els obris. Aleshores, perquè collons hi ha porter? Deixem les portes obertes de bat a bat i apa!, endavant que fa baixada. Passi, passi i agafi el que vostè vulgui.\nPerò no acaba aquí, no. Truquen a la porta del pis. Si no obres, tornen a pitjar i deixant enganxat el dit.\n- Què vol?\n- Està el senyor de la casa?\nO una variant:\n- ¿Està su esposo?\n- ¿Para què?\n- Venim de telefònica...\n- De Telefònica?\n- Tenen vostès internet?\nI a vostès, què cony els importa?\n- ¿Venen a fer propaganda? –suavitzem el to però no la mirada, decididament torba.\nDesconcertats. L’atac ha estat massa directe. No s’esperen tanta hostilitat; això no els hi ha dit el cap de vendes. Que hi ha gent original que no respecta el guió.\n- No... Tenen vostès internet?\n- D’ on venen vostès?\n- .... Està el seu marit?\nApa que els hi explicaré que a casa mano jo!\n- Miri, ja tenim Telefònica ...\nSí, sí, ja sé, ara la Telefònica de tota la vida, la de les Mercedes, és Movistar.\n- ... i no canviem.\nI la porta als nassos. Què també és de mala educació però ells han començat primer destorbant mentre estava fent la truita de patates per a sopar. Collons!\nI ara mateix. Estic engrescada escrivint una de les meves obres mestres. Concentrada, retardant l’hora del sopar per no trencar el fil de la meva inspiració.\nTruquen a la porta. Al nou pis mai sé si és a la porta del pis o a la de la porteria. No he après a distingir els dos sons.\nResulta que és a baix i despenjo l’auricular.\nNo espero a ningú i ja em temo de què pot anar la cosa.\n- Soc jo. –veu d’home.\n- Qui ÉS? –torno a insistir.\n- Soc jo.\n- I qui és jo?\n- Soc jo, reina! –tot melós.\n- No el conec.\n- Que soc jo, reina.\nJa he sentit el timbre d’altres pisos. No truca només al meu.\n- Soc jo, reina.\n- Jo no em dic Reina.\n- Quins collons que tenen!!\nL’home de la “reina” ni torna a trucar, ni apareix.\nPer un moment, mentre torno a l’ordinador, penso, “la seva veu s’assembla a la d’en Paco”. Paco va ser el meu amor durant 13 anys, però en fa una pila de temps, mooooolt de temps, que no en sé res d’ ell. La nostra relació va quedar morta i enterrada i pertany totalment al passat.\n“I si fos ell?”. “Ai!, com em veuria amb els cabells que porto ara i ja tant gran!”. Per més que ens fem les "passotes", està clar que la coqueteria femenina també és una qüestió genètica. "Clar que, com ha d’estar ell? Molt gran”. En Paco em portava, espero que encara ho faci, nou anys.\n“Treu, fuig!”. No, seguríssim que no pot ser en Paco, però al final m’he quedat intrigada.\nI si la reina fos jo? De debò? Potser un altre vegada haig de dir:\n... – Soc jo, reina.\n- Ai! Hola reiet, ara mateix t’obro.\nI el faig passar desprès de donar-li un bon repàs.\nPublicado por Isabel S. Altet en 20:56\nEtiquetas: Autor: Isabel Sáez, relats\nEn Joan Amades va fer un gran esforç per recollir les tradicions de Catalunya: rondalles, costums, creences, cançons, mites, llegendes. Va recollir, com bé diu en la seva classificació Rossend Serra i Pagès, “allò que el poble diu, allò que el poble fa i allò que el poble creu”. Moltes rondalles, contalles, Amades les explicà com li havien estat comunicades i reconeixent-ne cadascuna de les persones de qui rebé la informació. Aquest és el cas d’aquesta contalla referida a la mar, la Mediterrània, que no sembla tenir pas el mateix protagonisme que la muntanya dins de les nostres tradicions, cosa ben estranya per un poble que té una història tan plena de fets de la mar, des de contactes amb altres pobles, fets dels reis, senyors, com dels pescadors.\nL’origen de la mar\nEn temps molt antics en el món no hi havia ni la mar ni rius, solament unes fontetes escasses insuficients a les necessitats de la humanitat. El qui tenia una d’aquestes fonts n’estava gelós.\nUn dia Jesús i sant Pere, quan anaven pel món, assedegats, trucaren a totes les portes d’una ciutat, car tothom els negava l’aigua, i solament una velleta els donà tota la que tenia. Jesús, agraït, li va donar una boteta i li encomanà que quan no tingués aigua recorregués a ella, que li’n rajaria tanta com en voldria.\nPerquè dubtava de la virtut de la boteta la vella no en feia ús. Però un dia que n’estava molt necessitada, car el rei d’aquella terra, amo de la font, sols donava aigua el diumenge, es decidí a obrir la bóta, que començà a rajar i rajar tant, que la bona dona no sabia com deturar el raig.\nAviat s’inundà la casa, la ciutat i la vall fins a formar una gran quantitat de rius i la mar. Tota la inhospitalària ciutat va inundar-se i restà submergida en la mar. Només es va salvar la velleta, que, previnguda del que havia de passar, va enfilar-se d’alt d’un turó que va restar enmig de la mar com una illa i que prengué el nom de Trinitat, que era el de la velleta.\nNo se sap on anà a parar la boteta, i mentre no se’n tanqui l’aixeta seguirà rajant i hi haurà rius i mar. Han fracassat els treballs per trobar-la i com que es creu que mai no serà trobada, mentre el món serà món hi haurà mar.(1)\n(1) Joaquima Coll, dita la Neus, calcetera de Barcelona, 1912\nPublicado por Isabel S. Altet en 17:31\nEtiquetas: Autor: Isabel Sáez, Catalunya, Entrat per la Isabel Sáez, llegendes\nDoncs sí, pobrissons animals! Sempre se les carreguen quan es tracta de dir-nos coses amables l'uns als altres. Uns quants exemples:\nSer un lluç / Ser un tros de lluç. Ara no es diu tant com abans. És el mateix que dir: Ser un ruc / Ser un tros de ruc, o el mateix referit a l'ase. Tros d'ase!!! "Mira que n'arribes a ser de lluç!".\nFer la mona. "Deixa de fer la mona!".\nEquival a dir fer el ridícul.\n"Quin gat que has agafat!": Doncs no estic admirant un nou gat que m'ha portat el marit, no. És com dir-li, "quina mona que portes!".\nAgafar el gat /agafar una mona.\nEn la mateixa línia: "Aquest tros d'ase del Santi està escorxant el gat ara!"... No, no patiu pel gat, és el mateix que dir: "Aquest tros de ruc del Santi està dormint la mona ara!".\nDonar peix al gat: Afavorir enraonies o murmuracions.\nSer un orgue de gats / Ser una colla de gats = Ser una olla de cargols / Ser una olla de grills.\nHa quedat clar? Vol dir fer guirigall, no tenir ordre ni concert.\nEncara que no sé que hi pinten aquí els cargols perquè aquests no fan soroll. O és que no tinc la oïda fina?\n"Nen, fill meu! Sempre fas el mateix, com el gos d'en Puig, que quan el crides fuig!"\nFer com el gos d'en Puig, que quan el crides fuig és pels desobedients i que van a la seva.\nUn altre: "Va Laia! No facis com el cavall d'en Patroc, que corre molt i avança poc". La nena fa veure que fa moltes coses, que no para, però, de fet, no fa res.\nI sabíeu que un sinònim per l'expressió "fer el negoci d'en Robert amb les cabres" és, "perdre bous i esquelles"?\n"Aquest Santi és més curt que una cua de conill!". No li estic dient maco al Santi, més aviat que és curt de gambals.\nConfondre els ous amb els cargols, què pot voler dir? Doncs s'entén prou bé, és no saber de què va una cosa, no tenir idees clares.\nUn parell de frases fetes una mica escatològiques:\nFer com els burros els pets: Fer amb facilitat una cosa, fer a dojo.\nMudar l'aigua al canari: Orinar\nI per acabar avui, algunes expressions ben curioses:\n"Carmeta, bonica. Què estàs al cel de les oques?".\nEstar al cel de les oques: Estar a la lluna, badar.\n"Calla ja, Quimet! Ves on canta la sardina!"\nVes on canta la sardina: Desentendre's d'una persona, rebutjar-la, no fer-li cas.\n"Ai Pilar! Aquests nens! Sempre igual. Van a l'aranya i l'estiracabells ni que sigui per un llapis."\nAnar a l'aranya i l'estiracabells: Disputar-se alguna cosa.\n"El Ramon sempre fent explicacions de gall dindi!".\nFer una explicació de gall dindi?\nEmbarbussar-se, barbotejar, parlar a sotragades.\nPublicado por Isabel S. Altet en 11:37\nEtiquetas: Entrat per la Isabel Sáez, refranys i frases fetes\nL’altre dia, amb motiu de la venda per quatre quartos de nombrosos edificis que la Generalitat catalana ha anat comprant al llarg dels anys i que ara llogarà als nous propietaris per un preu superior al que ha pagat fins ara en concepte de costos bancaris per crèdits i interessos, em va sortir un refrany molt nostre: “Fer el negoci del Robert de les cabres”. Així és com el recordava que el deia la mare. Ja sabem que a la parla, les dites, les llegendes, rondalles, cançons, les tradicions orals, en definitiva, van desfigurant, afegint i canviant les coses.\nVaig consultar, evident, i vaig trobar el següent:\nFer el negoci d’en Robert AMB les cabres, que en donava dues de negres per una de blanca.\nEl cas és que a la xarxa vaig trobar una explicació que, si bé, ja deia que el Robert de la dita canviava dues cabres per una, com a l’home li semblava que la gent preferia les blanques, doncs tampoc, ben mirat, és un disbarat canviar alguna cosa que no agrada per una que la gent prefereix. És un negoci prou normal. ... Però, en un llibre que recull part de la recopilació feta per Joan Amades (1890-1959), ja ho explica més bé.\n1. El negoci d’en Robert amb les cabres\nAplicat a un negoci ruïnós.\nEn Robert era un ramader que tenia un ramat de cabres negres. Cregué que les blanques eren millors i en donà dues de negres per una de blanca. Quan les tingué blanques, cregué que s’havia equivocat, i en donà dues de blanques per una de negra, i així anà canviant fins a quedar-se sense ni una cabra.\nL’origen d’aquest refrany serà prou conegut per alguns però, sabeu d’ on ve la dita?:\nNo haver-hi tutia?\nEl cert és que jo hauria jurat que s’escrivia per separat, i, com no!, feia referència a alguna tieta. Doncs ben equivocada que anava:\n2. No haver-hi tutia\nNo haver-hi remei o apel·lació.\nAl·ludeix a la tutia o atutia, medicament molt usat antigament per a curar les inflamacions de la vista, en el qual es tenia gran fe. Era compost a base de pega grega. El sentit és, doncs, ben clar: el de no haver-hi remei.\nI per acabar, l’origen de\n3. No haver-hi més cera que la que crema\nServeix per a indicar que una cosa no té apel·lació i que no hi ha més remei que admetre i acceptar les coses i els fets tal com es produeixen.\nAl·ludeix als antics costums jurídics i també als costums d’encant, en què s’encenia una candela en el primer cas i, generalment, tres en el segon. Podia declarar el preguntat durant el temps que la candela cremava, sense poder dir res més un cop acabada, i en les subhastes s’admetien oferiments mentre durava el nombre de candeles prèviament fixat. Un cop acabada la darrera, ningú més no podia oferir i l’objecte de la subhasta quedava concedit al darrer postor.\nPublicado por Isabel S. Altet en 6:28\nQuè eixerides som les dones!\nUna dona acabada de divorciar passà el seu primer dia tota trista, embalant les seves pertinences amb baüls, maletes, etc..\nEl segon dia, varen anar els de les mudances a recollir-ho tot i emportar-s’ho.\nEl tercer dia, la dona va asseure’s al terra del menjador buit, va posar música suau; i dos quilets de gambetes i un plat de caviar i una ampolla de vi blanc fresc del bo.\nQuan va acabar de menjar, va desmuntar les barres de les cortines de tota la casa, els hi va treure els taps dels extrems i a dins va embotir-hi la meitat de les gambetes, i una generosa ració de caviar, i va col·locar de nou els taps als extrems de les barres.\nEl seu EX es va quedar la casa amb mobles nous i parella nova. ...Tot va anar molt bé, fins que la casa va començar a fer pudor.\nVan fer-hi de tot: airejar tota la casa, una bona neteja de racons, desmuntar totes les conduccions de l'aire condicionat per si hi havia rates mortes: van rentar les catifes noves, etc.\nA cada racó de la casa, varen posar-hi perfums d'aire, es van gastar cents de pots de esprais olorosos, ... al final van canviar totes les catifes. En resum: res els hi va funcionar.\nEls amics no varen voler tornar-hi, els treballadors se'n van anar, fins i tot la serventa va marxar "morta de fàstic "\nAl final l’EX i la seva promesa es van mudar a un altre casa, desesperats. Ningú els hi volia comprar la casa de la mala olor! O, més ben dit, de la pudor que fotia! Els venedors no hi van tornar!.\nÉs van haver de gastar molts diners, per comprar la casa nova més senzilla que l'altre que deixaven.\nLa dona va trucar al seu EX per la paperassa pel divorci i li va preguntar com estava; l'EX va dir-li que bé, que s'estava venent la casa. Els motius no li va dir, evidentment!\nElla el va escoltar amb calma, després li va dir que enyorava la casa; que parlaria amb el seu advocat per arranjar els papers i aconseguir la casa antiga de nou.\nEll, el seu EX, suposant que la dona no tenia ni la més remota idea de la mala flaire que fotia la casa, va acceptar la negociació per la dècima part del seu preu real. La qüestió era que la dona firmes l'acord. Ella, naturalment, va acceptar i en menys d'una hora la casa era seva.\nUna setmana més tard, l'EX i la nova parella es van aturar a la porta de la casa vella i, amb un somriure als llavis, van contemplar com els hi estaven embalant els mobles i totes les seves pertinences, camí de la nova casa. Totes les seves pertinences, ... amb les barres de les cortines incloses.\nConte recollit per la Pepi Barberà.\nPublicado por Isabel S. Altet en 8:22\nEtiquetas: conte, Entrat per la Isabel Sáez\nPer els grans amants dels embarbussaments i desitjosos de nous reptes, avui presentem aquesta Rondalla contada per Rafael Mir, de Gràcia (Barcelona), l’any 1918, i recollida per Joan Amades. A veure qui la repeteix en veu alta i la treu a la primera!\nUna vegada eren tres germans, colans, bufans, entrampolicans;\nvaren anar de cacera, colera, bufera, entrampoliquera\ni mataren un conill, colill, bufill, entrampoliquill;\nel van portar a casa d’una noia, coloia, bufoia, entrampolicoia,\ni li van dir:\n- Noia, coloia, bufoia, entrampolicoia, ens vols coure aquest conill, colill, bufill, entrampoliquill?\n- Si, nois, colois, bufois, entrampolicois; poseu-lo damunt la taula, colaula, bufaula, entrampolicaula, i quan hauré rentat els plats, colats, bufats, entrampolicats, us el faré amb romesco, colesco, bufesco, entrampoliquesco.\nMentre la noia, coloia, bufoia, entrampolicoia, rentava els plats, colats, bufats, entrampolicats, va arribar el senyor gat, colat, bufat, entrampolicat;\nva enfilar-se dalt la taula, colaula, bufaula, entrampolicaula;\nse li va menjar el conill, colill, bufill, entrampoliquill.\nQuan varen tornar els germans, colans, bufans, entrampolicans, li digueren:\n- Noia, culoia, bufoia, entrampolicoia, ens has cuit el conill, colill, bufill, entrampoliquill?\n- No, nois, colois, bufois, entrampolicois; mentre estava rentant els plats, colats, bufats, entrampolicats, ha vingut el gat, colat, bufat, entrampolicat i s’ha menjat el conill, colill, bufill, entrampoliquill, que havíeu deixat damunt la taula, colaula, bufaula, entrampolicaula.\nEls germans, molt enfadats, colats, bufats, entrampolicats, perque no podien dinar, colar, bufar, entrampolicar, li varen ventar grossa surra, colurra, bufurra, entrampolicurra, i li van fer rostir el gat, colat, bufat, entrampolicat, i\nvet aquí el conte acabat.\nPublicado por Isabel S. Altet en 7:48\nEtiquetas: català, Entrat per la Isabel Sáez, rondalles\nUn acudit acabat de treure del forn!\nUn empleat li diu al seu cap:\n- M'ha de pujar el sou, senyor!! I sàpiga que hi ha quatre grans empreses que van darrere meu.....\n- Ah, sí? I es pot saber quines empreses són aquestes?\nLa de la llum,\nLa del telèfon,\nLa de l'aigua i\nLa del gas !!\nFont: Acudit compartit per el Miquel Roura a Facebook.\nPublicado por Isabel S. Altet en 4:40\nEtiquetas: acudits, Entrat per la Isabel Sáez\nEl català, mare de l'anglès, part II\nCom dèiem ahir, els americans tot ho trastoquen. Per exemple: Del "vi" en diuen abella.Si dic "nou", entenen que no, i quan parlo de Lles, que dic que sí. Quin embolic!\nSón tan beneïts que a una "fada" li duen pare, i si vas a la "moda", et contesten que ta mare.\nHas d’anar amb l’oïda fina perquè per dir "sang" sembla que diguin blat, mentre que del "buc" ells n’hi diuen llibre.\nSi dius, "ai, que caus"!, pensen que parles de vaques; si exclames, “algú es mor”, entenen només que més.\nUn "pet" per ells és un animal de companyia, però si dius que estàs "fart" et miren malament pensant que dius pet. I no vegis si crides, "foc!". Et prenen per un mal parlat i molt mal educat\nI encara això no s’ha acabat. Si dius que estàs "suant", ells va i entenen que parles d’un cigne, encara que la teva pronunciació no la trobaran molt digne.\nSi els preguntes, "cóm?", venen. No diguis que t’has donat un "cop" perquè et portaran una tassa. Obres la finestra de "bat a bat", que per a ells són rats penats. Si demanes "fil", pensaran que parles de sentir, Per ells, l’acer té "estil", i si dius "mil", serà que tens gana.\nI encara no t’he dit que "nau" per ells és ara, i que quan se senten sorpresos, diuen “ou”.\nFet i fet, pel que dèiem només començar: si demanes un "got de vi", es pensaran que una abella has caçat. Ben bé han tragirat tots els significats. Com deia aquell gal: Estan ben bojos, aquests americans!\nPublicado por Isabel S. Altet en 7:28\nEtiquetas: Autor: Anna L..A., Autor: Isabel Sáez, català, curiositats de la llengua\nDedicat al Graham Howe i al seu oncle, lord Alisdair "Binky" McGregor\nPont de Manhattan en construcció\nUn jove català, Artur Cuyàs (1845-1925), que col·laborava en la revista mensual La Llumanera de Nova York, va reprendre la tasca, que ja comptava amb alguns precedents divertits, de “demostrar” que el català era la “mare” de totes les llengües. Com per exemple, com mare del xinès: “Com que tinc tanta sang, a les cinc tinc set i a les set tinc son”.\nAl gener de 1875 publicà “La llengua anglesa. Carta d’un pagès arribat a Nova York a un company seu a Catalunya”, de la que trec la part següent:\nEstimat company i amic,\na Nova York he arribat i, a penes he descansat, aquesta carta t’escric. ... Però, noi, los ianquis tenen una manera tal de parlar, que jo no em puc explicar com ells mateixos s’entenen. ... Explicar-me jo no puc (i saps que no sóc cap plepa) que del "pebre "en diguen Pepa, que d’una "cuinera", cuc.\nCorn se diu lo blat de moro, sombret és un tros de pa, i en compte de dir "demà" se diu en anglès tu, moro.\nDiuen bota a la "mantega" i per dir "jo" se diu ai!, lo qual m’omple el cor d’esglai puix sembla que algú gemega.\nEscura’l vol dir "esquirol", per dir "mitja" es diu que es toquin, "no fumin" es diu no es moquin, i del "carbó" en diuen col. La "mare" diuen que és moda, però la gran moda és "l’àvia", i la família és tan sàvia que "el germà" diuen que broda.\nSi a una noia malalteta te li acostes molt humil preguntant ¿que duia fil?, ella et contestarà: beta.\nCom més disbarats els digues més t’entendran, de segur. Per dir "dos" has de dir tu, i per dir "números", figues, i tot pel mateix estil. Cinc és "l’aigüera", ja ho sents; per dir "quartos" digues cents, i per dir un "molí", mil.\nSols una cosa, Jeroni, trobo jo en aquest llenguatge ben dita i és, mal viatge!, que al "diner" se diu dimoni.\n"Jocs, cançons i costums que no hem de perdre", per Antoni Dalmau, Edicions Columna.\nText sencer: http://www.tradiling.net/?p=396\nPublicado por Isabel S. Altet en 10:27\nEtiquetas: curiositats de la llengua, Entrat per la Isabel Sáez


Les millors imatges d'animals conquistant els carrers de ciutats del planeta\nMentre els humans es queden a casa, les cabres, cérvols, ànecs i óssos han sortit a jugar\nÉs clar que és una mica aterridor i molt claustrofòbic, però hi ha hagut alguns aspectes positius que es poden treure de la situació global actual, com fotos inaudites de Barcelona buida, pluges d'estrelles que es veuen perfectament sense contaminació atmosfèrica, aplaudiments comunitaris per als nostres treballadors de la salut i emotives iniciatives solidàries per recolzar-nos. Ah, i totes les imatges d'animals aprofitant la poca activitat humana per sortir als carrers.\nAquests són alguns dels animals que gaudeixen de l'estat d'alarma, des de les cabres de Llandudno fins a la població d'óssos de Yosemite, passant pels senglars a la Diagonal de Barcelona i els dofins de la Costa Brava.\nLlúdrigues al Besòs\nSembla que les llúdrigues estan en la fase 5 del seu retorn a la conca als nostres rius. No és broma, la recuperació d'aquesta espècie a la conca del Besòs és molt lenta després que s'extingís la seva presència durant la segona meitat de segle XX. Però ara les imatges les acaben de captar i sembla que a poc a poc es recupera la seva població.\nEl senglar passeja per Barcelona\nEscassos dies després que la població de la ciutat quedés confinada a casa, hi va haver informes de senglars que descendien de les muntanyes i rondaven pel centre de Barcelona. Els informes locals suggereixen que podrien haver estat buscant menjar als carrers de la ciutat, tot i que definitivament no es van unir a les cues de cap supermercat.\nDofins s'atreveixen a acostar-se a Maresme\nÉs molt difícil albirar dofins a les costes barcelonines amb tant trànsit d'embarcacions i tant turisme a les platges. Ara que tot està buit, sembla que els adorables habitants de la Mediterrània tornen a passejar-se per la costa catalana.\nLes cabres corren al voltant d'aquesta ciutat costanera de Gal·les\nMentre les comunitats de tot el món intenten fer front a la vida a casa, algunes criatures estan gaudint la seva millor vida. Ens referim a les cabres. Aquest grup de cabres salvatges ha trobat el paradís en aquesta ciutat costanera gal·lesa, que té a tots els residents confinats. Normalment les cabres viuen als turons sobre Llandudno a Gal·les, Regne Unit, però en lloc de quedar-se a casa com nosaltres, els animals han aprofitat l'oportunitat per passejar pels carrers buits de la ciutat.\nUna rajada de cérvols s'ha apoderat d'un racó de l'est de Londres\nUn valent grup de cérvols s'està acomodant als carrers de Romford. Sí, de debò. I per si això no era estrany, les fotos que han advertit sobre la presència del grup han estat publicades pel cantant i compositor Billy Bragg, que va prendre aquestes fotos d'un munt de cérvols tranquil·lament assentats a Harold Hill, a l'est de Londres. Potser els encanta la llum del sol, però no estem segurs que estiguin asseguts a dos metres de distància. ¿Es van perdre les notícies sobre la distància de seguretat?\nÀnecs i ocells gaudeixen d'un París buit\nEls carrers i parcs de París mai havien estat tan buits de presència humana, i la vida silvestre està recuperant gradualment els seus drets en un entorn urbà on els humans romanen absents. Els llops no estan (encara) a les portes de la capital, però els cignes, ànecs, merles, martes, corbs i guineus estan aprofitant la tranquil·litat de la capital.\nLes balenes exploren noves àrees\nA mesura que l'activitat humana s'ha desaccelerat en les últimes setmanes, l'activitat animal ha recuperat terreny. Hi ha hagut informes d'albirament de balenes lluny de les seves rutes i hàbitats habituals. A Vancouver, s'han vist balenes nedant prop de la ciutat en àrees generalment transitades per embarcacions i industrialitzades. Mentrestant, a Escòcia, Regne Unit, un grup d'orques va ser albirada recentment prop de Thurso. En general, es troben al voltant de les illes Shetland, molt més tranquil·les, però els experts creuen que la disminució en la quantitat d'embarcacions a l'aigua les ha animat a explorar noves aigües.\nEls óssos estan de "festa" al desert Parc Nacional de Yosemite\nD'acord, això no és una ciutat o poble, però mentre als humans se'ls ha vetat l'accés a Parc Nacional Yosemite de Califòrnia (l'espai s'ha tancat a causa de la crisi actual), la població animal resident és lliure de fer el que vulgui. I aparentment estan prosperant ara que totes les persones han desaparegut. D'acord amb un dels guardaboscos de parc, els óssos pràcticament estan de "festa" explorant àrees generalment plenes de visitants i fins i tot fan servir les carreteres desertes com camins\nCroatia's brown bear population numbers around 2000 © Sergei Uriadnikov\nNO T'HO PERDIS: Banksy transforma el seu lavabo en una de les seves obres d'street art


Compromís lamenta que el Consell no done més explicacions sobre les obres amb retard en Alacant – Compromís\nCompromís lamenta que el Consell no done més explicacions sobre les obres amb retard en Alacant\nEl diputat de Compromís Juan Ponce ha lamentat hui que“el Consell no done més explicacions sobre els retards que vénen patint des de fa anys infraestructures fonamentals per a Alacant, que segueixen sense ser una realitat per la manca d’inversions del Govern valencià”.\nPonce ha realitzat estes declaracions després de la comissió d’Infraestructures que ha tingut lloc hui a Les Corts i en la Compromís havia demanat la compareixença de la consellera, Isabel Bonig, per explicar el retard d’estes obres. Tanmateix, qui ha comparegut finalment ha sigut el secretari autonòmic d’Infraestructures, Victoriano Sánchez-Barcaistegui.\nEl diputat de Compromís ha explicat que “des de Conselleria s’ha ratificat que no es construirà el túnel de la Serra Grossa, paralitzat des de 2011, per manca de pressupost i s’ha reconegut que l’actuació en el barri de Santa Creu, que s’inicià en 2012 però va ser paralitzada pocs mesos després, no finalitzarà fins principis de 2015”.\n“Sobre l’accés sud, s’ha apuntat que es preveu acabar les obres a finals d’este any i les de la Via Parc acabaran en març o abril del pròxim, segons ha informat el secretari autonòmic”, ha destacat.\nAlhora, Juan Ponce ha indicat que “no ha existit cap compromís del Consell d’efectuar les reparacions del passeig litoral per fer-lo realment accessible i no s’ha informat sobre l’estat de les obres en el barranc de les Ovelles, tot i que des de Compromís preguntàvem per totes les àrees sense distingir per conselleries”.\nPer al diputat de Compromís, “finalment veiem com Alacant ha hagut de patir anys de retard en la posada en marxa d’estes infraestructures bàsiques que, curiosament, acabaran inaugurant-se, si no pateixen més retards, poc abans de les eleccions, una cita que sí sembla fer-los donar-se pressa a l’hora d’actuar”.


Obrir un negoci a Blanes – Promoció de la Ciutat de Blanes\nObrir un negoci a BlanesOdile2021-06-28T11:53:34+02:00\nDesconèixer tots els tràmits que cal fer i l’ordre en que cal fer-los pot comportar un malbaratament considerable de temps i de diners. Per tant, abans de fer res, cal que t’informis de tots els tràmits que hauràs de fer. I, de cada tràmit, cal que sàpigues:\nUna vegada disposis d’aquesta informació, et recomanem que facis un calendari detallat de tots tràmits que hauràs de fer per tal d’evitar-te imprevistos desagradables.\nCal tenir en compte que, en funció del negoci que es vulgui muntar, els tràmits i l’ordre en que s’han de fer poden variar considerablement. Si necessites assessorament sobre aquest tema, contacta amb el tècnic de creació d’empreses per correu electrònic, o per telèfon al 972 358 260. A més, mensualment impartim un curs de creació d’empreses on, entre moltes altres coses, expliquem amb detall els tràmits que cal fer per obrir un negoci.\nNo és un tràmit obligatori però sí que és molt recomanable. Qualsevol persona que vulgui muntar un negoci a Blanes i rodalies pot rebre assessorament gratuït a través del servei de creació i consolidació d’empreses de Promoció de la Ciutat de l’Ajuntament de Blanes. Aquest assessorament consisteix en l’anàlisi del model de negoci i la seva viabilitat comercial, tècnica, legal, econòmica i financera i en un acompanyament, pas a pas, en tot el procés de posada en marxa del negoci.\nPer exemple, si cal obtenir carnets professionals, certificats o llicències específiques o determinades assegurances que siguin obligatòries en la teva activitat. La manera més ràpida i efectiva d’aconseguir aquesta informació és contactant amb el servei jurídic del col·legi oficial, gremi o associació professional del sector en qüestió. Per exemple, si es vol muntar un negoci consistent en instal·lació d’aires acondicionats, cal disposar d’un títol d’instal·lador o si es volen fabricar sabons artesanals, cal disposar d’un certificat de fabricant del Ministerio de Indústria.\nSi una persona actualment està cobrant la prestació d’atur (el paro) i li queden tres mesos o més encara de cobrar-la, la Seguretat Social li pot avançar, en un únic pagament, el cobrament de tots els mesos que encara li restin per cobrar. Així la persona pot utilitzar aquests diners per a iniciar el seu negoci. Aquest tràmit es coneix com a capitalització de la prestació d’atur. Per a fer aquest tràmit cal omplir el documents de sol·licitud i presentar-los a l’oficina de la OTG de Blanes. El tècnic de creació d’empreses ajuda a omplir els documents de sol·licitud sense cap cost. El gestor també pot ajudar a omplir els documents de sol·licitud.\nOn es sol·licita? La capitalització de la prestació d’atur es sol·licita a l’oficina de l’OTG de Blanes. No obstant, és recomanable que abans et reuneixis amb el tècnic de creació d’empreses de Promoció de la Ciutat per a que t’ajudi a emplenar el document de sol·licitud. Pots citar-te amb ell al 972 358 260 o també per correu electrònic.


El PSC abandona les comissions d’investigació del Parlament | Actualidad | EL PAÍS Catalunya\nEl PSC abandona les comissions d’investigació del Parlament\nEl grup socialista ho notifica per carta a Forcadell arran del bloqueig de Junts pel Sí i la CUP a la del 'cas Vidal'\nBarcelona 10 MAI 2017 - 12:43\tCEST\nEva Granados, portaveu parlamentària del PSC. Gianluca Battista\nAhir ho va anunciar i avui ho ha executat. El PSC deixa de participar en les comissions d'investigació arran del bloqueig ahir dimarts de Junts pel Sí i la CUP a la del cas Vidal i així ho ha anunciat per carta a la presidenta del Parlament, Carme Forcadell. En la missiva, la portaveu del grup socialista, Eva Granados, ha traslladat a Forcadell el seu malestar pel fet que JxSí i la CUP hagin "rebutjat totes les propostes del pla de treball" de la comissió del cas Vidal, "evitant així que continuï els seus treballs".\nJunts pel Sí i la CUP fulminen la comissió del ‘cas Vidal’ a la primera sessió\nEl ‘cas Vidal’ obre una altra via per investigar el procés independentista\nEn la reunió d'ahir, en la qual calia aprovar el pla de treball i les compareixences de la comissió creada arran de les declaracions del jutge i exsenador d'ERC Santi Vidal, sobre suposades il·legalitats del Govern per a l'obtenció de dades fiscals dels catalans, JxSí i la CUP van utilitzar la seva majoria absoluta per rebutjar totes les propostes de compareixences dels altres grups. Una situació insòlita, ja que, per primera vegada, una comissió d'investigació no es pot posar en marxa si no disposa d'un pla de treball ni tampoc de compareixences, cosa que a la pràctica significa que ha quedat bloquejada. "Cal recordar que les comissions d'investigació, d'acord amb l'article 66 del reglament, es creen per investigar assumptes d'interès públic", recorda Granados en la carta a Forcadell.\nPer això, "davant l'actitud obstruccionista de la majoria parlamentària en aquesta comissió, des del grup socialista li comuniquem que deixarem de participar en els treballs d'aquesta comissió [del cas Vidal] i de la comissió d'investigació sobre l'operació Catalunya, ja que considerem que tenim dret a tenir informació de tots els temes, no només d'aquells que aquesta majoria considera del seu interès", adverteix la portaveu socialista.\nLa mateixa Granados, en una entrevista avui a La Xarxa, ha argumentat la posició del PSC: "La decisió està presa. Abandonem les comissions davant l'obstruccionisme de la majoria parlamentària. La nostra feina com a oposició és controlar el Govern i no pot ser que s'eviti que puguem demanar explicacions". En el que ha qualificat de fet "insòlit" i que posa el Parlament en una "situació d'excepcionalitat", Granados ha reconegut que la comissió Vidal està "liquidada", ja que "no es pot fer una comissió si ningú hi pot comparèixer. No farem un club de debat".\nA més d'aquesta carta, el PSC ha registrat també quatre sol·licituds de documentació a Forcadell, la primera d'aquestes exigint documentació sobre les "reunions entre departaments de la Generalitat, a l'interior d'aquests, amb empreses del sector públic o entre alts càrrecs del Govern, en les quals s'hagi intercanviat informació relativa a una eventual secessió, la seva preparació, execució, plans de contingència i conseqüències". En un sentit similar, s'exigeix tota la informació sobre informes, estudis, dictàmens o assessoraments realitzats per l'Institut d'Estudis de l'Autogovern o qualsevol altre organisme, fundació, associació o ens sobre aquesta eventual secessió.\nEl PSC sol·licita al mateix temps els textos legals o esborranys en preparació per part del Govern que tinguin connexió amb una eventual secessió, i també demana la documentació sobre l'auditoria de l'Agència de l'Autoritat Catalana de Protecció de Dades sobre l'obtenció i l'ús de dades fiscals dels catalans.\nTransparència per la borda


Victor Ripoll, Patricia Orozco i Zino Vreysen formaran part de la delegació alteana en la propera trobada del Douzelage - Altea Digital\nVictor Ripoll, Patricia Orozco i Zino Vreysen formaran part de la delegació alteana en la propera trobada del Douzelage\nLa regidora d’Educació, Vicenta Pérez, ha revelat els noms dels guanyadors del concurs que selecciona els joves, d’entre 18 i 29 anys, que formaran part de la delegació alteana en la propera trobada del Douzelage, que se celebrarà del 7 al 10 de maig a Škofja Loka, Eslovènia.\nVíctor Ripoll, Patricia Orozco i Zino Vresey són els tres joves que han resultat guanyadors del concurs que tenia per temàtica la de la trobada, “Juniors & Sèniors: (inter) active cooperation”. Una novetat, ja que fins al moment eren només dos els que podien gaudir aquesta experiència.\nVíctor Ripoll, estudiant d’enginyeria informàtica, ha explicat que “em vaig presentar al concurs perquè vaig veure que era una oportunitat de conèixer gent i d’obrir-me a una nova experiència. A més de que em sembla que Eslovènia és un lloc molt bonic i en aquesta trobada podem realitzar una formació bona per a les nostres vides”.\nPatricia Orozco, graduada en Filologia Hispànica, ha comentat que “és el primer any que no estudie i vaig veure que era una bona oportunitat per realitzar el treball. A més m’interessa molt la temàtica perquè estic acostumada a treballar amb xiquets i gent jove i em sembla molt important la seua relació amb la gent gran, la temàtica de la feina. A més de que és una experiència molt bona que a més pot sumar virtut al nostre currículum”.\nPer la seua banda, Zino Vreysen, qui treballa en el sector immobiliari, repeteix experiència ja que l’any passat ja va tenir la sort de ser seleccionat per formar part de la delegació alteana. “He decidit presentar-me de nou perquè les experiències de l’any passat van ser inoblidables i el tema d’aquest any em sembla encara més interessant, amb la qual cosa vaig a anar a donar-ho tot”.\nFinalment l’edil d’Educació i Douzelage, ha apuntat que “tots els joves que han tingut l’oportunitat d’anar a la Trobada General del Douzelage qualifiquen l’experiència de molt positiva. Només per les relacions personals que s’estableixen i el compartir allà aquest moment amb gent de tants països, cultures diferents i pensaments diversos, val la pena anar “.\nVicenta Pérez ha felicitat els guanyadors del concurs. Els ha desitjat que s’ho passen molt bé i els ha indicat que “es passa molt bé, però també es treballa. Hi ha temps per a tot, però recomane que vos impliqueu perquè com més implicació i treball, més benefici es trau de la participació en aquestes trobades de l’Douzelage”.


Cop d'efecte d'una startup catalana en la seva internacionalització - XCatalunya.cat\nCop d’efecte d’una startup catalana en la seva internacionalització\nLa startup factorial fa un pas cap a la seva internacionalització\nLa ‘startup’ catalana de recursos humans Factorial ha obert una nova oficina a Mèxic, la primera al mercat d’Amèrica Llatina, després de tancar una ronda d’inversió de 15 milions d’euros. L’empresa ja tenia presència comercial a la regió i ha decidit obrir una nova sucursal davant “l’oportunitat” per consolidar la seva política d’expansió internacional. La nova oficina té una plantilla d’11 empleats i la companyia preveu seguir creixent a Mèxic fins a arribar als 30 treballadors a finals d’any. L’objectiu de l’empresa és digitalitzar els recursos humans de més de 500 companyies al país. Més enllà d’aquesta obertura, la tecnològica ha continuat creixent en l’últim any i ha quadruplicat la plantilla, fins a 200 empleats. Actualment, l’empresa també té presència comercial a França, Estats Units, Itàlia, Portugal, Brasil, Regne Unit i Alemanya i compta amb més de 60.000 clients en més de 40 països.\nL’entrada de la companyia al mercat mexicà respon a l’objectiu de solucionar els “reptes i desafiaments” de les empreses de Mèxic i Amèrica Llatina.\n“Busquem assolir més de 500 empreses el 2020 i ajudar-les a digitalitzar-se, automatitzar els processos i centrar-se en els col·laboradors, el més important per a una organització”, ha assegurat el ‘Regional Sales Manager’ de la nova oficina, Rodrigo Manjarrez.\nTags: catalana, Startup\n1 pensamiento sobre “Cop d’efecte d’una startup catalana en la seva internacionalització”\nRetroenllaç: Grans dades del sector logístic a Catalunya - XCatalunya.cat


QOSHE - Pitjor per a «El Sol» (bar) - Matías Crowder\nHi havia una comunitat entre cambrers de Girona. Tots es coneixien i en acabar la jornada es reunien a porta tancada al costat d'una barra o emprenien un circuit pels locals que quedaven oberts. Quan vaig arribar a la ciutat, sense un duro, vaig formar part d'aquella tropa. Recordo, quan treballava al Royal de la plaça Independència, infinitat d'alegres matinades.\nQuan el circuit arribava fins al bar El Sol s'hi muntaven unes festes collonudes. Hi havia un cambrera, banyolina, que quan servia rondes (gratuïtes per a la tropa) deia «Pitjor per al Sol», rememorant la cançó de Sabina. Quan vaig començar a treballar allà ens........


"Es tracta dels primers habitatges públics de construcció nova després de més de deu anys"\n26 de octubre de 2020 (18:33 CET)\nEl conseller d'Habitatge, Rubén Martínez Dalmau, juntament amb l'alcalde de València, Joan Ribó, han presentat, aquest matí, el projecte pilot de construcció d'habitatge públic amb criteris innovadors i de sostenibilitat econòmica i mediambiental. En aquest sentit, Ribó ha explicat que aquest projecte "encaixa perfectament en el model de ciutat que volem construir, més habitable i amb un major nombre d'habitatge públic".\nL'alcalde ha avançat que aquest projecte es durà a terme mitjançant un concurs en el qual les empreses presentaran els seus projectes, i en el qual es tindran en compte una sèrie de paràmetres com l'habitabilitat, la sostenibilitat, l'ús d'energies renovables, economia circular, etc. "L'objectiu no és només que cada vegada hi haja més habitatge públic, sinó de major qualitat i, sobretot, que seguisca el camí d'una València més amigable i sostenible en tots els nivells, és a dir, en el mediambiental, però també en el social que és fonamental".\nTendetes serà el barri en el qual s'edificarà la primera construcció d'habitatge públic amb criteris innovadors i de sostenibilitat social, econòmica i mediambiental. Aquest edifici de sis altures, que augmentarà el parc públic d'habitatge de València, s'alçarà al solar del carrer Joaquín Ballester - de quasi 300 metres quadrats - mitjançant un concurs de projectes. Es tracta d'una prova pilot que ha sigut impulsada per la Generalitat per a aconseguir la transformació de l'entorn urbà construït i per a la qual ha realitzat una inversió de 2.300.000 euros. Aquests nous habitatges públics també es construiran a Castelló i Alcoi.\n"Es tracta dels primers habitatges públics de construcció nova després de més de deu anys. Ara, iniciem el procés perquè, en el menor temps possible, es puga començar a construir aquests habitatges que seran sostenibles, biohabitables i amb arquitectura bioclimàtica", ha explicat el conseller Rubén Martínez Dalmau.\nD'aquesta manera, "un jurat expert serà l'encarregat de seleccionar el projecte que millor s'adapte a les necessitats actuals de sostenibilitat i biohabitabilitat per a dur a terme la transició energètica que estem impulsant per a la Comunitat Valenciana". La construcció està dirigida per la Direcció General d'Innovació Ecològica.


joan pla. llibres i notícies: 2011\nEm diu l'editora d'Edicions96, Dolors Pedrós, que per fi tenim data per a presentar la novel·la DON FABRIZZIO I UN CADÀVER AL PRINCE BUILDING. Serà el dia 8 de novembre a la CASA DEL LIBRO, Carrer de Russafa, a València, a les 19.30 h. La presentació correrà a càrrec, entre d'altres, de l'expresident d'Escola Valenciana i actual candidat al congrés per Compromís-Equo, DIEGO GÓMEZ.\nEsperem la vostra assistència perquè desitgem que siga tot un espectacle, com va dir el mateix Diego.\nPRESENTACIÓ DE DON FABRIZZIO!\nFotos de la presentació a Babel, Castelló, de la novel·la. Presenta Joan Enric Iriarte, a l'esquerra, i l'autor.\nJa ha arribat, finalment, Don Fabrizzio i un cadàver al Prince Building, a les llibreries de la mà d'Edicions96, tot i que no ha pogut fer-ho en avió a causa del mal... temps, de l'oratge rúfol que hi havia a l'aeroport que ha impedit l'aterratge dels avions de paper, o eren catxirulos? Llàstima de l'aeroport del 'pobre abuelo' o 'abuelo pobre'?, que no ens ha servit per a res...\nPerò no ha evitat que n'hàgem pogut fer la presentació, la primera, el dia 18 de maig, a la llibreria Babel, dins del CastellóNegre'11, Setmana de la novel·la negra. Familiars, amics i gent interessada van assistir a la presentació de la mà del professor Joan Enric Iriarte, de l'autor, i d'unes paraules que ens va dirigir l'editora, Dolors Pedrós, que n'està molt il·lusionada.\nEn fi, us desitge que la llegiu, tant perquè trenque amb la meua línia d'escriptor de literatura 'juvenil', com per la intriga i el tema de la novel·la... En alguns moments potser us descollonareu..., i no sabeu el que me n'alegraré...\nUN MAIG MOGUDET\nEstic ben il·lusionat amb aquest mes de maig. A més d'algunes visites als centres escolars, habituals en aquest mes de maig, que ja veu esllanguir-se el curs, el dia 13, a les 19h, amb motiu de l'Informe Anual que fa Amnistia Internacional, a Castelló, faré la conferència de cloenda sota el títol de "Els drets humans en l'obra de Joan Pla".\nEl dia 18, al vespre, en la llibreria Babel de Castelló, presentaré la meua novel·la negra\ndins la SETMANA NEGRA.\nI el dia 19 faré una conferència a Sagunt, a les 20 h., sota el títol "DEL REALISME A LA (CIÈNCIA) - FICCIÓ: L'AVENTURA INICIÀTICA."


Les serps també fan turisme a Mallorca |\nBy dingolasineu / Juny 23, 2017 / Medi Rural i Temps / Deixa un comentari\nAquestes darreres setmanes han aparegut a la premsa mallorquina notícies referents a la possible plaga d’ofidis al·lòctons que pateix l’illa de Mallorca. Colobres de ferradura i serps blanques són localitzades arreu de l’illa, inclús en els nuclis urbans. A Sineu, se’n localitzen ja fa anys, no només a fora vila, també se n’han trobades dins el poble. Aquestes espècies, com se sap, no havien habitat mai a Mallorca, emperò el comerç d’arbres procedents de la península (especialment oliveres), ha causat l’arribada i establiment massiu d’aquests rèptils.\nSerps de garriga a Mallorca (font J. Capellà vertebradosibericos.org)\nSerp de ferradura fotografiada dins Sineu, segons Diario de Mallorca. (Font Diario de Mallorca)\nTot i l’aspecte agressiu que puguin adoptar les colobres que envaeixen les illes, s’ha de remarcar que no són potencialment perilloses per a les persones. Les autoritats alerten que s’eviti de matar els exemplars que puguem trobar, perquè s’han detectat casos de morts intencionades de serps autòctones que havien estat confoses amb exemplars externs. Es demana que es capturin vives i que s’avisi al COFIB (971 144 107 i 607 554 055 per a urgències) a fi que es pugui actuar de manera professional. Fins i tot, la Direcció General d’Espais Naturals i Biodiversitat va publicar unes instruccions per a fer una trampa de serps , de fet, els Ajuntaments ja han començat a instal·lar-ne, de gàbies; així com també un llistat d’empreses autoritzades per a fer front a aquesta possible plaga.


CURS 2017-2018, Dia Internacional de la Llengua Materna\nDia internacional de la llengua materna: Quina és la paraula que t’agrada més de la teva llengua materna?\nPer commemorar aquest dia convidem l’alumnat i el voluntariat del SLC de Sant Boi de Llobregat a participar en un joc molt senzill. Només heu de compartir amb nosaltres una paraula que us agradi molt de la vostra llengua. En farem un recull i el publicarem al nostre web. La participació és individual i podeu presentar un màxim de 3 paraules.\nper mitjà d’aquest formulari\namb la butlleta que trobareu al nostre SLC o que us podeu descarregar (vegeu enllaços relacionats). L’heu de deixar a la caixa que trobareu a Administració.\nHo podeu fer del 20 al 28 de febrer!


firaReus acollirà la jornada dedicada a la innovació al sector de la fusta, Fustend\nfiraReus i el Gremi de Fusters del Baix Camp organitzen Fustend, una jornada professional dedicada al món de la fusta que es durà a terme a les instal·lacions del Centre de Fires i Convencions el dia 21 de setembre.\nFustend té la voluntat de donar visibilitat al sector de la fusta i ser un punt de trobada per a professionals. Durant la jornada es podran conèixer i compartir les noves tendències i tecnologies del sector i també projectes de sostenibilitat que s'estan desenvolupant actualment.\nLa jornada tindrà conferències, demostracions, espai expositiu, presentació de novetats i networking i comptarà entre d'altres, amb la participació de l'estudi Aixopluc de Reus. També es parlarà de «Fusta i Tecnologia» en una conferència a càrrec de Jordi Gené, director de l'Institut Català de la Fusta (INCAFUST), dedicat a la investigació i serveis de construcció i de noves tendències a càrrec d'Eurecat, el Centre Tecnològic de Catalunya.\nD'altra banda, està previst realitzar una taula rodona de Col·legis Professionals amb el tema «Noves tendències i reptes de futur» amb la participació del Col·legi d'Arquitectes, Gremi de la Construcció del Baix Camp, el Gremi d'Electricistes i l'Escola d'Art i Disseny de Reus. Des del Centre de Difusió Tecnològica de la Fusta i Moble de Catalunya (CENFIM), es parlarà també sobre «Sostenibilitat, introducció a la cadena de custòdia, ecodisseny i economia circular» i està previst que en les pròximes setmanes es tanquin altres continguts del programa.\nLa jornada es farà de 9 a 18 h i comptarà amb un dinar de networking. Per a més informació i inscripcions, consultar aquest enllaç: http://www.inntuyo.com/tickets/fustend-2017/157


EL PROCICAT suspèn l'obertura al públic de d... - Govern.cat\nquery_builder 24 juliol 2020 19:00\nTambé queden suspeses a tot el país les activitats musicals amb pistes de ball o espais habilitats fora dels establiments establerts\nA més, s’estableix l’horari de tancament de les activitats de salons de joc, casinos i sales de bingo, arreu de Catalunya, a les 24:00 hores\nLa situació epidemiològica al conjunt de Catalunya ha obligat a adoptar mesures especials de contenció d’un seguit d’activitats per frenar la transmissió del virus de la COVID-19 i protegir la salut de la població d'aquests àmbits territorials i també de la resta de Catalunya. És per això, que el comitè tècnic del PROCICAT ha decidit suspendre a tot Catalunya l'obertura al públic dels establiments que disposin de llicència per a les activitats de discoteques, sales de ball i sales de festes amb espectacles. També queden suspeses a tot Catalunya les activitats musicals amb pistes de ball o espais habilitats fora dels establiments establerts en el punt precedent. A més, s’estableix l’horari de tancament de les activitats de salons de joc, casinos i sales de bingo, arreu del país, a les 24:00 hores.\nTambé en els municipis que es detallen a continuació i que corresponen on hi ha mesures restrictives per contenir els brots de coronavirus, s’estableix, per a les activitats de restaurants, bars, terrasses, guinguetes i bars musicals, un horari de tancament a les 24:00 hores, llevat que les ordenances municipals continguin l’obligació d’horari de tancament anterior:\nBarcelona, Viladecans, el Prat de Llobregat, Sant Joan Despí, Sant Boi de Llobregat, Cornellà, Sant Just Desvern, Esplugues de Llobregat, l'Hospitalet de Llobregat, Montcada i Reixac, Santa Coloma de Gramenet, Sant Adrià de Besòs, Sant Feliu de Llobregat, Badalona, Figueres, Vilafant, els Alamús, Albatàrrec, Alcanó, Alcoletge, Alfarràs, Alfés, Alguaire, Almacelles, Almatret, Almenar, Alpicat, Aspa, Corbins, Llardecans, Maials, Montoliu de Lleida, la Portella, Puigverd de Lleida, Rosselló, Sudanell, Sunyer, Torrebesses, Torrefarrera, Torre-serona, Vilanova del Segrià, Vilanova de la Barca, Àger, Albesa, Algerri, Alòs de Balaguer, Les Avellanes i Santa Linya, Balaguer, Bellcaire d'Urgell, Bellmunt d'Urgell, Camarasa, Castelló de Farfanya, Cubells, Foradada, Ivars de Noguera, Menàrguens, Montgai, Os de Balaguer, Penelles, Preixens, Térmens, Torrelameu, La Sentiu de Sió, Vallfogona de Balaguer, i les entitats municipals descentralitzades de Sucs i Raimat.\nParal·lelament, continuen vigents les restriccions actualment, establertes pels municipis de Lleida, Alcarràs, Aitona, la Granja d'Escarp, Seròs, Soses i Torres de Segre,.\nCorrespon als Ajuntaments inclosos en l'àmbit territorial i a l'Administració de la Generalitat, les funcions de vigilància, inspecció i control de les mesures establertes en aquesta Resolució. El seu incompliment serà objecte de règim sancionador.\nEl termini de durada de les mesures s'estableix en 15 dies. Aquesta Resolució entrarà en vigor el dia 25 de juliol de 2020.


Habitacions - Hotel turisme rural a l'Empordà\nLes 8 habitacions s´han creat pensant en el client, hem combinat tradició amb un disseny actual i confortable per tal que vostè durant la seva estada estigui còmode, descansi i es pugui sentir 'com a casa'.\nHi ha 7 habitacions dobles, bany amb dutxa i equipades amb calefacció, aire condicionat i tv . Una d´elles està adaptada per persones amb mobilitat reduïda.\nHi ha una habitació individual, bany amb dutxa i equipada amb calefacció, aire condicionat i tv.\nL´esmorzar de Mas Jonquer és un buffet on servim varietat de productes de la zona, tan dolços com salats, i si al client li ve de gust, ous amb bacon. Servit als menjadors de la casa, i on també servim sopars.\nProductes bany i cortesia\nMinibar de la confiança amb begudes, cafès, infusions...\nPoden seguir el nostre canal de Youtube, veuran molts videos que els hi pot interessar per conèixer més l´entorn, tradicions, activitats, etc...


🚓 Els fets delictius a Barcelona pugen un 9% durant el primer semestre del 2019 i les detencions un 17,4% | Diari Català Digital 📋\nBarcelona ha registrat un augment del 9% dels fets delictius comesos durant el primer semestre de l’any (115.014) i un increment del 17,4% de les detencions (11.322) i del 6,8% dels investigats (35.597). Aquest augment de l’activitat policial, que en els casos de robatoris amb violència a l’espai públic ha crescut en detencions fins a un 85%, es manté de manera continuada durant els primers sis mesos de l’any respecte el mateix període de l’any anterior.\nMalgrat l’augment dels fets delictius durant aquest període, l’evolució de les dades delinqüencials mostra un lleuger descens del 2% dels fets registrats durant el mes de juny respecte al mes de maig. Aquest descens està motivat per un alentiment en les denúncies per furts comesos des del mes d’abril d’enguany.\nLes dades delinqüencials mostren que al districte de Ciutat Vella han baixat els fets delictius durant els mesos de maig i juny. Aquest districte juntament amb l’Eixample és on es concentren la meitat dels fets delictius que es produeixen a Barcelona. Al districte de Ciutat Vella s’han dut a terme nombroses actuacions policials en l’àmbit del tràfic de drogues i va ser en aquest districte on es va posar en marxa el dispositiu Ubiq d’àmbit regional amb l’objectiu de millorar la percepció de seguretat ciutadana i lluitar contra situacions d’inseguretat derivades del tràfic i consum de drogues i relacionades amb furts i delictes violents. Aquests dispositiu també es duu a terme a altres districtes de la ciutat.\nEls delictes contra el patrimoni pugen un 10%. Pel que fa als robatoris violents i/o amb intimidació augmenten un 31% i en aquest àmbit destaquen els robatoris amb violència i intimidació a la via pública que creixen fins a un 35%. Els furts augmenten un 8,3%, i els robatoris amb força a establiments comercials un 66%. En canvi, els robatoris amb força a interior de domicili experimenten una davallada continuada des de principis d’any fins a situar-se al 16% per sota respecte el mateix període de l’any anterior. Els cossos policials han detingut 243 autors de robatoris a pisos. La Divisió D’Investigació Criminal ha desarticulat diversos grups criminals especialitzats en aquest tipus de robatoris, la qual cosa ha estat un element determinant en la lluita contra aquesta tipologia delinqüencial per capgirar una tendència que durant el 2018 havia mantingut un creixement continuat.\nDes de l’octubre de l’any passat s’han dut a terme importants i determinants investigacions de la DIC que han suposat el desmantellament de 5 grans organitzacions criminals. En total s’han detingut 36 persones membres d’aquests grups. Amb aquestes desarticulacions, els fets delictius en aquest àmbit han baixat de manera continuada.\nEls robatoris violents al carrer, un 3,6% dels fets registrats\nEls robatoris amb violència i/o intimidació a l’espai públic representen un 3,6% de tots els fets delictius que es produeixen a la capital catalana. Els investigadors han detectat que una part d’aquests fets s’han iniciat com a furts, però han acabat sent robatoris violents. Durant el primer semestre de l’any s’han denunciat 4.207 robatoris amb violència comesos al carrer, un 35% més que l’any passat.\nEn aquest tipus de fets delictius, els dos cossos policials han incrementat les detencions més del 85% respecte el període anterior, passant de 3.117 a 4.207 detencions. Es realitzen 23 detencions diàries.\nUna de les modalitats delictives que s’ha produït durant aquest període és el robatori de rellotges de luxe. En aquest sentit, ahir es va dur a terme un dispositiu\nd’investigació contra un grup criminal especialitzat en robatoris violents de rellotges que va acabar amb un balanç d’11 detinguts.\nDurant el primer semestre, s’han denunciat 261 casos de robatoris de rellotges de luxe i s’han realitzat 87 detencions, la majoria in fraganti, a les quals s’han d’afegir les detencions realitzades ahir.\nEls furts mostren un lleuger alentiment\nEls furts ocupen un 58% dels fets que passen a la ciutat i centren part dels esforços que destinen els cossos policials per aturar aquesta activitat delictiva que es produeix en tres àmbits: al carrer, al transport i als establiments comercials. Un 35% dels furts passen a l’espai públic, un 33% als transports públics i un 28% en establiments comercials.\nDurant els darrers tres mesos, els furts han mantingut una tendència estable i no han augmentat, situant-se en dades molt similars als períodes anteriors. Durant el primer semestre de l’any s’han registrat 67.276 furts, un 8,4% més que durant el mateix període de l’any passat, la qual cosa significa que es produeixen de mitjana 365 furts al dia.\nLes detencions per furts han crescut un 34%, situant-se a 3.093, la qual cosa representa una mitjana diària de 17 detencions, la majoria in fraganti.\nD’altra banda, els robatoris amb força a establiment comercial, que representen un 1,75% dels fets que es registren a la ciutat, han crescut un 66%, passant de 1.216 fets a 2.018. Pel que fa a les detencions, han pujat un 61% i se situen en 328.\nEls delictes contra les persones experimenten un lleuger descens del 0,6%. Destaquen en aquest àmbit, els delictes de lesions que han baixat un 1%, passant de 2.074 a 2.053 casos.\nLes agressions i abusos sexuals augmenten un 6%, situant-se en 330 fets i 105 detencions.\nDurant aquest semestre s’han registrat 3 homicidis, en un dels quals es va detenir l’autor dels fets. En la resta dels casos, les investigacions estan obertes. Respecte el 2018, també es van produir 3 casos.\nOperacions antidroga a Ciutat Vella\nDes de l’any 2017, s’han desmantellat al districte de Ciutat Vella 219 punts de distribució de substàncies estupefaents i s’han realitzat 298 detinguts. Precisament, en el marc de la lluita contra el tràfic de substàncies estupefaents, en menys d’un any, s’han realitzat dos importants dispositius d’investigació que han comportat el desmantellament de dos organitzacions criminals d’origen dominicà i paquistanès.\nL’operatiu Suricat, dut a terme el passat mes de juny, ha desmantellat una organització que distribuïa drogues a turistes utilitzant venedors ambulants que captaven persones al carrer a les quals els oferien les drogues. En aquest dispositiu es van desmantellar 36 pisos i es van detenir 53 persones.\nPla d’actuació Polièdric\nA Barcelona s’ha posat en marxa el Pla d’Actuació Polièdric (un pla preventiu i assistencial en l’àmbit del menor no acompanyat). Durant el primer semestre de l’any han arribat a Catalunya un total de 1.180 menors no acompanyats. Des de l’any 2.015 i fins ara, han arribat a Catalunya 7.350 menors no acompanyats.\nLa voluntat d’aquest pla és precisament protegir aquests menors i establir tots els mecanismes per tal d’evitar que aquests acabin generant problemes d’inseguretat.\nEl Pla d’actuació Polièdric ha suposat la posada en marxa d’un Sistema de Treball Operatiu Polièdric (STOP), format per agents de paisà que patrullen les zones de la ciutat on es detecten més fets delictius, sobretot furts i robatoris violents. Aquests sistema operatiu treballa per detectar conductes delictives que es produeixen al carrer per part de delinqüents habituals, entre els quals també hi ha menors d’edat. Durant el primer semestre de l’any, els cossos policials han realitzat un total de 551 detencions relacionades amb aquest àmbit.


SINDICAT D'ESTUDIANTS ACONTRACORRENT UNIVERSITAT JAUME I DE CASTELLÓ: 1r de maig: Dia de la classe treballadora\nAquest primer de maig de 2013, com els darrers anys, la classe treballadora ens tornem a manifestar en un context de continues retallades laborals i socials, però també de lluites i, com a resposta de l'estat capitalista, de repressió. Avui volem expressar la nostra indignació i la nostra decisió de continuar lluitant pels nostres drets.Volem manifestar què som classe treballadora i tenim consciència de ser-ho, que els nostres interessos i objectius són contraris als de l'oligarquia que avui ens domina.\nEntre ells i nosaltres no hi ha res en comú, per això som contraris a les polítiques de consens i pacte social. Fa anys comprovem com cada dia milers de treballadores i treballadors ens veiem abocats a la precarietat i a l'atur, mentre l'Estat es doblega submís als interessos dels poderosos. Veiem com es retallen els drets i s'eliminen conquestes que es van aconseguir amb dècades de lluita.\nEn l'últim any eixa destrucció de drets s'ha accelerat, mentre s'agreujava la crisi capitalista. La taxa de pobresa se situa en un 21,8% de la població de l'Estat espanyol. Ha augmentat la desigualtat social: La diferència entre les rendes més altes i les més baixes s'ha incrementat un 30% des de 2006. Ha crescut l'atur, que afecta ja a més de 80.000 persones a les nostres comarques i ha superat els 6 milions en tot l'estat, tot i que quasi un milió de treballadores i treballadors han emigrat en els darrers dos anys. A l'empara de la darrera reforma laboral, els efectes comprovats de la qual són els què ja denunciàvem fa un any, es multipliquen els Expedients de Regulació d'Ocupació (EROs) i es degrada la negociació col·lectiva, mentre continuen els desnonaments i augmenten les famílies sense ingressos i les persones en la pobresa extrema.\nBaixen els salaris i les pensions mentre pugen els preus i s'aproven repagaments que fan pagar per serveis que fins fa poc eren gratuïts, s'exclou del dret a la sanitat a centenars de milers de persones i s'endureixen les condicions per poder jubilar-se.\nEl govern del PP continua i aprofundeix la política de submissió al Capital de l'anterior govern del PSOE.\nPart d'eixa política és privatitzar i mercantilitzar els serveis públics; eixe és un dels objectius i dels efectes de les retallades, aconseguir que tot puga ser objecte de negoci; també allò que, com l'educació, la sanitat o les pensions es consideraven fins no fa molt un dret.\nEn l'últim any ha avançat la privatització de la sanitat i amb la LOMQE i l'EU2015 es dóna un pas més en la de l'ensenyament, mentre amb la FP dual es regala mà d'obra gratuïta a les empreses. Aquestes polítiques erosionen el consens social d'abans de l'esclat de la crisi capitalista, que afavoria el pacte social.\nAra l'explotació ja no pot basar-se en un consens cada vegada més precari, si no que necessiten fer ús de la repressió.\nDenunciem l'escalada repressiva des dels aparells de l'estat contra la mobilització popular i l'intent de criminalització de la lluita amb una nova legislació contra la mobilització social, al temps que ens solidaritzem amb les víctimes de la repressió, tant laboral com de la lluita social i política, que s'ha incrementat en l'últim any, raó per la que ens sumen a l'exigència de dimissió de l'actual subdelegat del govern.\nPer això lluitem per defensar els nostres drets, però no ens conformem amb reclamar allò que teníem, perquè el nostre objectiu no és humanitzar un sistema, el capitalisme, basat en l'explotació, que s'ha mostrat incapaç de garantir un futur digne per a la majoria; d'ací l'orientació anticapitalista de la nostra lluita.\nÉs l'hora de recuperar allò que és nostre, la nostra dignitat, el dret a decidir sobre les nostres vides, d'organitzar-nos i construir l'alternativa: Un sistema just on totes i tots puguem participar de les decisions que ens afecten i en que la paraula explotació siga un mal record del passat.\nPublicat per Acontracorrent UJI a 5:37\nEtiquetes de comentaris: Coordinadora Repartim el Treball i la Riquesa 1r de maig


Santa Coloma de Queralt, els rentadors - El Camp en blanc i negre\nEl Camp en blanc i negre\nImatges antigues de les comarques del Camp\nHome » Baixa Segarra » Conca de Barberà » Santa Coloma de Queralt » Santa Coloma de Queralt, els rentadors\nSanta Coloma de Queralt, els rentadors\nEls antics rentadors públics de Santa Coloma de Queralt, al costat d'on actualment hi ha les piscines.\nLa creu i les fonts de les Canelles (a l'esquerra de la imatge) encara existeixen actualment.\nDels rentadors se'n conserven restes tancats en una paret, que sembla que algun dia puguin ser restaurats i fins potser, perquè no, reomplerts.\nÉs just aquí on el riu Gaià ressorgeix de sota el passeig de la Muralla, després d'estar soterrat tot el carrer.\nSanta Coloma de Queralt i altres pobles propers formen una unitat geogràfica diferent a la Conca de Barberà, l'anomenada subcomarca de la Baixa Segarra. Tot i això, també se'ls considera part de les comarques del Camp, tot i no formar-ne part de manera estricta.\nEtiquetes de comentaris: Baixa Segarra, Conca de Barberà, Santa Coloma de Queralt\nTotes les imatges sobre mapa\n· Valls - Resta de la comarca\n· Reus - Resta de la comarca\n· Montblanc - Resta de la comarca\n· Tarragona - Resta de la comarca\nAiguamúrcia Albarca Alcover Alforja Almoster Alt Camp Altafulla Arbolí Baix Camp Baix Gaià Baixa Segarra Barberà de la Conca Cabacés Cabra del Camp Cambrils Conca de Barberà Cornudella de Montsant Duesaigües El Catllar El Pla de Santa Maria El Pont d'Armentera Falset Gallicant L'Aleixar L'Espluga de Francolí L'Hospitalet de l'Infant La Canonja La Guàrdia dels Prats La Morera de Montsant La Mussara La Pobla de Montornès La Riba La Selva del Camp La Vilella Baixa Les Borges del Camp Marçà Margalef Miami Platja Mont-roig del Camp Montblanc Montbrió Picamoixons Poblet Porrera Prades Priorat Querol Reus Riudecanyes Riudecols Riudoms Roda de Berà Salou Santa Coloma de Queralt Santes Creus Sarral Tamarit Tarragona Tarragonès Torredembarra Ulldemolins Valls Vandellòs i l'Hospitalet de l'Infant Vila-rodona Vila-seca Vilabella Vilafortuny Vilanova d'Escornalbou Vilaplana Vimbodí Vinyols i els Arcs\nTuits de @ElCampAntic\nFotos més vistes\nCambrils, el passeig de Miramar\nEl port de Cambrils amb el passeig de Miramar en primer terme. Són molts i evidents els canvis produïts al llarg del temps. < Més &g...\nMontbrió, plaça de la Vila\nLa plaça de la Vila de Montbrió del Camp, amb l'edifici de l'Ajuntament a l'esquerra, que gairebé no surt. < Més >\nReus, el Mercat Central\nLes obres de reforma del Mercat Central i el seu entorn, amb la construcció de l'aparcament subterrani de les Oques. A la foto veiem...\nValls, la plaça del Blat\nLa plaça del Blat a principis del segle XX. Destaca l'Hotel París a la casa anomenada Can Segarra, construïda el 1692. Actualment és ...\nBones festes - Reus, la plaça Llibertat.\nAmb aquesta postal us desitjo unes bones festes i sobretot un millor 2015, que visquem de forma intensa però reposada i on puguem assolir...\nReus, el Mercadal i el campanar nevats\nLa plaça del Mercadal i el campanar, al fons, durant una important nevada a la ciutat de Reus. Probablement sigui de la gran nevada del ...\n► de gener 2016 (10)\n► d’agost 2015 (8)\n▼ de gener 2015 (5)\nAlcover, la plaça Nova\nReus, l'estació de trens\nTarragona, la plaça del Prim\n► d’agost 2014 (15)\n► de juliol 2014 (21)\nAvís - Contacte\n"El Camp en blanc i negre" és un projecte personal sense ànim de lucre, que tan sols persegueix l'objectiu de recuperar i difondre la memòria històrica i paisatgística dels carrers dels nostres pobles i ciutats, a nivell sentimental.\nEn totes les imatges es cita la font d'on l'he tret i, si ho conec, la font original i/o el fotògraf.\nSi detectes qualsevol imatge que creus que vulnera els teus drets, posa't en contacte i la retiraré d'immediat.\nSi tens més fotos, pots fer-me-les arribar a través de twitter @elcampantic o per correu electrònic a erdrag(a)tinet.cat


Ressaca del partit de copa | card.cat\nRessaca del partit de copa\nPublicat el 19 de desembre de 2020 per Tolo Roig\nEl porter de l'”Atlético” (Grbic) dona positiu a un PCR després de debutar al Moleter defensant la porteria atlètica i encén totes les alarmes. Es posa en marxa tot el protocol.\nEll compleix la quarantena i es troba aïllat a ca seva fora cap simptoma.\nL’expedició atlètica s’ha fet proves al seu club i no s’ha detectat cap altre positiu.\nEl Carde també sa farà les proves pertinents.\nEsperem que tot sigui un ensurt i l’horabaixa es pugui recordar com allò que va ser, una “nit màgica”.\nPer altre banda es pot veure a les imatges la cossa que pegà Saul a en Pau, que només pogué disputar 45 minuts. Si l’arbitre del partit hages decidit que la targeta fos d’un altre color per ventura el resultat no hagés canviat però l'”atlético” hagés hagut de córrer mes al Moleter.


Senglin deixa el MoraBanc i torna al Nanterre - Altaveu el diari digital d'Andorra\nSenglin deixa el MoraBanc i torna al Nanterre\nEl ‘combo guard’ americà estava ja a la llista de possibles baixes de l’equip que entrena Ibon Navarro\n12/07/2021 (10:23 CET)\nSenglin bota la pilota marcat per Pullen. MORNAR\nL’exterior americà Jeremy Senglin deixa el MoraBanc després de dues bones temporades a l’equip d’Ibon Navarro. Malgrat que el club de la Baixada Molí no hauria vist gens malament poder disposar una altra temporada del ‘combo guard’, també era evident que entrava dins del llistat de possibles baixes atès les ofertes que podria rebre. I la que li ha convingut més és la del Nanterre francès.\nEl conjunt de la màxima divisió del bàsquet francès no és pas desconegut per al director de joc americà. Ben al contrari. El club andorrà ja el va fitxar procedent del Nanterre. I ara a l’entitat francesa celebren i molt el retorn de Senglin, que consideren que les dues temporades a Andorra l’han fet progressar fins a dur-lo al millor moment de la seva carrera esportiva.\nAl Principat, Jeremy Senglin hi ha fet molt bones actuacions. Tant ha jugat de base com d’escorta i en més d’una ocasió ha estat el revulsiu dels homes d’Ibon Navarro per aconseguir remuntar situacions adverses o per poder vèncer alguns partits determinats. Malgrat algunes irregularitats, el basquetbolista americà ha estat una peça important en els dos darrers cursos del MoraBanc.


Blog de Segur de Calafell: Vota al teu futur alcalde de Calafell\nD'acord, d'acord, potser més d'un no arriba ni de lluny.\nSón els 21 regidors que hi ha a l'ajuntament de Calafell en data d'avui. Alguns no em sonen gaire, com la nova regidora del PP que ha substituïit a l'impresentable il·luminat còsmic Asahago Iglesias.\nAra, això sí, he posat els 21 regidors i cadascú que faci la seva.\nNomés podeu votar per un candidat. Teniu tot el mes de maig per escollir-ne un i veure qui serà el guanyador.\nCom no, he posat una opció en que no es vota per cap d'ells. Te moltes possibilitats de ser l'opció més votada.


Les entitats, eix de la política cultural de l’Ajuntament - Cassà Digital\nLes entitats, eix de la política cultural de l’Ajuntament\nDimarts, 18 de febrer de 2014 a les 14:45h\n“L’Ajuntament basarà la seva actuació en l’àmbit cultural aquest any 2014 en donar suport a les entitats del poble i a partir d’aquí programarà les seves iniciatives”; aquesta és la manifestació efectuada pel regidor Eduard Ayach durant l’acte de presentació del resultat del fòrum d’entitats celebrat dilluns al vespre a la sala de plens municipal.\nDesprés de la celebració del fòrum del mes de novembre de l’any passat nombrosos representants d’entitats van acudir a la convocatòria i més de cinquanta persones es van aplegar per escolar la presentació efectuada per Ayach en la que va remarcar que enguany es mantindrien les subvencions per a les entitats culturals si bé es reduirien les de les entitats esportives.\nAtenent a una de les peticions formulades durant el fòrum de l’any passat, l’Ajuntament ha decidit reorganitzar-se internament per donar suport a l’organització dels actes que facin les entitats; per això la tècnica de cultura ara passarà a ser tècnica d’entitats i en l’àmbit de coordinació, es millorarà el sistema de peticions d’espais i comunicació d’actes a través del nou web municipal.\nDesprés d’haver-se anunciat durant uns quants mesos, el regidor va assegurar que el nou web es posarà en marxa el proper 3 de març i inclourà diverses novetats en relació a l‘actual.


Resulta simptomàtic que el primer informe encarregat per l'equip de Govern sobre la Norma Territorial Transitòria que veu la llum tingui al damunt l'ombra del plagi\njul. 16 Resulta simptomàtic que el primer informe encarregat per l'equip de Govern sobre la Norma Territorial Transitòria que veu la llum tingui al damunt l'ombra del plagi\nLa tramitació de la Norma Territorial Transitòria acaba de viure un nou episodi vergonyant.\nDesprés d'un procés que va arrencar amb la negativa contundent del Govern Balear a la proposta de revisió de PTI plantejada per l'equip de Govern del Consell, després del trist episodi d'haver d'emprar la capacitat legislativa del Consell per demanar que se li llevés el termini a la Norma Territorial Transitòria, després de les creixents queixes dels sectors relacionats amb l'ordenació de territori per la manca absoluta d'informació...després de tots aquests despropòsits el primer document publicat a partir de l'encàrrec de l'executiu insular per intentar avalar la NTT i la revisió del model territorial –'Evolución económica y social de Menorca (2000-2011)'- veu la llum amb l'ombra del plagi que ha denunciat el Diari Ara.\nMalgrat aquest fet el conseller Cristòbal Huguet atorga tota la credibilitat a l'informe –un informe que ha costat 10.000 euros- perquè considera que amb la feina de l'OBSAM no n'hi ha prou. De fet el Sr Huguet intenta fer un símil amb la declaració de la Renda explicant que els formularis d'aquestes declaracions són tots i guals, però que el que importa "són les dades".\nEvidentment les dades són importants i fins i tot algunes de les recomanacions que es recullen en l'estudi es podrien compartir per part del PSOE, però com va dir el president Tadeo en el plenari del Consell les xifres objectives també es poden emprar en un o altre sentit i segons com s'emprin se'n podrien extreure diferents conclusions. Per aquest motiu –i més tenint en compte el trajecte que porta la tramitació de la NTT i el perill de que se'n pugui derivar un urbanisme a la carta- resulta absolutament imprescindible que qualsevol informe que s'empri per justificar la Norma tingui totes les garanties de qualitat, de rigor i d'imparcialitat.\nLa modificació del model territorial no es pot basar, justificar o inspirar en documents i informes que generin dubtes. La Seguretat Jurídica -tant defensada per l'equip de Govern- en depèn, la possibilitat de consens en depèn...en definitiva el futur del model territorial en depèn.


El Clínic implanta per primera vegada a Espanya un nou stent cobert per tractar la malaltia arterial perifèrica\nAssistència 28 de juny de 2021 2021-06-28\nAquest innovador dispositiu vascular representa una millora substancial en el tractament de la malaltia obstructiva i aneurismes arterials.\nLa malaltia arterial oclusiva és un problema circulatori en el qual l'obstrucció arterial redueix el flux sanguini conduint a la isquèmia i necrosi o gangrena.\nL'Hospital Clínic de Barcelona ha estat pioner en el Sistema Nacional de Salut (SNS) i un dels primers centres sanitaris del món a l'utilitzar un nou stent cobert amb ePTFE (politetrafluoroetilè expandible, un material que canalitza el flux sanguini) indicat per al tractament de pacients amb malaltia arterial perifèrica, com oclusions (arteriosclerosi) en les artèries ilíaques i renals, trencaments, aneurismes i fístules.\nLa malaltia arterial oclusiva és un problema circulatori en el qual l'obstrucció arterial redueix el flux sanguini conduint a la isquèmia i necrosi o gangrena. L'aneurisma és una dilatació anormal d'una artèria, que pot provocar el seu trencament. Si es compara amb la cirurgia oberta, l'stent cobert representa una alternativa terapèutica mínimament invasiva que comporta una millora en el tractament, associant-se a menys complicacions i a una ràpida recuperació i millorant així la qualitat de vida dels pacients.\n"L'evolució tecnològica ha estat i és constant, amb una clara vocació de perfeccionament per ser igual d'eficaç que una cirurgia clàssica o oberta i amb el menor trauma possible per al pacient", assenyala el Dr. Vicenç Riambau, cap de Cirurgia Vascular de l'Institut Cardiovascular del Clínic.\nEl nou stent cobert, dissenyat per l'equip d'I + D de iVascular, és un pas més en l'evolució tecnològica per a la millora de el tractament de la malaltia arterial perifèrica. L'innovador disseny del component metàl·lic de l'stent que s'utilitza i la seva cobertura polimèrica de ePTFE assegura el tractament de la lesió de manera eficaç, precisa i segura.\nAquest nou stent cobert expandible per pilota "ofereix una elevada flexibilitat per adaptar-se a les artèries més tortuosos i és l'únic stent cobert amb marcadors radiopacos, el que li atorga una excepcional visibilitat, facilita la seva navegació i fa que destaqui per la seva gran precisió", afirma el Dr. Riambau, que ha col·laborat en el disseny de el dispositiu donada la seva elevada experiència en intervencions endovasculars.\nEl primer cas ha estat realitzat per l'especialista, que afirma que "les primeres experiències clíniques han estat excel·lents, demostrant les bones característiques i comportament de l'stent".\nMalaltia cardiovascular ,\nVicenç Rimbau ,\nmalaltia arterial perifèrica ,\nServei de Cirurgia Cardiovascular\nEl Clínic, primer hospital d'Espanya en utilitzar amb èxit una nova tècnica per a la cirurgia de pedres al ronyó\n30 de juny de 2022 2022-06-30\nL'Hospital Sant Joan de Déu i l'Hospital Clínic fan amb èxit el primer trasplantament de ronyó d'un mateix donant a dos germans bessons\n28 de juny de 2022 2022-06-28\nEl Clínic, pioner a Espanya en femoroplàsties de pròtesi de maluc\n22 de juny de 2022 2022-06-22