Cap de setmana de descans per la Grama - Diari de Santa Coloma\nCap de setmana de descans per la Grama\n13/10/2012 – Degut a la participació de la Selecció Catalana Amateur en la Copa de la UEFA de les Regions, aquest cap de setmana no hi ha jornada en el grup cinquè de Tercera Divisió\nDe les dues setmanes sense futbol que estaven programades per aquest inici de mes d'octubre en el grup cinquè de Tercera, la Gramenet només n'haurà de patir una. Entre el cap de setmana passat i el present s'està duent a terme la primera fase de la Copa de la UEFA de les Regions, en què participa una Selecció Catalana integrada exclusivament per jugadors que militen al grup català de Tercera. Per aquesta raó, la Federació Espanyola va decidir deixar aquests dos caps de setmana deserts de partits, per evitar molèsties als equips que s'havien quedat sense alguns dels seus futbolistes. Però aquest no va ser el cas de la Gramenet. Ni tampoc del Rubí. Així doncs, ambdós van decidir avançar el partit que els havia d'enfrontar en la novena jornada (el primer dia de novembre) i jugar-lo el primer dels dos caps de setmana en què no hi havia lliga. El duel va finalitzar 1-1, amb la Grama havent merescut millor sort i lamentant-se per una més que rigorosa actuació arbitral.\nPerò aquest cap de setmana, la primera plantilla del conjunt colomenc sí que podrà gaudir de descans. Cap partit del grup s'ha avançar a avui o demà i, per tant, ningun dels equips catalans de Tercera jugaran partit de lliga aquesta setmana. Però per la setmana vinent, la competició retorna amb total normalitat. Ja haurà finalitzat el torneig europeu de seleccions i la lliga tornarà a ser la gran protagonista. La Grama jugarà com a local i rebrà a la Rapitenca. L'equip que entrena Toni Romero vol trencar la ratxa d'empats que acumula i aconseguir, per fi, la segona victòria de la temporada. El conjunt tarragoní, però, no ho posarà gens fàcil. És setè classificat i encara no ha perdut cap dels tres partits que ha jugat com a visitant. Caldrà veure si algun dels dos conjunts es veu afectat més que l'altre per la manca de competició generada per l'aturada de la lliga.\nArticle anteriorDrets Humans en 16 mm\nArticle següentNuria Parlon anirà de número 3 a la llista del PSC pel 25N


1 Desembre dia mundial.VIH i la SIDA | Salut i Escola 2.0\n1 Desembre dia mundial.VIH i la SIDA\nPublicat el 1 Desembre 2016 per SalutiEscola\t“Molts joves no saben ni el que és, altres pensen que ja no existeix i uns altres que si s’infecten ja es tractaran i que no hi ha problema….Però es poden tenir molts problemes. És molt complicat. Cal anar amb compte i és millor la prevenció ..i la promoció d’hàbits sexuals saludables des de molt joves… la SIDA encara no té cura.”\nLa SIDA és provocat pel virus d’immunodeficiència humana (VIH). El VIH destrueix una classe de cèl·lules de defensa del cos anomenades “limfòcits cooperadors CD4”. Aquests limfòcits formen part del sistema immunològic de l’organisme, el sistema de defensa que combat les malalties infeccioses. Però, a mesura que el VIH destrueix aquests limfòcits, les persones infectades amb el virus comencen a contraure infeccions greus que normalment no es contagiarien; és a dir, es tornen immunodeficients. El nom d’aquesta afecció és síndrome d’immunodeficiència adquirida (sida).\nEl virus es transmet a través de comportaments d’alt risc entre els quals s’inclouen els següents:\nRelacions sexuals orals, vaginals o anals sense protecció ( “sense protecció” vol dir sense utilitzar un condó).\nCompartir agulles, com les que s’utilitzen per injectar-se drogues (incloses les agulles utilitzades per a la injecció d’esteroides) i tatuar-se.\nPer prevenir la sida el més important és conèixer la malaltia i els seus mecanismes de transmissió. Davant de qualsevol dubte o possible exposició al virus, cal sotmetre a la prova de detecció del VIH, perquè un diagnòstic precoç pot millorar notablement el pronòstic.\nSaber com es contagia la sida és fonamental per poder evitar les conductes de risc. Perquè pugui produir-se la transmissió del VIH han de donar-se tres condicions:\nLa concentració de VIH ha de ser suficient perquè es pugui produir la transmissió. La sang és el fluid corporal on el virus està més concentrat. Per tant, una petita quantitat de sang n’hi hauria prou per infectar algú. No obstant això, amb la mateixa quantitat de flux vaginal no es produiria la transmissió perquè el VIH està molt menys concentrat en aquest fluid.\nCal que el VIH entri en el corrent sanguini per contraure el virus. La pell impedeix que el VIH s’introdueixi en l’organisme, per tant no n’hi ha prou amb haver estat en contacte amb un fluid contaminat, és necessària una via d’entrada en forma de ferida oberta, tall, fissura, esquinç, o mitjançant el contacte amb les membranes mucoses.\nQuan una persona està infectada amb VIH, pot transmetre-ho a altres persones a través dels següents fluids corporals:\nSang (les majors concentracions de VIH es troben a la sang).\nFluid pre-ejaculatori. En aquest els nivells de concentració del VIH són molt baixos, però hi ha risc.\nEl VIH no pot transmetre a través de:\nSaliva, Orina, Femta, Suor, Llàgrimes.\nSida: conductes de risc a evitar\nPer tant, per prevenir el contagi, el millor és evitar les conductes de risc que suposen el contacte amb els fluids capaços de transmetre el VIH:\nNo intercanviar xeringues o agulles amb altres persones, perquè la sang infectada passaria directament al torrent sanguini, i aquesta és la forma més ràpida i eficaç de contagi.\nUtilitza sempre instruments estèrils o un sol ús per perforar la pell (tatuatges, anàlisi de sang, injeccions …). Pel motiu explicat en el punt anterior.\nUtilitzar preservatius de làtex (masculí o femení) en mantenir relacions sexuals amb penetració (ja sigui anal, vaginal o oral).\nEvitar el sexe oral sense protecció. Encara que sembla que la boca és un entorn hostil per al VIH, s’han donat casos de transmissió del VIH per via oral (boca-penis, boca-vagina i boca-anus), de manera que el contacte de semen, secrecions vaginals o sang infectats a la boca suposa un risc.\nLes dones embarassades portadores del virus han de rebre tractament per disminuir el risc de transmissió al fetus durant l’embaràs i el part, i no alletar el nen. És aconsellable, a més, el part per cesària, ja que redueix el risc de transmetre el virus al bebè.\nA Espanya la prova del VIH és gratuïta i confidencial per a tothom. No obstant això, gairebé el 50% de les persones diagnosticades d’infecció per primera vegada en 2014 presentava diagnòstic tardà. És essencial que la població i els professionals sanitaris siguin conscients que qualsevol persona que realitzi pràctiques de risc és vulnerable al VIH, i que és important diagnosticar la infecció el més aviat possible.\nDavant el dubte sempre pots acudir al teu professional de salut més proper, el et podrà assessorar, orientar, derivar en cas necessari sobre qualsevol informació o prova que necessitis.


Salesians Zaragoza s'uneix a l'Aliança per la FP DUAL | Salesians SMX\nSalesians Zaragoza s’uneix a l’Aliança per la FP DUAL\nDes del passat mes d’abril, el Col·legi Salesià de Zaragoza forma part de l’Aliança per la FP Dual, un projecte que pertany a la Fundació Bertelsmann, la Fundació Princesa de Girona, la CEOE i la Cambra de Comerç d’Espanya. Aquesta entitat està integrada per empreses, institucions i centres educatius que tenen com a objectiu millorar l’ocupabilitat dels joves mitjançant una FP Dual de qualitat.\nEn paraules de la directora pedagògica de Formació Professional del nostre centre, María José Ramón Alcázar, “Sens dubte la FP Dual és una oportunitat per millorar les competències dels nostres alumnes i al nostre centre li permet conèixer de primera mà les tecnologies usades en les empreses, així com millorar la relació amb les mateixes”\nSalesians Zaragoza aposta fermament per aquesta modalitat de Formació Professional. Vam començar l’any 2013, i amb gran dedicació i implicació s’han desenvolupat diferents projectes de FP Dual. De cara a el proper curs escolar han estat aprovats tots els projectes duals presentats per tots els Graus Superiors del centre, de manera que ara, l’objectiu és que tots els alumnes i empreses, que aposten per aquesta modalitat puguin aprofitar aquest programa combinant la formació escolar i la formació en l’empresa.\nFormació Professional Dual a la Inspectoria Maria Auxiliadora\nActualment són 19 els centres de Formació Professional de la Inspectoria que ofereixen aquesta modalitat. La FP Dual té com a finalitat proporcionar a l’alumnat una qualificació professional que combini la formació rebuda en un centre formatiu amb l’activitat formativa en una empresa, i, amb això, aconseguir la implicació de les empreses en el programa formatiu per afavorir la inserció laboral i la contractació directa de l’alumnat.\nConeix més sobre les Escoles Salesianes


Dos favorits a l’ascens es creuen en el camí | Diari de Santa Coloma\nDos favorits a l’ascens es creuen en el camí\nLa Grama B jugarà contra el Mataró I Foto: Salvador Franco.\nEl Mataró, cinquè amb 50 punts, s’està jugant l’ascens i ja va golejar a la Grama B a la primera volta (4-1).\nEl Singuerlín tampoc ho tindrà gens fàcil al camp del Sants, segon equip més en forma de Segona Catalana.\nLa darrera vegada que l’Arrabal va visitar Sant Just va caure per la mínima (1-0).\nEl Singuerlín, l’Arrabal Calaf i la Fundació Grama van ser premiats ahir durant la celebració dels Guardons de l’Esport Colomenc.\n03/04/2014 – La UDA Gramenet B i el Singuerlín afronten partits d’extrema dificultat, havent de jugar contra el Mataró i el Sants.\nPuntuar aquest cap de setmana no serà gens fàcil per cap dels dos equips colomencs que milita al grup II de Segona Catalana. Mentre el filial de la Gramenet ha de rebre diumenge (16:15h) al Mataró, el Singuerlín es desplaçarà al camp de l’Energia per jugar contra el Sants, diumenge a partir de les 12h.\nSi ens centrem primer en la Grama B, els blaus passen per un gran moment de forma, després de dos triomfs consecutius, però enfrontar-se al Mataró són paraules majors.\nAra mateix els colomencs són penúltims, amb 18 punts, i a 10 de la salvació, ja que el catorzè lloc que ocupa actualment la Catalana (26) no assegura, ni de bon tros, la permanència. Resten 24 punts per disputar, i la gesta sembla impossible.\nTot i així, la Gramenet B ha demostrat caràcter en els darrers partits, i no té res a perdre. El Mataró, cinquè amb 50 punts, s’està jugant l’ascens i ja va golejar als blaus a la primera volta (4-1).\nEl conjunt maresmenc és el més sòlid defensivament del grup II (20 gols encaixats) i el quart millor de tota Segona Catalana, només per darrere del Reddis (12), el Manresa (13) i L’Escala (16).\nPer altra banda, el Singuerlín tampoc ho tindrà gens fàcil al camp del Sants, segon classificat amb 53 punts. Els barcelonins són el segon equip més en forma de tota la Segona Catalana, amb una ratxa positiva de set triomfs consecutius. Només el Lliçà d’Avall, que en suma nou, supera al Sants en aquest aspecte.\nDesprés de tres setmanes sense guanyar, el Singuerlín s’ha quedat a sis punts del descens directe, tot i que conserva la desena plaça. El darrer partit que els verds van guanyar va ser a domicili, contra el Badia (1-4), però el Sants ha sumat 29 dels 39 punts que ha disputat al camp de l’Energia (només ha perdut en dues ocasions).\nA Tercera Catalana, l’Arrabal Calaf visitarà a un rival de la seva lliga. Dissabte (19:30h) al Municipal de Sant Just Desvern, els colomencs es veuran les cares amb el Sant Just Atlètic, novè classificat amb 42 punts.\nL’Arrabal és setè del grup X amb 47 i a la primera volta va derrotar al seu pròxim rival a Santa Coloma, per un resultat de 2 a 0. La darrera vegada que l’Arrabal va visitar Sant Just va caure per la mínima (1-0).\nSi marxem a la Quarta Catalana, veiem com la Fundació Grama no jugarà aquesta setmana, ja que afronta jornada de descans.\nEn darrer lloc, cal recordar que el Singuerlín, l’Arrabal Calaf i la Fundació Grama van ser premiats ahir durant la celebració dels Guardons de l’Esport Colomenc, acte dut a terme al Teatre Sagarra.\nEls tres clubs de futbol van rebre reconeixements tant per haver aconseguit ascensos esportius com per promoure la pràctica de l’esport a la ciutat.


Royal Beach Apartment Nessebar Bulgària - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nBarcelo Royal Beach Complex, Sunny Beach, Nessebar, Bulgària, 8240 - Veure al mapa\nMés informació sobre Royal Beach Apartment\nDissenyat tant per oci com per negoci, Royal Beach Apartment està situat idealment a Sunny Beach; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Royal Beach Apartment, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Per anomenar algunes de les comoditats de l'hotel, hi ha servei d'habitacions, transport hotel/aeroport, habitació familiar, lloguer de cotxes, restaurant.\nLes instal.lacions de l'hotel han estat seleccionades amb cura per tal de satisfer el més alt grau de comfort i conveniència, amb aire condicionat, calefacció, escriptori, balcó/terrassa, insonorització a cada habitació. L'hotel compta amb una llista completa de comoditats, com bany, centre esportiu, sauna, bany d'aigua termal calenta, piscina exterior. Amb una localització ideal i amb comoditats imbatibles, Royal Beach Apartment no troba competidors en cap categoria.\nTots els tipus de viatgers (9) Viatgers en solitari (1) Famílies amb infants petits (3) Famílies amb infants grans (2) Grups (3)


Herois ocults | Expomon\nClient: Fundación “la Caixa” – VITRA\nUbicació: Territori Nacional\nTreballs: Producció i Muntatge per tot el territori nacional (Península, Balears, Canàries, Ceuta i Melilla) de l’exposició “Caixa Lab Experience i Heroes Ocults” en carpa itinerant. Inclou la construcció de vitrines, mòduls, audiovisuals, pantalles tàctils, instal·lació elèctrica, il·luminació, col·locació de peces, gràfica, fusteria i pintura.\nQuè fa que un objecte quotidià esdevingui un heroi ocult? Ens envolten centenars d’estris que han estat fabricats milions de vegades i que, en essència, han romàs inalterables durant dècades, mantenint el seu valor i la seva rellevància de manera inqüestionable. Són clàssics quotidians, però que, com a productes industrials, encarnen ideals de la modernitat sense data de caducitat: economia de materials, funcionalitat i durabilitat.\n“Herois Ocults”, mostren davant el públic general el llegat d’objectes quotidians d’inventors desconeguts. Amb un plantejament pedagògic i dirigit a fomentar la creativitat i reconèixer la importància de l’emprenedoria, la mostra proposa tres itineraris, tecnològic, artístic i històric-social, al voltant de 27 d’aquests objectes quotidians, alguns d’ells típics de la cultura espanyola, com el ventall o el càntir.\nDins de la mateixa exposició podem entrar en “CaixaLab Experience”. Es tracta d’un laboratori amb un taller interactiu i multimèdia on els visitants poden aprendre el concepte d’emprenedoria, experimentant en viu i en directe el procés d’emprendre a través de diferents activitats. Els itineraris de l’exposició Herois ocults i del CaixaLab Experience compten amb recursos perquè el públic pugui treure el màxim profit de l’experiència de crear, innovar i emprendre.


definició de YD: Data de l'any - Year Date\nInici › 2 lletres › YD › Data de l'any\nYD: Data de l'any\nQuè significa YD? L'anterior és un dels significats de YD. Podeu descarregar la imatge següent per imprimir-la o compartir-la amb els vostres amics a través de Twitter, Facebook, Google o Pinterest. Si sou administrador o blogger, no dubteu a publicar la imatge al vostre lloc web. El YD pot tenir altres definicions. Desplaceu-vos cap avall per veure les seves definicions en anglès i altres cinc significats en el vostre idioma.\nSignificat de YD\nLa següent imatge presenta una de les definicions de YD en anglès.Podeu descarregar el fitxer d’imatge en format PNG per utilitzar-lo fora de línia o enviar la imatge de la definició YD als vostres amics per correu electrònic.\nAltres significats de YD\nCom es va esmentar anteriorment, el YD té altres significats. Sisplau, s’indiquen a continuació cinc dels altres significats.Podeu fer clic a enllaços de l’esquerra per veure informació detallada de cada definició, incloses les definicions en anglès i el vostre idioma local.\nDefinició en anglès: Year Date\n‹ Veure la corrupció de Yogyakarta\nJoves demòcrates de Geòrgia ›


Qui som? - Movi de Sarrià\nSom un esplai de Sarrià fundat l’any 1963, que té com a objectiu educar els nens i nenes en el temps del lleure on ells/es siguin els protagonistes del seu procés de creixement. La nostra tasca com a monitors/es és acompanyar als infants com a amics i guies en aquest creixement. Pretenem educar en una sèrie de valors entre els infants i els joves: la participació activa en la societat, la solidaritat, el compromís i la responsabilitat, la cooperació amb les persones, la justícia social, la inclusió, la integració de persones amb necessitats educatives especials i el respecte cap a ells mateixos, la seva pròpia cultura i totes les altres així com el respecte per la natura i la sostenibilitat.\nDins el MOVI els nens i nenes es reparteixen segons l’edat, formant les diferents tandes. Hi ha nens i nenes de 6 fins a 17 anys, que es mantenen sempre amb el mateix grup. Amb el curs dels anys aniran canviant el nom de la tanda, des de Petits I a Grans II.\nDins la nostra organització tenim, a més: un monitor/a responsable de cada tanda, els responsables de centre i els pares o les mares responsables, que cada quinze dies es reuneixen per revisar i posar en comú tots els temes necessaris per el bon funcionament de l’esplai. A més, hi ha diferents comissions on participen joves i pares, que s’encarreguen de diversos aspectes de l’organització de l’esplai com: economia i arxiu, esbargiments, material, relacions amb el barri i Esplac i la formació de nous monitors/es.\nEl MOVI està associat a Esplac, l’associació d’Esplais Catalans, que promou la transformació de la societat i ofereix a tots els esplais el suport perquè puguin dur a terme la seva tasca educativa. Cada any els monitors i monitores participem de les seves jornades de formació i amb els nens i nenes es fan activitats per promoure la coneixença entre tots els esplais.\nPer participar de les activitats del Movi cal abonar una quantitat de diners anual, que varia en funció del nombre de germans/es que s’apuntin a l’esplai. Aquesta quota es destina a pagar el material utilitzat, el manteniment del local i les assegurances dels nens i les nenes. Les activitats d’estiu, així com les excursions es paguen per separat.


Gironella i el Consell Comarcal presenten la nova àrea d’acollida d’autocaravanes a la zona esportiva - Consell Comarcal del Berguedà\nGironella i el Consell Comarcal…\nL’Ajuntament de Gironella, amb la col·laboració del Consell Comarcal del Berguedà, qui ha licitat les obres d’adequació, han presentat aquest dimarts a la tarda la nova àrea d’acollida d’autocaravanes del municipi berguedà. La recentment inaugurada zona de pàrquing i pernoctació s’ubica al final de l’avinguda dels Països Catalans, a la zona esportiva de Gironella.\nLes obres han consistit en la creació d’una zona d’estacionament públic amb capacitat per a 95 vehicles i una àrea d’estacionament i pernocta per autocaravanes i vehicles camperitzats amb capacitat per a una quinzena de vehicles. Per a la realització del projecte s’han arranjat, pavimentat i dotat de serveis i instal·lacions un espai de 4.500 m². D’aquests, 2.000 estan destinats a les autocaravanes i 2.500 a la zona d’estacionament de vehicles.\nLa nova zona de pàrquing de Gironella dona resposta a la creixent demanda d’estacionament per fer ús de les instal·lacions esportives i lleure existents, com son les pistes de pàdel i tenis, el camp de futbol, el pavelló o la piscina. Així doncs, aquest és un projecte que respon, d’una banda, a les necessitats veïnals dels gironellencs per fer ús de les instal·lacions esportives, i de l’altre, dona cobertura a la creixent demanda de pernoctació per a autocaravanes i vehicles camperitzats.\nLa zona d’estacionament de vehicles s’ha convertit en una necessitat fonamental per al municipi de Gironella ja que la zona esportiva aglutina un bon grapat d’equipaments. Aquesta concentració ha fet aflorar la necessitat de pavimentar aquest espai amb capacitat per 95 vehicles.\nPel què fa a les àrees de pernocta d’autocaravanes, espais on es facilita que els vehicles habitables puguin estacionar, descansar, pernoctar, llençar escombraries o buidar i omplir dipòsits, són una demanda cada cop més creixent i necessària al Berguedà. És per aquest motiu que després d’aquesta actuació del Consell Comarcal i l’Ajuntament de Gironella aquesta necessitat quedarà coberta.\nLa presentació de l’àrea d’acollida d’autocaravanes de Gironella ha comptat amb la presència de Josep Lara, president del Consell Comarcal del Berguedà, del conseller de turisme Lluís Vall, del conseller d’esports i turisme actiu, Abel García i David Font, alcalde de l’Ajuntament de Gironella.\nLluís Vall, conseller de Turisme, ha explicat durant l’acte de presentació a Gironella que “quan parlem de turisme al Berguedà ens centrem molt en l’Alt Berguedà, però el Baix Berguedà també disposa de grans atractius. Amb aquestes actuacions busquem dotar el Berguedà de millores perquè els visitants tinguin una experiència turística més amable i el caravaning està a l’ordre del dia”.\nEl conseller Abel García ha volgut felicitar l’Ajuntament de Gironella i ha afirmat que “ens hem de congratular ja que aquesta zona fa més amigable, més acollidora i més atractiva la nostra comarca en oci, turisme actiu i en definitiva, per gaudir de la naturalesa i l’esport. Aquesta es una aposta decidida i amatent i és el complement ideal per els que ens agrada l’esport i la naturalesa.\nPer la seva banda, el president Josep Lara ha apuntat que “les places hoteleres al Berguedà no son les que voldríem, però un servei com el que presentem avui pot ajudar a pal·liar-ho i a complementar la nostra oferta. Aquesta col·laboració amb l’Ajuntament de Gironella ha estar molt positiva i des del Consell Comarcal seguirem donant suport a aquestes iniciatives. Felicitats gironellencs”.\nLes obres han estat finançades pel Pla Únic d’Obres i Serveis 2020-2024 i el Pla de Foment Territorial de Turisme, tots ells línies d’ajudes de la Generalitat de Catalunya. El consistori gironellenc ha pagat 64.088,57 euros mentre que el Pla de Foment Territorial de Turisme n’hi ha aportar 53.569,91. El Consell Comarcal del Berguedà també va licitar les obres per a la creació de zones de serveis per a autocaravanes ubicada a l’avinguda 1 d’octubre de Puig-reig. El concurs públic per a l’adequació de les zones dels dos municipis berguedans van ser licitats per un import total de 129.615,84 euros.\nGironella posa en marxa una àrea d’acollida d’autocaravanes – NacióBerguedà\nGironella estrena una nova àrea d’aparcament i acollida d’autocaravanes a la zona esportiva – AquíBerguedà\nBona acollida de l’aparcament d’autocaravanes de Gironella – TvBerguedà\nCategories: Esports, Turisme 30/03/2021\nAnteriorPrevious post:El Consell Comarcal dóna suport als ajuntaments en la gestió dels expedients arquitectònicsSegüentNext post:El Consell reemprèn serveis adreçats a famílies i infància després d’un període d’anàlisi i reformulació


Un estudi demostra per primera vegada que els marcapasos milloren la supervivència de pacients amb insuficiència cardíaca | Consumer\nUn estudi demostra per primera vegada que els marcapasos milloren la supervivència de pacients amb insuficiència cardíaca\nFins al moment només es beneficien d'aquesta teràpia els pacients greus, que són al voltant d'un 10%\nData de publicació: Diumenge, 03deJuliolde2005\nLa insuficiència cardíaca és un dels problemes de cor que ha convertit a les malalties cardiovasculars en la gran epidèmia del primer món. És un trastorn progressiu i letal que li resta al cor la seva capacitat de bombament, fins i tot amb el tractament adequat. Quan progressa la malaltia, incapacita al pacient per realitzar el més mínim esforç; amb prou feines poden moure’s per la fatiga, se’ls inflen les cames i els falta l’aire. Els reingressos amb aquesta malaltia són tan freqüents que s’estima que el 81% moren o es veuen obligats a tornar a l’hospital en menys d’un any.\nPer a aquests malalts, el trasplantament de cor ha estat fins fa poc temps l’única solució. A Espanya, fa dos anys, centres com l’Hospital Clínic Sant Carlos de Madrid o el Clínic de Barcelona van començar a introduir una nova teràpia que aconsegueix sincronitzar els cors més fatigats per la insuficiència cardíaca. Un estudi europeu en el qual han participat 82 hospitals, set espanyols, acaba de confirmar els beneficis dels desfibril·ladors en els malalts amb insuficiència cardíaca greu.\nEl treball, que ha publicat “New England Journal of Medicine”, s’ha realitzat amb 813 pacients que malgrat prendre els medicaments recomanats, sofrien una fatiga que els impedia realitzar vida normal, fins i tot patien en repòs. El cor dels pacients estava tan afeblit que la “fracció d’ejecció” -un paràmetre que mesura la quantitat de sang que expulsa el ventricle esquerre- era inferior al 30%, quan normal és que superi el 50%.\nEls malalts van ser dividits en dos grups: el primer va ser controlat amb fàrmacs i a la resta, a més de la medicació, se’ls va implantar un marcapasos. L’estudi va demostrar que els pacients amb marcapasos es trobaven millor i van acudir menys a l’hospital. A més no només van viure millor, sinó més temps.\n“És la primera vegada que un estudi demostra que un marcapasos millora la qualitat de vida i la supervivència en malalts que sofreixen insuficiència cardíaca”, assegura Julián Villacastín, cap de la Unitat d’Arrítmies de l’Institut Cardiovascular de l’Hospital Clínic de Madrid. Aquest especialista està convençut que els marcapasos biventriculares obren “una nova via d’esperança per al tractament d’aquests malalts”. De moment, es poden beneficiar de la teràpia pacients greus, al voltant d’un 10% de tots els que pateixen insuficiència cardíaca. “Amb el pas del temps és esperable que es demostri el seu benefici en malalts menys greus”, aventura.\nefectivitat marcapasos-ca supervivència


Baixa gastronomia: Menjars del món\nHe estat aquesta tarda als mateixos magatzems :-) Jo també he comprat un potet petit de mostassa (però à l'ancienne), un turkish delight de figa, unes ametlles gregues folrades de xocolata i uns croutons de pa de campanya.\nHe tingut els croutons de campanya a la ma i no me'ls he quedat... Ja diràs què tal són.\nJo hi aniré demà a veure que hi si puc comprar algun formatge de suissa per fer alguna que altre recepta.\nPer cert que tal el pot de mostassa?\nLa vaig obrir ahir i m'ha agradat molt. És força picant (en realitat, com totes les mostasses quan les acabes d'obrir), però quan baixa l'escalfor es nota un gust de fruita vermella molt particular. Com que aguanta bastant, és possible que en compri un altre pot per quan s'acabi aquest.


Apps per mantenir-te en forma | VidaCaixa\nApps per mantenir-te en forma\nMantenir una vida sana i fer exercici mai no ha estat tan fàcil. L’ús generalitzat de la tecnologia entre joves i grans està revolucionant la nostra manera d’afrontar els hàbits diaris. Ja no concebem anar al supermercat, de rebaixes, escollir el menú setmanal o jugar sense Internet.\nSegons l’estudi La societat de la informació a Espanya, elaborat per Telefónica, vuit de cada deu cerques a la xarxa es fan des d’un mòbil, un 10% més que el 2013. Estem enganxats a les xarxes socials i a les portes que ens obre Internet per informar-nos, jugar, trobar restaurant o fins i tot per comprar roba. I tot a través dels telèfons mòbils intel·ligents, coneguts com a smartphones. A Espanya, el 80% dels mòbils ho són.\nGràcies al telèfon accedim a un repertori immens de programes, també coneguts com a aplicacions, pensats per cobrir totes les nostres necessitats. I sí, també ens acompanyen en la nostra aposta per mantenir-nos en forma. Tot i que mai no podran substituir la feina i experiència d’un professional, registren la nostra activitat, proposen exercicis i fins i tot ens poden guiar en un entrenament.\nHi ha infinitat d’aplicacions per mantenir-se en forma, per la qual cosa és fàcil trobar-ne una que s’adapti a allò que busques. Si, per exemple, prefereixes fer exercici a l’aire lliure, hi ha algunes apps que registren distància, itinerari i temps d’activitat, de manera que podràs mesurar com i quant millores en un període curt de temps.\nCompetir amb tu mateix o amb els teus contactes de les xarxes socials et pot animar a no deixar de fer esport, per la qual cosa és una bona eina per no perdre la forma física i fer-se gran de la millor manera possible.\nAmb suplement, gratuïtes, per a amants dels esports a l’aire lliure o per als qui estan acostumats a entrenar en un gimnàs, la varietat d’aplicacions és infinita, però n’hi ha que tenen més descàrregues que d’altres. Us en recomanem algunes:\n1. Runtastic: És una de les aplicacions amb més seguidors i més completes. Et guia tant si vols fer esport a l’aire lliure (córrer o bicicleta) com si ho vols combinar amb esquats o abdominals. Disposa de continguts de pagament i gratuïts. Disponible per a iOS i Android.\n2. Endomondo: Funciona com un entrenador personal. Ens ofereix estadístiques amb els resultats dels nostres exercicis i proposa també consells i tutorials per preparar els entrenaments. Combina continguts de pagament amb continguts gratuïts. Disponible per a iOS i Android.\n3. Virtual Trainer: Si t’apassiona anar al gimnàs, aquesta aplicació s’adapta a la perfecció a les teves necessitats. Conté vídeos que detallen com fer exercici tant des de casa com al centre esportiu. Disponible per a iOS i Android.\n4. RunKeeper: És una de les aplicacions més populars per a esportistes. Et permet comparar-te amb amics i mesurar les teves activitats. Disponible per a iOS i Android.\n5. Yoga Studio: T’encantarà si ets amant del ioga. Disposa de vídeos explicatius i vídeos de classes perquè puguis preparar la teva pròpia rutina d’exercicis a casa. Només està disponible per a iOS.\nMantenir-se en forma és ara més fàcil que mai gràcies als nostres dispositius mòbils. Mai no és tard per llançar-te a fer esport i cuidar-te!


L'Arxiu determina els 268 traslladats des de Vila-real al Valle de los Caídos el 1959 i identifica 14 vila-realencs soterrats a Cuelgamuros - Ajuntament de Vila-real\nL'Arxiu determina els 268 traslladats des de Vila-real al Valle de los Caídos el 1959 i identifica 14 vila-realencs soterrats a Cuelgamuros\nCultura, Sala de premsa, Ajuntament\n"Tal com ens vam comprometre en el Ple, Vila-real torna a ser referència en la recuperació de la memòria democràtica del nostre país i podem posar ja a la disposició de les famílies que ho sol·liciten els llistats de les persones que, per ordre del règim de Franco o també per petició familiar, van ser traslladats per al seu enterrament al Valle de los Caídos", assenyala l'alcalde de Vila-real, José Benlloch. En el mateix Ple, el primer edil ja va anunciar la intenció de l'equip de govern de sol·licitar a l'Executiu central la informació dels procediments per a poder establir protocols i que les famílies puguen exercir els seus drets, reconeguts en la Llei de memòria històrica, per a reclamar les restes dels seus afins i poder soterrar-los i honrar la seua memòria on consideren. La proposta va ser aprovada a partir d'una moció presentada pel grup municipal de Compromís.\nL'informe elaborat per l'Arxiu Municipal analitza tota la documentació existent respecte a aquestes exhumacions i detalla que el 23 de març de 1959 van ser traslladats des de Vila-real els cossos de 268 persones: cinc d'ells, enterrats en fosses particulars, van ser portats a Cuelgamuros en caixes individuals, mentre que els altres 263 morts van ser traslladats col·lectivament en 18 caixes. La relació dels trasllats permet identificar nom, professió i causa de la mort -la immensa majoria, soldats o caps morts "a conseqüència de la guerra", segons el document- de 244 d'ells. La resta, morts també en la guerra, consten com a "desconeguts".\nA aquest llistat -la relació número 19 "de les glorioses restes procedents de la Cruzada Nacional"-, se sumen altres escrits de l'alcalde de l'època, el 1958 i 1959, amb peticions de famílies vila-realenques per a traslladar cossos de familiars al Valle de los Caídos, tant des del Cementeri de Vila-real com des d'uns altres cementeris de la província i del país. L'anàlisi detallada de tota aquesta documentació, permet a l'Arxiu Municipal concloure amb un llistat dels 14 vila-realencs que es troben o poden trobar-se enterrats a la basílica de Cuelgamuros. D'ells, existeix constància documental del trasllat en els casos dels vuit exhumats del Cementeri de Vila-real.\n"Tota la documentació i la investigació de l'Arxiu Municipal queda a la disposició de totes les famílies que puguen requerir-lo", assenyala Benlloch, que ha volgut agrair el treball de l'Arxiu i ha posat el consistori a la disposició dels familiars de traslladats per a ajudar-los en l'exercici dels seus drets de reparació de la memòria. "Es tracta d'una qüestió humana que els familiars d'aquestes persones puguen saber amb claredat on reposen les seues restes i sol·licitar la seua recuperació, si així ho consideren", agrega i avança la possibilitat de contactar amb les famílies en el cas dels naturals de Vila-real per a fer-los saber els resultats de les investigacions. "La dignitat de les víctimes i la reparació democràtica és el camí cap a la millor convivència", conclou.


Perfil D Seguretat de Mavenclad (tabletes de cladribine) contra l'esclerosi múltiple (SEP) es reafirma en més de 10 anys de dades de seguiment - Farmabio Desenvolupament | LVMedia\nLa seguretat del perfil de Mavenclad (tabletes de cladribine) contra l’esclerosi múltiple (SEP) es reafirma en més de 10 anys de dades de seguiment\nBasat en l’anàlisi integrada de claredat de claredat, els pacients amb Oracle-MS, incloent dos anys addicionals Les dades de l’estrena del registre a llarg termini, s’ha confirmat el perfil d’esdeveniments adversos que va aparèixer sota el tractament associat a Mahenclad en pacients amb remitent setembre, sense noves troballes sobre la seguretat. L’anàlisi integrada es basa en el seguiment del pacient fins a 10 ANSI (923 pacients rebuts Mavenclad; 641 pacients van rebre placebo). A més, en virtut d’aquesta anàlisi, una visió general de les dades de seguretat després de l’aprovació fins al juliol de 2018 no va revelar cap informe nou relacionat amb la seguretat o la tolerància de Mavenclad.\n“Al meu entendre, vam entrar a l’era de la reconstitució immune Tractaments del SEP; aquests tractaments s’administren de forma intermitent, però tenen un efecte sobre la malaltia que dura molt més que el període de dosificació “, diu el professor Gavin Giovannoni, investigador sènior per a estudis de claredat i president del Departament de Neurologia, Bires i Escola de Medicina i Odontologia de Londres. “Les noves dades presentades al Congrés d’ECTRIMS revelen que Mavenclad ha patit una eficiència sostinguda que va molt més enllà de l’esquema de dosificació i no té cap senyal de seguretat a llarg termini.”\nAnàlisi de publicacions. -Hoc de la NEDA-3 Estat (sense signe d’activitat de la malaltia) es va dur a terme en pacients tractats amb tauletes de cladribine a un ritme de 3,5 mg / kg o per placebo fins al final de l’any 4 de la fase d’extensió de l’estudi Clarityii. També s’ha dut a terme una anàlisi extensa de l’estat de la discapacitat (EDSS), així com una anàlisi de resultats clínics i de ressonància magnètica en pacients l’activitat de la malaltia es va considerar alta.\nUna anàlisi post-hoc De les dades de l’estudi de claredat va revelar que l’eficàcia de Mavenclad segons els impulsos i els resultats de la MRI no sembla ser afectats per l’edat, com havia revelat les anàlisis similars per sobretiii. Les dades d’aquest estudi han demostrat que els brots elegibles s’han reduït en pacients amb setmanes repetides de set de 45 anys. Pel que fa a les mesures de ressonància magnètica, les dades van revelar que el nombre de les noves lesions GD + T1 i T2 T2 96 s’ha reduït amb Mavenclad en comparació amb el placebo en els dos grans grups.\n“Les dades presentades al Congrés D’ECTRIMS 2018 Ressalteu el nostre compromís de continuar entenent el perfil de benefici de risc de Mavenclad “, diu Luciano Rossetti, cap del departament de recerca i desenvolupament global del sector biofarmacèutic de Merck Kgaa, Darmstadt, Alemanya. “Atès que cada vegada hi ha més pacients amb accés a Mavenclad al món, es fa encara més important per a nosaltres invertir en investigació científica que caracteritza el perfil terapèutic de la droga perquè els pacients derivi tots els beneficis possibles.” / P>\nMavenclad® (tablets de cladribine) s’utilitza per al tractament a curt termini que orienta selectivament i orientat periòdicament els limfòcits que participarien en el procés patològic de SEP. Al novembre de 2017, Health Canada va aprovar Mavenclad (tablets de Cladribine) en la monoteràpia per al tractament de pacients adults amb remetre sep per reduir la freqüència de les exacerbacions clíniques i alentir l’augment de la discapacitat. Mavenclad es recomana generalment en pacients amb sep que han obtingut una resposta insatisfactòria a un o més tractaments contra l’esclerosi múltiple o no podia tolerar-los. A l’agost de 2018, Mavenclad® ja havia estat aprovat en més de 40 països des d’agost de 2017, especialment a la Unió Europea (UE), Canadà, Austràlia, Israel, Argentina, Unió dels Emirats Àrabs, Xile i Líban. Altres sol·licituds reguladores d’altres països estan previstos el 2018. No s’ha aprovat cap indicació de la droga als Estats Units fins ara.\nEl programa de desenvolupament clínic Mavenclad® per a la MS conté més de 12.000 anys de pacients, amb Més de 2.700 pacients que participen en el programa de prova clínica, alguns pacients seguits per més de 10 anys.Aquests assajos clínics inclouen l’estudi de la claredat de la fase III, la fase d’extensió de l’estudi de la claredat, els assajos clínics Oracle MS, l’estudi de la fase II i el registre de seguretat a llarg termini.\nMS és una malaltia inflamatòria crònica del sistema nerviós central i és la condició neurològica no traumàtica més comuna en adults joves. S’estima que a nivell mundial, es podrien arribar a 2,3 milions de persones. Canadà mostra una de les prevalències més altes de l’esclerosi de la placa, una persona de 340 persones que viuen amb la malaltia. Tot i que els símptomes del sep poden variar, els més freqüents són: problemes de visió, formigueig o entumiment dels membres, debilitat i trastorns de la coordinació. La forma remitent del SEP és la més comuna.\nSobre EMD Serono Canadà\nEMD Serono, Canadà és l’afiliat biofarmacèutic canadenc de Merck Kgaa, Darmstadt, Alemanya. EMD Serono, Canadà ha estat capaç d’integrar la ciència avançada, els productes i els dispositius innovadors, i s’imposen com a líder en la indústria mitjançant programes d’accés i suport al pacient. EMD Serono, Canadà té una àmplia experiència en neurologia, fertilitat i endocrinologia, a més de tenir una forta cartera de tractaments potencials en neurologia, oncologia, immunologia i immuno-oncologia. Avui, EMD Serono, Canadà dóna feina a més de 100 persones a Canadà, des de la seva seu a Mississauga, Ontario.\nMerck Kgaa, Darmstadt, Alemanya i Merck Kgaa Plate Esclerosi, Darmstadt, Alemanya ocupa una posició líder en la neurologia i immunologia durant molt de temps, i té una àmplia experiència en recerca i desenvolupament i comercialització en el camp de SEP. La cartera actual de Merck Kgaa, Darmstadt, Alemanya té dos productes per al tractament del setembre remitent, i s’aprofita d’un conjunt de coneixements específics sobre el descobriment de nous tractaments amb el potencial de modular patògens clau del SEP. Merck Kgaa, Darmstadt, Alemanya vol millorar la vida de les persones que viuen amb el SEP responent a les necessitats mèdiques encara insatisfetes.\nSobre Merck Kgaa, Darmstadt, Alemanya\nMerck Kgaa, Darmstadt, Alemanya, és Una empresa líder en ciències i tecnologies en les àrees de salut, ciències de la vida i materials d’alt rendiment. Prop de 53.000 empleats treballen en el desenvolupament de tecnologies que milloren la vida diària – de les bioteràpies per al tractament del càncer o l’esclerosi múltiple, mitjançant sistemes avançats per a la investigació i la producció científica, a cristalls líquids per a telèfons intel·ligents i televisors. El 2017, Merck Kgaa, Darmstadt, Alemanya va generar vendes de 15.300 milions d’euros, dividits en 66 països.\nFundada el 1668, Merck Kgaa, Darmstadt, Alemanya és la companyia més antiga de productes farmacèutics i químics al món . La família fundadora conserva la participació majoritària en el grup d’empreses públiques. Merck Kgaa, Darmstadt, Alemanya posseeix els drets globals del nom i la marca “Merck”, excepte a Canadà i als Estats Units, on la companyia opera sota els noms EMD Serono, MilliPoresigma i Materials de rendiment.\nCuino S. et al. Anàlisi actualitzada de la seguretat de les pastilles de cladribine en el tractament de pacients amb esclerosi múltiple. Presentació al Congrés d’ECTRIMS 2018.\nII Vermersch P. et al. Eficàcia sostinguda en recaure esclerosi múltiple seguint el canvi de placebo de les tauletes de cladribine en pacients amb alta activitat de malalties a la línia de base. Presentació al Congrés d’ECTRIMS 2018.\nIII Giovannoni G. et al. Anàlisi de l’explorador de l’eficàcia de les tauletes de cladribine de 3,5 mg / kg en pacients amb esclerosi múltiple recaiguda estratificada segons l’edat superior i inferior a 45 anys en l’estudi de la claredat. Presentació al Congrés d’ECTRIMS 2018.


Olga Carrillo presenta "Así és la vida" a la Sala Polivalent\n03:25 | 17/08/2018\n"Así es la vida" amb Olga Carrillo\nDesprés del gran començament de la temporada estable de la Sala Polivalent de Montmeló, amb l'espectacle teatral RHUM, ara és el torn d'Olga Carrillo, amb el seu espectacle musical "Así és la vida".\nEl proper diumenge 8 de novembre, a les 19 hores, la polifacètica Olga Carrillo, trepitjarà l'escenari de la Sala Polivalent, per exhibir els seus dots de cantant, actriu i comunicadora. Nascuda a Mont-ras, Olga Carrillo descobreix la ràdio amb 16 anys on va començar relatant històries que la van apropar al teatre, la seva veritable vocació. Malgrat la seva joventut, Carrillo és actriu i cantant, professora, coach d'interpretació i cant, ajudant de producció, dissenyadora de vestuari i responsable de l'escola de dansa Four Dance Center de Montmeló. Aquest passat mes de setembre va estrenar, al costat de Sandra Moncusí i Xaro Campo, l'espectacle "Folles a la fí del món". I ara es planta en solitari als escenaris amb "el primer concert d'autoajuda".\nASÍ ES LA VIDA és un espectacle optimista en què per mitjà de cançons i textos sorgits del bloc d'Olga Carrillo, s'expliquen situacions quotidianes vistes des del punt de vista més personal i realista. On qualsevol es pot sentir identificat, recordar, reviure o descobrir situacions de la vida. Ambientat a la ràdio dels 50 's juga amb la veu (cantada i parlada) per arribar tocar i emocionar el públic.\nLa reserva d'entrades per a l'espectacle "Así es la vida" es poden realitzar online a salapolivalent.montmelo.cat. El preu és de 6 €. La programació de la Sala Polivalent continuarà amb l'espectacle còmic "Fer riure és un art", a càrrec del veterà Joan Pera, el diumenge 29 de novembre.\nAsí es la vida en Youtube\nData de modificació: 12/11/2015 17:17:11


Mollet recorda la figura de Bernabé Soto, fundador de l'Associació de Veïns de Plana Lledó - Mollet a mà\nMollet recorda la figura de Bernabé Soto, fundador de l'Associació de Veïns de Plana Lledó\nDurant l’acte es va projectar un vídeo titulat “Una vida dedicada a millorar el que tenia al voltant”, on es va recordar a Soto i la seva lluita per millorar el seu barri\nDilluns, 14 de desembre de 2009 | 01:00h\nEl nou centre de serveis de Plana Lledó, El Lledoner, va ser l'espai triat per retre divendres un homenatge a Bernabé Soto, un dels fundadors de l'associació de veïns del barri i que va morir a l'agost. "Vaig arribar aquí ara fa 23 anys i un mes després em van començar a parlar de Bernabé i del seu treball", explicava en l'acte Isabel Santiago, actual presidenta de l'Associació de Veïns de Plana Lledó. Santiago va descriure Soto com "un home molt humà, sempre al servei del seu barri, lluitador i amic dels seus amics". "S'han de proposar alternatives i mai deixar de reivindicar allò que vols", assegurava la presidenta de l'entitat veïnal del barri tot recordant les paraules de Soto. En aquest sentit, l'alcalde Josep Monràs va afirmar que "les peticions de Soto sempre eren argumentades i constructives", i continuava: "Primer va treballar pels elements més bàsics, com ara el clavegueram o les voreres, i després per altres fets com un nou hospital". Així, Monràs es va referir a Soto com "una persona que no buscava protagonisme, volia estar en segona línia perquè a primera hi havia d'haver aquella millora del barri".\nD'altra banda, en el transcurs de l'acte es va fer un breu col·loqui a l'entorn de Soto on va participar Montserrat Tura, consellera de Justícia, Asunción Royo, col·laboradora amb l'associació de veïns, Paco Jiménez, amic personal de Soto, i José Vega, membre de la junta de l'entitat veïnal. A més, durant l'acte es va projectar un vídeo titulat "Una vida dedicada a millorar el que tenia al voltant", on es va recordar a Soto i la seva lluita per millorar el seu barri, i es van llegir unes paraules de l'Ajuntament de Chiclana de Segura, el seu poble natal. Abans de finalitzar l'acte, el consistori va regalar a la família de Soto una placa en record del treball que va realitzar al llarg de la seva vida.


Crònica il·lustrada del Tapís de la Fundació\nPedro Strukelj, argentí-mexicà instal·lat a Barcelona, és il·lustrador, arquitecte i gestor cultural. Es defineix com un cronista d’experiències culturals. Aquesta crònica és el seu relat com a testimoni del procés de treball de conservació preventiva del Tapís de la Fundació portat a terme recentment. La seva paleta és un mapa de colors que ens remet a una geografia llunyana, la de les seves arrels llatinoamericanes, que, com Miró, ens connecten amb un món de respecte profund per la tradició artesanal.\nContinuar llegint Crònica il·lustrada del Tapís de la Fundació\nContinuar llegint Ceci est la couleur de mes rêves


També disponible en els idiomes següents:\nÀrab, basc, coreà, gallec, hongarès, italià, japonès, polonès, portuguès i xinès.\nLes ciutats amb representació al I Congrés Internacional de Ciutats Educadores, celebrat a Barcelona l'any 1990, van recollir a la Carta inicial els principis bàsics per a l'impuls educatiu de la ciutat. Partien del convenciment que el desenvolupament dels seus habitants no es pot deixar a l'atzar. La Carta es va revisar al III Congrés Internacional (Bologna, 1994) i al VIII Congrés (Gènova, 2004), per adaptar els seus plantejaments als nous reptes i necessitats socials.\nAquesta Carta es fonamenta en la Declaració Universal de Drets Humans (1948), en el Pacte Internacional de Drets Econòmics, Socials i Culturals (1966), en la Convenció sobre els Drets de la Infància (1989), en la Declaració Mundial sobre Educació per a Tothom (1990) i en la Declaració Universal sobre la Diversitat Cultural (2001).\nAvui més que mai, la ciutat, gran o petita, disposa d'incomptables possibilitats educadores, però també poden incidir-hi forces i inèrcies deseducadores. D'una manera o d'una altra, la ciutat presenta elements importants per una formació integral, és un sistema complex i, alhora, un agent educatiu permanent, plural i polièdric, capaç de contrarestar els factors deseducatius.\nLa ciutat educadora ha d'exercitar i desenvolupar aquesta funció de manera paral·lela a les tradicionals (econòmica, social, política i de prestació de serveis), amb una atenció especial a la formació, la promoció i el desenvolupament de tots els seus habitants. Atendrà sobretot els infants i els joves, però amb voluntat decidida d'incorporació de persones de totes les edats a la formació al llarg de la vida.\nLes raons que justifiquen aquesta funció són d'ordre social, econòmic i polític, orientades sobretot a un projecte d'ordre cultural i formatiu eficient i convivencial. Aquests són els grans reptes del segle XXI: en primer lloc "invertir" en l'educació, en cada persona, de manera que aquesta persona sigui cada cop més capaç d'expressar, afirmar i desenvolupar el seu propi potencial humà amb la seva singularitat, creativitat i responsabilitat. En segon lloc, promoure condicions de plena igualtat perquè tots puguin sentir-se respectats i ser respectuosos, capaços de dialogar. I en tercer lloc, conjugar tots els factors possibles perquè es pugui construir, ciutat a ciutat, una veritable societat del coneixement sense exclusions, per la qual cosa cal preveure, entre d'altres necessitats, un accés fàcil de tota la població a les tecnologies de la informació i de les comunicacions que permeten el seu desenvolupament.\nLes ciutats educadores, amb les seves institucions educatives formals i intervencions no formals (amb intencionalitat educativa fora de l'educació reglada) i informals (no intencionades ni planificades) col·laboraran, de forma bilateral o multilateral per fer realitat l'intercanvi d'experiències. Amb esperit de cooperació, donaran suport mutu als projectes d'estudi i d'inversió, sigui en forma de cooperació directa o col·laborant amb organismes internacionals.\nLa humanitat no està vivint només una etapa de canvis, sinó un veritable canvi d'etapa. Les persones han de formar-se per la seva adaptació crítica i la seva participació activa en els reptes i possibilitats que s'obren amb la globalització dels processos econòmics i socials; per la seva intervenció des del món local en la complexitat mundial i per mantenir la pròpia autonomia enfront una informació desbordant i controlada des de centres de poder econòmic i polític.\nD'altra banda, l'infant i el jove han deixat de ser protagonistes passius de la vida social i, per tant, de la ciutat. La Convenció de les Nacions Unides del 20 de novembre de 1989, que desenvolupa i considera vinculants els principis de la Declaració Universal de 1959, els ha convertit en ciutadans i ciutadanes de ple dret en atorgar-los drets civils i polítics. Poden, per tant, associar-se i participar d'acord al seu grau de maduresa.\nLa protecció de l'infant i del jove a la ciutat no consisteix únicament a privilegiar la seva condició. És important trobar el lloc que en realitat els correspon al costat d'uns adults que posseeixin com a virtut ciutadana la satisfacció que ha de presidir la convivència entre generacions. Infants i adults apareixen, a primers del segle XXI, igualment necessitats d'una educació al llarg de la vida, d'una formació sempre renovada.\nLa ciutadania global es va configurant sense que existeixi encara un espai global democràtic, sense que molts països hagin assolit una democràcia efectiva i al mateix temps respectuosa amb els seus genuïns patrons socials i culturals i sense que les democràcies amb més tradició puguin sentir-se satisfetes amb la qualitat dels seus sistemes. En aquest context, les ciutats de tots els països han d'actuar, des de la seva dimensió local, com a plataformes d'experimentació i consolidació d'una ciutadania democràtica plena, promotores d'una convivència pacífica mitjançant la formació en valors ètics i cívics, el respecte a la pluralitat de les diverses formes possibles de govern i l'estímul d'uns mecanismes representatius i participatius de qualitat.\nLa diversitat és inherent a les ciutats actuals i se'n preveu un major increment en el futur. Per això, un dels reptes de la ciutat educadora és promoure l'equilibri i l'harmonia entre identitat i diversitat, tenint present les aportacions de les comunitats que la integren i el dret de totes les persones que hi conviuen a sentir-se reconegudes des de la seva pròpia identitat cultural.\nVivim en un món d'incertesa que dóna la màxima importància a la recerca de seguretat, la qual sovint s'expressa com a negació de l'altre i amb malfiança mútua. La ciutat educadora n'és conscient, no busca solucions unilaterals simples; accepta la contradicció i proposa processos de coneixement, diàleg i participació com a camí idoni per conviure en i amb la incertesa.\nS'afirma doncs el dret a la ciutat educadora, que s'ha d'entendre com una extensió efectiva del dret fonamental a l'educació. S'ha de produir una veritable fusió, en l'etapa educativa formal i en la vida adulta, dels recursos i la potència formativa de la ciutat amb el desenvolupament ordinari del sistema educatiu, laboral i social.\nEl dret a la ciutat educadora ha de ser una garantia rellevant dels principis d'igualtat entre totes les persones, de justícia social i d'equilibri territorial.\nTot això accentua la responsabilitat dels governs locals en el sentit de desenvolupar totes les potencialitats educatives que acull la ciutat, tot incorporant al seu projecte polític els principis de la ciutat educadora.\nI. EL DRET A LA CIUTAT EDUCADORA\n1. Tots els habitants d'una ciutat tindran el dret de gaudir en condicions de llibertat i d'igualtat, dels mitjans i oportunitats de formació, entreteniment i desenvolupament personal que la pròpia ciutat ofereix. El dret a la ciutat educadora es proposa com una extensió del dret fonamental de totes les persones a l'educació. La ciutat educadora renova de manera permanent el seu compromís amb la formació dels seus habitants al llarg de la vida en els aspectes més diversos. I perquè això sigui possible haurà de tenir en compte tots els grups, amb les seves necessitats particulars.\nEn la planificació i govern d'una ciutat es prendran les mesures adients per eliminar els obstacles de qualsevol mena, incloent-hi les barreres físiques, que impedeixin l'exercici del dret a la igualtat. En seran responsables tant l'administració municipal com d'altres administracions que incideixen a la ciutat, i hi estaran compromesos també els mateixos habitants, tant a nivell personal com a través de les diverses formes d'associació a les quals pertanyin.\n2. La ciutat promourà l'educació en la diversitat per a la comprensió, la cooperació solidària internacional i la pau en el món. Una educació que combati qualsevol forma de discriminació. Afavorirà la llibertat d'expressió, la diversitat cultural i el diàleg en condicions d'igualtat. Acollirà tant les iniciatives d'avantguarda com les de cultura popular, sigui quin sigui el seu origen. Contribuirà a corregir les desigualtats que aflorin en la promoció cultural fruit de criteris exclusivament mercantils.\n3. Una ciutat educadora fomentarà el diàleg entre les generacions, no únicament com a fórmula de convivència pacífica, sinó com a cerca de projectes comuns i compartits entre grups de persones d'edats diferents. Aquests projectes s'haurien d'orientar a la realització d'iniciatives i accions cíviques, el valor de les quals sigui precisament el seu caràcter intergeneracional i l'aprofitament de les respectives capacitats i valors propis de les diferents edats.\n4. Les polítiques municipals de caràcter educatiu s'entendran sempre referides a un context més ampli inspirat en els principis de la justícia social, el civisme democràtic, la qualitat de vida i la promoció dels seus habitants.\n5. Els ajuntaments exerciran amb eficàcia les competències que els corresponguin en matèria d'educació. Sigui quin sigui l'abast d'aquestes competències, hauran de plantejar una política educativa àmplia i de caràcter transversal i innovador i incloure totes les modalitats d'educació formal, no formal i informal i les diverses manifestacions culturals, fonts d'informació i vies de descobriment de la realitat que es produeixin a la ciutat.\nEl paper de l'administració municipal és establir les polítiques locals que es considerin possibles i avaluar-ne l'eficàcia i, a més, obtenir els pronunciaments legislatius oportuns d'altres administracions, estatals o regionals.\n6. Amb la finalitat de realitzar una actuació adient, les persones responsables de la política municipal d'una ciutat hauran de tenir informació precisa sobre la situació i les necessitats dels seus habitants. En aquest sentit duran a terme estudis que mantindran actualitzats i faran públics i establiran canals permanents oberts a individus i col·lectius que permetin formular propostes concretes i de política general. Tanmateix el municipi, en el procés de presa de decisions en qualsevol dels àmbits de la seva responsabilitat, tindrà present l'impacte educatiu i formatiu d'aquestes decisions.\nII. EL COMPROMÍS DE LA CIUTAT\n7. La ciutat ha de saber trobar, preservar i presentar la seva pròpia i complexa identitat. Això la farà única i serà la base per a un diàleg productiu al seu si i amb altres ciutats. La valoració dels seus costums i dels seus orígens ha de ser compatible amb les formes de vida internacionals. D'aquesta manera podrà oferir una imatge atractiva sense desvirtuar el seu entorn natural i social. A més, promourà el coneixement, l'aprenentatge i l'ús de les llengües presents a la ciutat com a element integrador i factor de cohesió entre les persones.\n8. La transformació i el creixement d'una ciutat hauran d'estar presidits per l'harmonia entre les noves necessitats i la perpetuació de construccions i símbols que constitueixen referents clars del seu passat i de la seva existència. La planificació urbana haurà de tenir en compte el gran impacte de l'entorn urbà en el desenvolupament de tots els individus, en la integració de les seves aspiracions personals i socials i haurà d'actuar contra la segregació de generacions i de persones de diferents cultures, les quals poden aprendre molt les unes de les altres.\nL'ordenació de l'espai físic urbà atendrà les necessitats d'accessibilitat, trobada, relació, joc i esbarjo i un major apropament a la natura. La ciutat educadora atorgarà una cura especial a les necessitats de les persones amb dependència, en la planificació urbanística i d'equipaments i serveis, amb la finalitat de garantir-los un entorn amable i respectuós amb les limitacions que puguin presentar, sense que hagin de renunciar a la màxima autonomia possible.\n9. La ciutat educadora fomentarà la participació ciutadana des d'una perspectiva crítica i corresponsable. Per a això, el govern local facilitarà la informació necessària i promourà, des de la transversalitat, orientacions i activitats de formació en valors ètics i cívics.\nEstimularà també la participació ciutadana en el projecte col·lectiu a partir de les institucions i organitzacions civils i socials, tenint present les iniciatives privades i altres formes de participació espontània.\n10. El govern municipal haurà de dotar la ciutat dels espais, equipaments i serveis públics adients al desenvolupament personal, social, moral i cultural de tots els seus habitants, amb atenció especial a la infància i la joventut.\n11. La ciutat haurà de garantir la qualitat de vida de tots els seus habitants. Això suposa l'equilibri amb l'entorn natural i el dret a un medi ambient saludable, a més del dret a l'habitatge, al treball, a l'esbarjo i al transport públic, entre d'altres. Al mateix temps, promourà de manera activa l'educació per a la salut i la participació de tots els seus habitants en bones pràctiques de desenvolupament sostenible.\n12. El projecte educatiu explícit i l'implícit en l'estructura i el règim de la ciutat, els valors que aquesta ciutat fomenti, la qualitat de vida que ofereixi, les celebracions que organitzi, les campanyes o projectes de qualsevol mena que prepari, han de ser objecte de reflexió i participació, amb els instruments que calgui per ajudar les persones a créixer personalment i col·lectivament.\nIII. AL SERVEI INTEGRAL DE LES PERSONES\n13. L' ajuntament avaluarà l'impacte de les propostes culturals, de lleure, informatives, publicitàries i de qualsevol altra mena, així com les de les realitats que els infants i els joves reben sense cap mediació. Arribat el cas, emprendrà sense dirigismes, accions que donin lloc a una explicació o a una interpretació raonables. Procurarà que s'estableixi un equilibri entre la necessitat de protecció i l'autonomia pel descobriment. De la mateixa manera, proporcionarà àmbits de formació i debat que incloguin l'intercanvi entre ciutats amb la finalitat que tots els seus habitants puguin assumir plenament les novetats que les ciutats generen.\n14. La ciutat procurarà que les famílies rebin la formació que els permeti ajudar els seus fills a créixer i a fer ús de la ciutat, dins l'esperit de respecte mutu. En aquest mateix sentit desenvoluparà propostes de formació per als educadors en general i per a les persones (particulars o personal de serveis públics) que a la ciutat compleixen, sovint sense ser-ne conscients, funcions educatives. Així mateix s'encarregarà que els cossos de seguretat i de protecció civil que depenen directament del municipi actuïn d'acord amb aquestes propostes.\n15. La ciutat haurà d'oferir als seus habitants la perspectiva d'ocupar un lloc a la societat; els facilitarà l'assessorament necessari per a l'orientació personal i vocacional i possibilitarà la seva participació en activitats socials. En el terreny específic de la relació educació-treball és important assenyalar l'estreta relació que haurà d'existir entre la planificació educativa i les necessitats del mercat del treball.\nEn aquest sentit, les ciutats definiran estratègies de formació que tinguin en compte la demanda social i cooperaran amb les organitzacions sindicals i empresarials en la creació de llocs de treball i en activitats formatives de caràcter formal i no formal al llarg de la vida.\n16. Les ciutats han de ser conscients dels mecanismes d'exclusió i marginació que les afecten i de les modalitats que revesteixen i desenvoluparan les polítiques d'acció afirmativa necessàries. Atendran d'una manera especial les persones nouvingudes, immigrants o refugiades, que tenen dret a sentir amb llibertat la ciutat com a pròpia. Dedicaran esforços a fomentar la cohesió social entre els barris i els seus habitants de tota condició.\n17. Les intervencions encaminades a resoldre les desigualtats poden adquirir múltiples formes, però hauran de partir d'una visió global de la persona, configurada pels interessos de cada una i pel conjunt de drets que incumbeixen a tothom. Qualsevol intervenció significativa ha de garantir la coordinació entre les administracions implicades i els seus serveis. Es fomentarà també la cooperació de les administracions amb la societat civil organitzada de manera lliure i democràtica en institucions de l'anomenat tercer sector, organitzacions no governamentals i associacions anàlogues.\n18. La ciutat estimularà l'associacionisme com a forma de participació i corresponsabilitat cívica, amb la finalitat de canalitzar actuacions al servei de la comunitat i d'obtenir i difondre informació, materials i idees per al desenvolupament social, moral i cultural de les persones. Al mateix temps, contribuirà a la formació per a la participació en els processos de presa de decisions, de planificació i de gestió que comporta la vida associativa.\n19. El municipi haurà de garantir informació suficient i comprensible i incentivar els seus habitants a informar-se. Tot considerant el valor que suposa seleccionar, entendre i tractar el gran cabdal d'informació actualment disponible, la ciutat educadora facilitarà recursos a l'abast de tothom. El municipi identificarà els col·lectius que necessitin una atenció singularitzada i posarà a la seva disposició punts especialitzats d'informació, orientació i acompanyament.\nA més, establirà programes formatius en tecnologies de la informació i les comunicacions per a totes les edats i grups socials, amb la finalitat de combatre noves formes d'exclusió.\n20. La ciutat educadora ha d'oferir a tots els seus habitants, com a objectiu cada cop més necessari per a la comunitat, formació en valors i pràctiques de ciutadania democràtica: el respecte, la tolerància, la participació, la responsabilitat i l'interès per la cosa pública, pels seus programes, els seus béns i els seus serveis.\nAquesta Carta expressa el compromís de les ciutats que la subscriuen amb tots els valors i principis que s'hi manifesten. Es defineix com oberta a la seva pròpia reforma i s'haurà d'ampliar amb els aspectes que la ràpida evolució social demani en el futur.


Discurso de Salvador Doménech, mantenedor de la Fallera Mayor Infantil de València y su Corte – Ciberfallas Fallas y fiestas de la Comunidad Valenciana\nDiscurso de Salvador Doménech\nHui València s’engalana\namb aires de felicitat;\nel moment és arribat\nde glosar-te, sobirana.\nDigníssima i benvolguda Nerea, Fallera Major Infantil de València i amb el teu permís,\nEstimada Carmen, Fallera Major de València, que junt amb la teua cort d’honor, ahir vàreu tindre el vostre dia gran i més esperat en este mateix escenari.\nBellíssima i immillorable Cort d’Honor infantil\nFalleres majors infantils i presidents de totes les comissions falleres de València.\nExcel·lentíssim Sr. Joan Ribó, alcalde de València\nIl·lustríssim Sr. Carlos Galiana, regidor de Cultura Festiva i president de Junta Central Fallera.\nAutoritats, falleres i fallers, convidats de diverses poblacions falleres de la comunitat. Poble sencer de València, a tots… Bona Vesprada.\nNo podia començar\neste senzill parlament\nsense intentar disculpar\nel meu gran atreviment\npel que ací puga passar.\nPuix no sóc jo l’indicat\nper tal excelsa labor,\nmes és per mi un gran honor\nque hui t’haja de glosar\ni fer de mantenidor.\nNerea, tu ja saps com pot canviar-te la vida una senzilla trucada de telèfon… perquè a mi també em va passar. Unes setmanes abans de Nadal em va cridar Carlos Galiana i em va dir…\n– Salva, el dia 23 de gener, què tens que fer? Vull demanar-te un favor.\n– Què et fa mal?, necessites una PCR?, unes radiografies?, per què per la meua professió de metge eixos són els favors que em demanen habitualment.\n– No, que va, em va dir ell, no té res a veure amb això.\nVull proposar-te que sigues el mantenidor de la Fallera Major Infantil de València\nLes cames em “van fer figa”,\nI em va entrar un tremolor,\n– Perdona que et diga, però m’has dit… mantenidor?\nNo, no, no sé si estic preparat per a este tipus de coses, “redell”, quina responsabilitat!, deixa que ho pense un ratet…\nAçò no m’ho esperava, estaré a l’altura dels meus il·lustres antecessors?\nDesprés de penjar el telèfon i comentar-ho amb la meua família… de seguida els meus fills em varen dir… “Papà, no pots dir que no!!!\nI tenien raó. En pensar en tu i en eixa cara dolceta ho vaig tindre clar, no em feia falta pensar res més. La comanda ja estava acceptada.\n-I ací em tens, Nerea, preparat per a rebuscar dins del meu pit les paraules més boniques que enaltisquen la teua figura, com a màxima representant de la xicalla valenciana i fallera.\nHui et trobes asseguda en la cadira d’or, i estàs acompanyada per la teua cort i per les falleres majors i presidentes infantils de les diferents comissions. Totes juntes formeu un marc incomparable i difícilment repetible que, any rere any, quan arriba esta data, fa que les emocions de tot un poble no es puguen amagar.\nAtabalat davant de tan gran bellesa no sé molt bé de què parlar. Jo sols sóc un humil faller a qui ja fa més de 35 anys, quan quasi era un xiquet, em van proposar formar part d’una nova falla en el meu poble, en Borriana, i així ho vaig fer.\nEls que em coneixen saben que en el món de la falla sóc un poc inquiet, sóc un “friqui faller”. M’agrada fer de tot, la comparsa, la crítica, buscar patrocinadors, organitzar un sopar i, fins i tot, ajudar en el llibret. Però si de veritat hi ha una cosa que m’agrada és el monument. No hi ha per mi res més apassionant que visitar els tallers dels artistes per vore l’elaboració completa del monument.\nEL MÓN DE LA FALLA:\nDesprés d’esperar quasi dos anys per poder cremar les nostres falles i acabar així un cicle que tots desitjàvem tancar, per fi van arribar les molt esperades falles del mes de setembre, falles que per altra banda no van eixir gens malament. Unes falles que van tornar a fer-nos somiar, i el cicle de nou va tornar a començar.\nPer tot això, Reina meua, hui voldria explicar-te com m’imagine que serà la falla del teu regnat.\nTot comença fent un esbós d’allò que vols plantar. Idees hi han moltes, però has d’estar ben segura per triar la millor.\nI així vas començar tu la cursa del teu regnat, presentant el teu esbós en la preselecció del teu sector i d’entre molts, el teu Nerea, el teu, tenia alguna cosa especial.\nEra un esbós carregat de llum i color, un esbós amb molt bona composició i amb molt d’atreviment, un esbós amb musica i harmonia, un esbós que, en les preseleccions, va agradar.\nJa sols faltava l’últim obstacle, “La Fonteta” un lloc ple d’il·lusions i també de dessabors, perquè són 73 els esbossos que es presenten i nomes tretze són els escollits.\nPer a tu, no més per desfilar allí, ja en tenies prou, però després, en escoltar el teu nom et vas sentir tan afortunada…\n“amb el número 23, Nerea Lopez Maestre de la falla Enginyer Josep Sirera-Pio IX”\nI així començà tot.\nL’esbós estava fet i també presentat.\nEncara que la majoria de la gent ací present sap molt de falles, m’agradaria explicar per als llecs en la matèria que el monument se composa de tres parts: el cos, les escenes i el remat.\nCOS DE LA FALLA:\nEl cos de la falla, és la peça principal. Diuen els entesos que si el cos s’encerta, ja tens mig premi guanyat.\nEl cos de la teua falla, Nerea, està format per les tradicions tan arrelades que el poble valencià té.\nLa indumentària, la pirotècnia, la sàtira, la literatura festiva, i la música, tan important en la teua vida…\nLa falla… és un sentiment, una afició, de vegades quasi una devoció, És l’expressió de l’amor a la nostra terra, a les nostres tradicions, a l’esperit de renàixer i renovar-se per tornar a començar. Són quatre dies de festa per alguns, però tot un any per al faller de veritat.\nTradicions, traques, masclets…. i treball, molt de treball… moltes hores perdudes, o millor dit, invertides dins del casal.\nSatisfacció per la feina acabada, alegria en sentir el soroll de la música al moment de desfilar, al veure als xiquets tirar coets sense cansar-se mai. I és que una vegada, en València, ja fa molts, molts anys a uns bojos se’ls va ocórrer plantar el primer parot…. i així començà tot.\nBeneïts bojos diria jo, perquè gràcies a aquella humorà gaudim d’esta festa, la millor de la contornada, festa que ha anat arrelant al llarg de tota la nostra Comunitat i que per important, fa ja uns quants anys, va ser reconeguda com festa Patrimoni de la Humanitat.\nI hui tu estàs sent coronada com a màxima representant de eixes festes, les més boniques que mai es pogueren crear.\nTot açò és un conte que tu ja havies somiat però des d’ací et recorde i si no ho fera, ho faria mal, que com ja t’he dit abans, no tot és festa, també tens una gran responsabilitat, la de representar a València amb orgull i dignitat i que per allà on vages la gent puga cridar, mira la Fallera major de València que a més de bonica i “salà” sap estar en tots els llocs, és graciosa i educada i deixa sense cap dubte, el pavelló dels fallers i la ciutat ben alt.\nI així entre contes, rialles i veritats, ja tenim al bell mig plantat, el cos de la falla del teu regnat.\nDeia la veu d’un poeta faller:\nUna falla que es precie\ni vulga optar a un bon premi\nha de tindre unes escenes\nelegants i amb molt d’ingeni.\nAixí, la primera escena de la falla la forma la teua cort d’honor, composta per unes xiquetes que durant tot aquest any, amb tu compartiran, alegries, tristeses, rialles, il·lusions, com en qualsevol família i grup d’amics, pues en això, a l’acabar l’any, vos haureu convertit.\nCom be sabeu tots vint-i-sis entre sectors i agrupacions formen el col·lectiu faller de València i tu Nerea com a Fallera Major infantil, deus conèixer-los i replegar el millor de cadascun, fixant-te en les seues peculiaritats i en el seu treball diari puix de segur te convidaran a molts actes i a moltes activitats.\nVols que agarrem el cotxe oficial i peguem una volteta per tots ells i repleguem a la teua Cort?\nComençarem pel sector ALGIRÒS i tu em diràs, que per què comencem per ací, doncs perquè els carrers d’esta zona els patejava jo fa 30 anys quan estudiava ací a València, eren les falles del meu barri, el meu primer contacte amb les falles de la capital.\nD’ahí ens anirem al de CAMINS AL GRAU un sector molt actiu en altres festivitats ja que a més de les falles participen molt en la Setmana Santa, homenatjant a la Verge.\nEm pareix curiós el sector que ve ara, el sector de les tres B, BENIMAMET, BURJASSOT, BENIFERRI, són dos pedanies i un poble limítrofes de València, gent treballadora i fallera, que fan encara més grans la nostra festa.\nDesprés anirem a les falles del sector BOTÀNIC-LA PETXINA, ahí hi ha moltes falles… com et diria…diferents, es diuen “falles d’autor”. També és un sector que destaca per ser molt participatius en el teatre.\nSense parar ens anem directe a la agrupació de BENICALAP CAMPANAR , BENICAMPA on la sua senya de identitat es la germanor de les comissions que la formen. Tant es així que inclús les preseleccions les fan juntes, els dos sectors. Fem una paradeta en la falla Avda. Burjassot-Padre Carbonell i repleguem a Carmen Calduch, que se’n vinga en nosaltres.\nA Carmen li agrada molt muntar a cavall, pintar i dibuixar, i jugar a bolos en la gent del seu sector. Va ser Fallera Major l’any passat i les falles de setembre les va viure com a normals, això si, en un poc més de calor i amb pantalons curts, però diu que així s’entrena per a les fogueres de Sant Joan.\nEl nostre cotxe oficial ens du a sector d’ EL CARMEN és considera el quilòmetre 0 de les falles, bressol de la festa. És el barri on va començar tot, no de bades tenen el concurs de l’estoreta, i des de les torres de serrans faràs la crida.\nI arribem al sector PILAR SANT FRANCESC, carrers estrets de telers, on ens trobem el museu de la seda. A més de 3 falles de la secció especial, se planten falles centenàries i de molta tradició. En la falla Bolseria-Tros-Alt recollim a Carla Vicente.\nJa se que a tu t’agrada molt escriure contes. Així doncs, enguany tens la possibilitat d’escriure’n un molt especial. El millor acte per a tu es la Plantà. Per a que ho sàpigues, el meu també.\nI que em dius del numero 3? És el número en el qual et van preseleccionar i el mateix que tenia ta mare quan també va ser preseleccionada… serà tot una casualitat? Au, Carlita, puja de seguida, que jo no crec en les casualitats.\nI continuem viatge cap al Sector LA SEU-LA XEREA-EL MERCAT. Són l’essència de València, Santa Catalina, el Collado, i en la Plaza del negrito trobarem a Daniela Alcoy, que ens acompanyarà a una de les xocolateries típiques d’este barri.\nPer què Daniela és fallera des que va nàixer. Encara no havies complit un mes i ja vares eixir a la ofrena. Ja sé que t’agrada molt jugar a bàsquet i que vares gaudir molt en la “Nit d’albaes” que es celebra en el teu sector. També m’han contat que la teua FMI favorita es Sofia Soler i que, quan te la varen presentar, et vas quedar sense paraules.\nVinga, va Nerea,… seguim replegant i continuem cap L’AGRUPACIÓ DEL MARÍTIM, una de les mes grans, formada per 46 falles que brillen a la llum del sol i de l’aigua transparent del Mediterrani que les acull. Un dels actes més emblemàtics és l’ofrena a la mare de Deu submergida, així també, com l’homenatge a la senyera.\nI d’ahí al PLA DEL REIAL BENIMACLET, barri assentat en l’horta valenciana que rega la sèquia de Mestalla. Amants dels passa carrers. De segur assistiràs al molt conegut homenatge al Maestro Serrano, i en la falla Federico Mistral Murta ens espera Alba Hurtado.\nXiqueta de 9 any arrebossant de dolçor i tendresa. La teua falla està molt orgullosa de tu, ja que eres la primera que té el càrrec de Cort Infantil en tota la seua història. T’encanta el sopar que feu tot el sector en el museu de l’artista faller on vos coneixeu totes les falleres majors, encara que el que més t’agrada es participar en la “globotà”.\nI arribem al sector de MISLATA, molt aficionats als betlems, esta agrupació ve plantant falles des de 1926. Passió pels ninots, per la música de banda, per les tradicions… però sobre tot, per la seua senya d’identitat heretada dels seus avantpassats: la pólvora.\nI continuem viatge fins arribar al sector de RASCANYA Format per els Barris d’Orriols, Torrefiel i Sant Llorens, gent molt fallera i que li donen molta importància a la indumentària\nEl sector dels POBLATS AL SUD està enclavat en el parc natural de l’Albufera, és una agrupació en uns paisatges preciosos, en les demarcacions delimitades entre la mar iles marjals. En la falla Glòria Felicitat Tremolar, Adela Garcia ens saluda en un idioma molt estrany….\nJa sé que parles molt bé l’alemany i que a més de practicar el ballet i el tennis toques molt bé el piano. Les teues companyes em diuen que eres la més divertida i “dicharachera” i que tens un gosset “Miguelito” que te l’emportes a tots els llocs. Puix corre, puja’l al cotxe i seguim passejant\nEn el sector LA ROQUETA ARRANCAPINS, trobarem a més de falles monumentals, gran tradició pel concurs de betlems i les cavalcades. Ens acostem a falla gran via Fernando el católico-Angel Guimerá i repleguem a Cayetana Santacruz\nCaye caye és la dissenyadora gràfica del grup, li agrada molt practicar Lettering. També em vas dir que tu no concebies unes falles sense pólvora per això et nomenem la “petardera oficial”.\nJa veuràs com enguany les mascletades les gaudiràs des d’un lloc privilegiat.\nRàpids com un coet, ens dirigim al sector OLIVERETA, sector apegadet al riu i famós per les seues revetlles i per la quantitat de falleres Majors que han eixit de la seua demarcació. Allí està la falla Olivereta-Cerdà i Rico ens i ens veiem en Carmen Gimenez.\nLes teues companyes et diuen “Carmencita”, però a mi m’agrada més Carmela, que és com et crida a tu la teua iaia. Eres la més xicoteta de totes i també la més mimada… T’agraden molt els play-backs i eixir en el belen vivent de la teua falla. La teua germana Marina, també va ser Cort infantil al 2018 i tu no anaves a ser menys.\nSaps…?, les xiques em deien, que quan tingues edat, de segur seràs Fallera Major de València. Jo també ho crec perquè dolçor i simpatia no et falten.\nContinuem i no podíem deixar de passejar per PATRAIX, que és com viatjar en el temps. Barri emergent que conserva amb orgull el seu passat com a poble independent, on no ens falten els pilotaris, les festes de barri i els moros i cristians.\nArribem al sector PLA DEL REMEI GRAN VIA, és la part del eixample, la part noble de la ciutat, bressol del ben vestir i sector per a visitar falles monumentals. A qui li donaran enguany el Premi “Farola Encesa”?\nAcí tenim feina, perquè hem de replegar a dos xiquetes.\nEn la Falla Avda Reino de Valencia-Ciscar, Carla Alcocer “Carli” per als amics. Ja sé que t’agrada molt fer sessions de cine junt als fallers del seu sector i inventar-te obres de teatre. El xocolate és la seua debilitat, no debades diuen que eres tan morena per la quantitat que en menges…\nL’any passat vas compartir l’exercici en el teu germà Marc com a president infantil i un pardalet m’ha contat que vas fer descalça tot un passacarrer perquè et feien mal les sabates. Enguany de segur que això, no et passarà…\ni en la falla Conde Salvatierra Cirilo Amorós, Valentina Ravello\nA tu també t’agraden molt els play-backs, tant que l’any passat vas guanyar el premi a la millor interpretació femenina, però això no és tot, eres esportista d’elit en la pràctica de gimnàstica rítmica, i a més fallera, de cap a peus.\nTa mare Marta i ta tia Elena ja van formar part de la Cort de la FMV i tu no t’has quedat enrere, però el que més m’agrada de tu, és que com jo, també penses que en les falles, el monument, es allò més important…\nRàpid, ràpid. Nerea anem ara cap a QUART DE POBLET XIRIVELLA. Per a tu enguany es un sector especial puix es on les teues indumentaristes oficials t`han cosit eixe espolí meravellós que lluïes hui… És un sector que es caracteritza per tindre Falles solidaries, falles en molta obra social.\nD’ahí al sector QUATRE CARRERES, sector de la perifèria, en falles en molta distancia entre elles però molt unides, on té cabuda fins una falla de poble. Agrupació playbackera. En els últims anys, agrupació de les que han eixit moltes falleres majors i infantils.\nDe RUSSAFA, destaquem les bones falles i millors llums. Ací s’atorga el premi “El gantxo d’or”, nombrant tots el anys a una persona il·lustre del barri. Saps que els 2 últims presidents de Junta Central Fallera son d’este sector així que estarem com a casa… arribem a la falla Cuba Puerto rico i està esperanmos Patricia Zurano,\nPer a ella El casal és la seua segona casa, tant es així que els seus pares la volen empadronar allí. És molt curiosa i de major vol ser Investigadora del FBI. El que més li agrada es recollir els premis infantils i més quan es tracta de premis d’il·luminació de carrers on la seua falla sempre té molt a dir….\nAmunt, Patricia, que seguim endavant !!!….\nSAGUNT-QUART, com l’agrupació més antiga és la impulsora de la germanor entre comissions. Bresol de falleres i fallers il·lustres que han fet historia “a la lluna de València” .\nEn el SECTOR DE ZAIDIA es fa l’homenatge a Maximilano Tous. Passem per la Falla Puebla del Duc-Benipeixcar, i arrepleguem a Isabel Esplugues que és alumna del col·legi dels Salesians. Jo també sóc antic alumne i saps que la meua falla de Burriana és la Falla Don Bosco, a que et sona molt el nom?\nSé que t’agrada molt dibuixar i fins i tot has guanyat algun concurs, també t’agrada el pàdel, el funky i cuinar però per damunt de tot estan les falles, no debades has sigut Fallera major dos anys seguits, i fixat, este últim amb premi final.\nAnem, que es fa tard i arribem al sector JESUS i el seu mercat, on la màgica pólvora, balla en la poesia festiva al ritme de tabal i tradició en una gran entrada mora i cristiana. On s’asentà el pare Jofre, per cuidar als folls i orats. En la falla Costa i Borràs agustina de Aragón ens espera Sara Sellés per continuar camí.\nNo tenies tantes ganes de portar la banda? Puix… hala!, desig concedit… T’agrada molt tocar el piano, fer pàdel surf, jugar a bolos i en la teua família es viuen molt intensament les falles, tant es així que després de ser FMI en 2019 enguany et vares tornar a presentar a la Fonteta i el jurat et va veure tan tranquil·la va dir que enguany series una de les 13 xiquetes més afortunades de València. De segur que per a tu serà un any molt especial.\nApleguem al final, Nerea, i tornem a casa. Al sector LA CREU COBERTA, fallers de soca i arrel. Fan barri centrant-se en la cultura, teatre, música, folklore, allí es troba sant Marcelí, que tu coneixes bé, i com no podia ser d’altra manera en la falla Enginyer Josep Cicera-pio IX, acabem el nostre repàs.\nNo me’n deixe a cap, veritat …?\nI ara, sols voldria dir-vos a totes que vos trobeu en este escenari i això diu molt de l’important lloc que ocupeu en esta festa. Una fallera major sense Cort no és res però una Cort sense fallera major tampoc…\nPer això Nerea et demane…\n…et demane que les cuides\nque en els moments complicats\nelles seran les amigues\nque estaran al teu costat.\nT’has donat compte que ja hem plantat la primera escena de la falla? No ha sigut molt complicat, més encara ens falta molta feina i així, si et pareix bé, començarem la segon escena.\nLa segon escena que esta nit vull plantar és de totes sens dubte la més important. La composa la família i per això l’haurem de cuidar.\nUna família que ve d’un poble molt conegut ,Bocairent on viuen els seus iaios Daniel i Pilar i les seus tres madrines que si no fora perquè estic despert pensaria que estic en un conte… una princesa , tres fades madrines… tot va encaixant. És el poble on es varen conèixer els teus pares i al que tots els anys tornes a estiuejar.\nComencem per ta mare, eixa persona que sempre està al teu costat, sensata, discreta i pendent de tots els detalls. Sense escatimar esforços per contentar a tots els de casa.\nFes cas dels seus consells, de segur no et fallarà ja que ningú te vol com ella, i tu, Nerea, molt bé ho saps.\nQue et pareix, Noelia? Només les mares sabeu el que estic dient, sempre preocupada pensant en què no falte detall, que porte bé el vestit i el pentinat. Però en estos moments la teua satisfacció és tant gran, que de bon segur et sents emocionada, de vore que la teua xiqueta ja està exaltada.\nI què dir de la teua iaia Mercedes, aquella que des de menuda t’ha cosit tots els vestits. Aquella que veia com arreglaves a les nines en vestits de fallera i en una banda fabricada de paper jugaves simulant la exaltació, aquella que sempre t’ha animat en els moments de més nervis. Recorda quan en les preseleccions et deia: “No passa res, Nerea, si no passem guardem els trages, ho amaguem tot i ja està” i després a la fonteta… ja veus Mercedes que si “no volies caldo tres tasses”, puix no t’espera una bona bugada…\nI a ton pare, músic i mestre de clarinet i tan te vol, que te va composar un pasdoble en una melodia que tu Nerea de xicoteta et vas inventar. Atorità, atorità… casi te la podria taral·lejar.\nSaps Quico que els pares estem en este món per a complir els somnis del nostres fills? puix la teua filla en té tres:\nEl primer era ser fallera Major Infantil… eixe ja el podem taxar…\nEl segon es tirar-se en son pare en paracaigudes aixina que ves assajant ….\nI el tercer……… és pujar al Everest. Ahí… lo dejo\nNo volia acabar sense nomenar-te a Carmen que ja, es de la teua família encara que no siga de sang …enguany serà la teua germana Major la que estarà amb tu en tots el actes. Quantes confidències es fareu durant els viatges en eixe cotxe oficial. El destí vos va ajuntar en eixa foto que va ser un poc premonitòria i que Nerea nomes vore’t la cara se li va il·luminar…\nCuidala mucho Carmen, cuidala majestat, pues yo te aseguro que de todo tu reinado es lo mejor que te vas a llevar….\n¬En acabar les escenes…\nquè ens queda ja per plantar?\nQuina peça ens farà falta\nper poder-la completar?\nEl REMAT, que és a la falla\ncom al cos és l’esperit;\nque insuflarà força al lema\nque dona al conjunt sentit.\nEl REMAT, que des de lluny\nque una falla s’ha plantat\ni la festa ja és ací.\nI tu, ma dolça Nerea,\nremates el monument,\nque enguany ha d’encapçalar\nel nostre univers faller.\nTu remates nostra falla,\nessent insígnia i senyera\ndels fallers i les falleres\ni de València sencera.\nI com la falla premia\ncom just reconeixement\nla destra mà de l’artista\ni el geni de l’art faller…\nTu també tens l’estendard\nde les falles i el seu món,\nper això València entona\nel teu nom al mateix son.\nPer a tu són tots els premis:\nla pintura, l’acabat,\ncritica, enginy i gràcia,\ni el conjunt, per descomptat.\nTot en tu és un primer premi:\nla dolçor i l’alegria,\nl’elegància i la bellesa,\ni una immensa simpatia.\nUn primer per eixos ulls,\nper eixa pell cristal·lina,\npel cabell sedós i fi,\ni eixa careta divina.\nPremi tens pel teu candor,\nper la teua cortesia,\nperquè en tu s’han retrobat\nla música i la poesia.\nPerquè més que desfilar\nen cada passa carrer,\ndanses amb eteris passos\nque extasien als fallers.\nTot en tu sap a primer,\nper çò, no estranya, Excel·lència,\nque t’hages guanyat l’estima\nI acabe, dolça Nerea,\nel meu humil parlament,\nfent-te una confidència\na mode d’acabament.\nQuan a casa, la família\nens donem la bona nit,\nels meus fills, tots dos alhora,\nQuin es el remat de la falla\nJo amb un somriure conteste\nEl remat de la falla enguany és\nNEREA LOPEZ MAESTRE.\nNerea López Maestre recibe la banda que la acredita como Fallera Mayor Infantil de València


El nostre compromís - Maxim Miranda\nEl nostre compromís Maxim Miranda 2015-02-25T06:03:03+00:00\nA Electrònica Màxim Miranda S.L. sabem que no és suficient amb realitzar la millor selecció de productes d’electrònica, WiFi, comunicacions sense fils, seguretat i telecomunicacions de les principals marques nacionals i internacionals. Sabem que tampoc és suficient amb disposar d’un ampli estoc de productes, un bon servei d’atenció al client, i un servei tècnic adequat.\nEl nostre compromís es basa en la nostra experiència i en el màxim interès a satisfer les necessitats integrals dels nostres clients, per bé que ens comprometem a que rebin el millor assessorament, seguiment i suport tècnic durant el desenvolupament dels seus projectes. De manera que l’aspiració d’Electrònica Màxim Miranda S.L., més que ser un simple majorista d’equips d’electrònica, WiFi, comunicacions sense fils, seguretat i telecomunicacions, és ser socis tecnològics dels nostres clients, aportant el suport tècnic que necessiten durant el seu dia a dia.\nA Electrònica Màxim Miranda S.L. tenim de més de 40 anys d’experiència en la venda de productes d’electrònica, WiFi, comunicacions sense fils, seguretat i telecomunicacions. Tenim un ampli estoc amb més de 5.000 productes que podem servir en menys de 24h.\nA Electrònica Màxim Miranda S.L. realitzem contínuament una selecció dels millors productes electrònica, WiFi, comunicacions sense fils, seguretat i telecomunicacions dels millors i més reconeguts fabricadors en l’àmbit internacional.\nSom especialistes en tots i cadascun dels productes que venem. Disposem d’un servei d’atenció al client que li ajudarà a seleccionar amb èxit el producte més adequat a cada moment. Tots els nostres productes estan garantits des de fàbrica i estem 100% orientats a la satisfacció dels nostres clients.\nCol·laborem amb els nostres clients en la configuració, instal·lació i engegada d’alguns equips. En Electrònica Màxim Miranda S.L. disposem d’un servei específic creat per resoldre qualsevol problemàtica i assegurar l’èxit de qualsevol projecte.


Manel Bayo reflexiona a ‘Rull’ sobre la societat actual\nComarques Gironines 01/02/2018\nDiverses peces de la mostra Rull, de Manel Bayo. CASA DE CULTURA\nGironaPartint de la peça guanyadora de la VII Biennal d’Art de Girona, titulada Setze bales per a l’Assemblea Democràtica d’Artistes de Girona, l’artista Manel Bayo (Salt, 1966) ha creat la mostra Rull, que reflecteix de manera poètica una visió crítica i sensible de diferents aspectes de la societat actual. La mostra es pot visitar a la Casa de Cultura de Girona fins al 10 de març, de dimarts a divendres d’11 a 20 h i els dissabtes d’11 a 18 h.\nL’obra a partir de la qual Bayo ha creat l’exposició estava formada per un maletí de viatge d’alumini amb setze bales de fusell, en cadascuna de les quals hi havia gravat el nom d’un dels artistes integrants de l’Assemblea Democràtica d’Artistes de Girona. La peça incloïa un vídeo, filmat amb quatre càmeres de seguretat, que documentava el procés de gravat dels projectils.\nEl títol de la mostra, Rull, prové d’un joc infantil habitual als patis de les escoles de Girona als anys 80, similar als jocs de lladres i serenos, que a poc a poc es va anar perdent. A l’exposició, l’artista fixa la mirada en el territori de la memòria en general i de la infantesa en particular.\nL’artista crea, en la mostra Rull, un paisatge emocional que transita pel món de la infància i del passat, i per algunes imatges contemporànies. Algunes d’aquestes imatges mostren aspectes oposats, com el plàcid paisatge infantil d’un pati de col·legi a l’hora de l’esbarjo i el mateix espai ocupat per manifestants i policia. O una catifa de sala d’estar coberta a manera de sostre per una manta tèrmica d’emergències. Amb aquestes contraposicions, Bayo fa una reflexió sobre la fràgil separació entre la quotidianitat i la tragèdia i sobre la memòria, sempre partint de materials reciclats o objectes domèstics.\nHomenatge a Duchamp\nEntre aquestes peces Bayo hi ha inclòs un sanitari ple de vidres trencats que constitueix un homenatge a Marcel Duchamp en el centenari de la cèlebre i polèmica Font que va presentar el 1917. És també una mena d’art poètica de l’exposició, ja que Duchamp, que havia presentat l’urinari com una escultura firmada per Richard Mutt, va dir que la peça i la seva fabricació no tenien cap importància.\nLa Casa de Cultura ha organitzat tres visites guiades a càrrec del mateix artista, que es faran els dissabtes 3 i 17 de febrer i 3 de març a les 12 del migdia. Per demà, 1 de febrer (17.30 h), s’ha programat una visita destinada al públic familiar que es tancarà amb el taller dirigit Trencar per crear, en què es proposa als participants fer el mateix exercici que ha fet Bayo: crear una obra a partir d’objectes trencats, malmesos o reutilitzats.


Postgrau en Design Management � Empresa i Emprenedoria � BCD Barcelona Centre de Disseny\nInici > Empresa i Emprenedoria Empresa i Emprenedoria MID Mercat d'Idees DissenyC�psules de Coneixement BCDPostgrau en Design ManagementEina d'autodiagnosiBones pr�ctiquesFitxes de gesti� del disseny\tTercer Postgrau en Design Management organitzat per la UPC School i BCD\nLa UPC School i BCD llancen el tercer Postgrau en Design Management, un recurs formatiu que pretén potenciar la figura del design manager - o gestor de disseny - en el sí de les empreses i consolidar Barcelona com a un dels principals centres formatius en disseny a nivell internacional.\nLa tercera edició d'aquest postgrau començarà el pròxim 16 de novembre com a part de l'oferta formativa de la UPC School. Després de la demanda experimentada amb les dues primeres edicions del postgrau, aquesta tercera es presenta com a una nova oportunitat per a tothom qui vulgui orientar el seu perfil professional cap a una figura cada vegada més sol·licitada per les empreses, el gestor de disseny o design manager.\nAquest recurs formatiu s'adreça a empreses i professionals que actualment estiguin exercint com a design managers, consultors en design management i/o innovació i responsables de disseny de qualsevol organització, amb l'objectiu de proporcionar els coneixements teòrics i pràctics, tècniques i eines per a ajudar a desenvolupar les seves competències i habilitats per a gestionar correctament el disseny i a treure'n el màxim rendiment.\nEn acabar el Postgrau en Gestió del Disseny, els futurs design managers han de ser capaços de desenvolupar, organitzar, planificar i controlar els recursos de disseny d'una organització amb la finalitat d'aconseguir productes, serveis, comunicacions i entorns eficaços, centrats en l'usuari i d'acord amb els objectius empresarials, tot optimitzant els recursos que es dediquen al disseny.\nDesign manager: professió de futurLa consolidació del disseny com a un actiu determinant per a les organitzacions i el seu progressiu reconeixement com a factor clau d'innovació i competitivitat fa que cada vegada més empreses estiguin sensibilitzades amb la necessitat de gestionar els recursos humans, tècnics materials i econòmics que es destinen al disseny per tal de posicionar-se en el mercat, augmentar la rendibilitat i fidelitzar a clients i usuaris.\nEn aquest context, la gestió del disseny i la figura del design manager, o gestor de disseny, són imprescindibles per assegurar una correcta planificació, organització, desenvolupament i control dels recursos que una empresa dedica al disseny, per tal d'aconseguir productes, comunicacions i entorns eficaços, centrats en l'usuari i coherents amb els seus objectius.\nAquest, entre d'altres, és un dels objectius del Postgrau en Gestió del Disseny, que en la seva tercera edició torna a comptar amb un ampli ventall de formadors i professionals de renom provinents de diversos sectors de l'àmbit públic i privat. Aquest postgrau pretén oficialitzar una figura que ja funciona a companyies i institucions d'àmbit internacional, però que fins ara no comptava amb una formació específica i de referència al nostre país.


Acord entre l'Ajuntament i el Club de Tennis per a utilitzar la seva piscina aquest estiu — Ajuntament de Premià de Dalt\nAcord entre l'Ajuntament i el Club de Tennis per a utilitzar la seva piscina aquest estiu\nAcord entre l'Ajuntament i el Club de Tennis per a utilitzar la seva piscina aquest estiu A partir de demà el Club permetrà l'accés dels veïns al recinte de les piscines descobertes d'aquesta entitat http://www.premiadedalt.cat/news/acord-entre-lajuntament-i-el-club-de-tennis-per-a http://www.premiadedalt.cat/@@site-logo/logo.png\nA partir de demà el Club permetrà l'accés dels veïns al recinte de les piscines descobertes d'aquesta entitat\nL'alcalde, Josep Triadó, i el president del Club de Tennis Premià de Dalt, Marcos Cadarso, han signat un conveni de col·laboració entre l'Ajuntament i l'entitat amb la finalitat de facilitar l'accés dels veïns de Premià de Dalt a les piscines descobertes del club, per a promoure punts de trobada que fomentin la cohesió social entre la població.\nCom explica l'alcalde, "com que a dia d'avui no disposem de piscina municipal, hem apostat per buscar una alternativa al poble que permeti oferir el servei de piscina als veïns". Alhora, amb aquesta iniciativa es pretén donar a conèixer les instal·lacions entre els veïns i una oportunitat d'augmentar el seu nombre de socis.\nHi ha dos tipus de tarifes, els bonus (vàlids des del 20 de juny fins al 13 de setembre de 2015) i els preus d'entrada diària.\nEls veïns que vulguin gaudir de la tarifa bonificada hauran d'acreditar la residència mitjançant la presentació d'un document oficial (DNI, NIE o carnet de conduir) amb l'adreça de Premià de Dalt o be mitjançant un certificat d'empadronament.\nL'Ajuntament de Premià de Dalt abonarà 3.000€ a l'entitat i un cop finalitzada la temporada, 3.000€ més. En total doncs, 6.000€/temporada. El conveni té una durada d'un any, amb possibles pròrrogues anuals fins a un màxim de vuit.