Jo vull ser… Les oportunitats al mercat laboral - ESCI-UPF News\n35 mil nois i noies que estan a punt de finalitzar el batxillerat\nKarina Henao, 02/06/2020\nFoto: Pexels (fauxels)\nNo obstant això, s’han de considerar algunes opcions més que no són tan romàntiques, però que sí són importants, com per exemple com es podrà guanyar la vida una vegada graduat o si hi haurà ofertes laborals on desenvolupar allò que s’ha après.\nEl passat 22 de maig, la Cambra de Comerç de Barcelona en col·laboració amb Infojobs va presentar el seu estudi sobre ocupabilitat i remuneració sota el títol “Les professions més demandades i amb més remuneració a Catalunya”, amb la intenció de compartir-lo al Saló de l’Ensenyament 2020. L’objectiu era ajudar a joves i famílies a triar amb dades objectives la millor opció pel futur de les generacions que entren ara a la universitat i als cicles formatius.\nL’informe intenta ser molt pedagògic i fa servir recursos visuals molt clars per identificar amb llums de semàfor (verd, groc i vermell) quines són les titulacions amb més sortides professionals i millor remunerades. Aquest últim aspecte crida l’atenció perquè és poc comú en informes d’aquest tipus, cosa que el fa més original i complet. A més, indica la retribució a la que pot aspirar un recent titulat i l’evolució salarial amb més de 5 anys d’haver acabat la universitat o la FP.\nL’estudi es basa en dos fonts per obtenir la panoràmica completa de la situació: la veu dels empresaris, que són els que al final obren la porta del mercat laboral a les noves fornades de professionals any rere any, i les dades reals de més de 300.000 ofertes laborals publicades en la coneguda plataforma d’ocupació, Infojobs, durant l’any 2018.\nAmb aquesta fotografia es pot observar amb nitidesa quina és la inclinació del mercat laboral doncs, tot i que les dades són de 2018, els experts coincideixen que les tendències que assenyala l’informe es mantindran i inclús s’accentuaran polaritzant-se per causa de les necessitats que marqui la gestió de la pandèmia de la COVID-19.\nAddicionalment, la mateixa Cambra de Comerç va publicar l’enquesta de Clima Empresarial que realitza conjuntament l’Idescat a més de 3.000 empreses on van identificar que més d’un 80% pateixen dificultats per atreure el talent adequat, situació que es veu agreujada per a les províncies de Girona, Lleida i Tarragona.\nAl final, un 24% del teixit empresarial català es queda sense poder créixer per manca de personal qualificat i aquesta dada resulta més preocupant quan es veu en perspectiva, ja que a 2013 el percentatge només era d’un 6%. Per tant, es pot dir que el mercat laboral està avançant a un ritme molt més ràpid del que ho està fent l’oferta de talent i per això cada vegada el gap s’amplia. En altres paraules, el mercat necessita personal amb noves qualificacions que responguin a les necessitats actuals.\nPer tant, podem identificar que sí que hi ha feina, però s’ha d’anar amb vista, perquè no hi ha en totes les àrees el mateix comportament ni necessitats de talent. Hi ha algunes professions per a les que van arribar a publicar-se més de 44.000 ofertes per any com és el cas del sector tecnològic. És precisament en aquest sector, juntament amb telecomunicacions, finances, comercial i vendes on es troba la positiva conjunció de més de 2000 ofertes de feina per any, amb salaris per sobre dels 22 mil euros, en el cas de candidats sense experiència. Treballadors per fer tasques de business intelligence i tot el que té a veure amb la digitalització de l’empresa: CRM, ERP, màrqueting, comunicació i arts plàstiques estan dins d’aquesta elit laboral.\nTambé crida l’atenció professions com els caps d’operacions, la investigació i desenvolupament i gestió de projectes que també gaudeixen de bona salut en l’entorn de les oportunitats laborals.\nDes d’ESCI-UPF ens sentim orgullosos per aconseguir el compliment de la nostra missió, la d’aportar el millor talent a l’empresa catalana i a tot el teixit que composa l’escenari laboral al territori, oferint professionals qualificats just en les àrees més demandades i amb més possibilitats d’inserció laboral de qualitat. A més d’impartir formació tant a nivell empresarial com en el camp de la Biotecnologia, ho fem amb un segell propi, amb els millors valors de dedicació, compromís i capacitat d’adaptació. Totes aquestes, habilitats fonamentals per enfrontar la incertesa de l’actual esperit de l’època i per trobar solucions creatives davant la complexitat dels reptes que ens ha tocat viure en aquest lapse d’història.\nLidl apuesta por el talento ESCI-UPF\nMeritxell Noguera, 04/05/2021\nLidl, la cadena de supermercados de origen alemán con más de 10.000 puntos de venta y presente en cerca de 30 países, ha vuelto a confiar en el talento ESCI-UPF para ocupar puestos de prácticas en diversos departamentos.\nPrograma de pràctiques GNMI 2021\nEl programa de pràctiques d’ESCI-UPF ofereix beneficis a empreses i estudiants. La relació universitat-empresa segueix sent un dels pilars del Grau en Negocis i Màrqueting Internacionals.\nICEX: presentación de las becas de internacionalización\nComo cada año, dentro del programa de orientación profesional de ESCI-UPF, ICEX presentó su programa de becas de internacionalización a los alumnos de 4º curso del GNMI.


L’Autoritat reguladora de la indústria financera dels Estats Units o FINRA s’ha tornat a convidar a la festa de supervisió d’actius digitals almenys un any més. Concretament, el 9 de juliol, FINRA publicat “Avís regulador 20-23”, que anima els corredors de corredors a notificar al seu analista de seguiment de risc FINRA assignat si ells, els seus afiliats o les seves persones associades realitzen o tenen intenció de realitzar activitats de recursos digitals, inclosa l’activitat que no sigui de valors..\nNo es pot exagerar l’expansió d’aquesta sol·licitud. Des de les persones associades que comprin i venguin Bitcoin (BTC) en el seu temps lliure fins a membres afiliats que no siguin FINRA i que es dediquin a activitats d’actius digitals no regulats per separat, s’informarà a FINRA. La sol·licitud no només amplia l’abast reglamentari de FINRA més enllà del seu mandat de valors, sinó, el que és més important, més enllà de la seva experiència.\nAquesta extensió és problemàtica perquè, en primer lloc, el mandat de FINRA es limita i hauria de limitar-se exclusivament a les activitats dels seus membres i de la indústria de valors. En segon lloc, l’informe directe a FINRA sobre l’activitat d’actius digitals dels afiliats d’un membre i de les persones associades supera l’abast, la intenció i el llenguatge de les normes FINRA pertinents. Atès que l’avís regulador 20-23 és essencialment una reemissió del seu anterior a la sol·licitud d’informació d’actius digitals, indica que FINRA no mostra cap signe de disminució de la seva intromissió reguladora en el panorama dels actius digitals que no siguin de valors i dels seus intents d’ampliar la seva jurisdicció més enllà dels seus membres..\n1 El mandat i l’expertesa de FINRA són per a corredors de corredors de valors\n2 Els informes directes sobre el comerç d’actius digitals de les persones associades resulten excessivament pesats\n3 Supervisió quasi reguladora interminable\nEl mandat i l’expertesa de FINRA són per a corredors de corredors de valors\nEl mandat de FINRA dins dels seus estatuts socials es limita al sector de la banca de valors i d’inversió. L’objectiu general de FINRA inclou, entre altres elements:\n“Promoure, mitjançant l’esforç cooperatiu, la banca d’inversió i el negoci de valors, estandarditzar els seus principis i pràctiques, promoure-hi alts estàndards d’honor comercial i fomentar i promoure entre els membres l’observança de les lleis federals i estatals de valors”.\nFINRA ha desenvolupat experiència i habilitat en matèria de valors. Els actius digitals per als quals FINRA sol·licita informes no són principalment valors i estan més enllà del seu mandat i finalitat.\nFINRA a grans trets defineix actius digitals de la següent manera:\n“Criptomonedes i altres monedes i fitxes virtuals (incloses les monedes i fitxes virtuals que s’ofereixen en una oferta inicial de monedes (ICO) o pre-ICO) i qualsevol altre actiu que consti o estigui representat per registres en una cadena de blocs o un llibre major distribuït ( inclosos els valors, productes bàsics, programari, contractes, comptes, drets, propietats intangibles, béns personals, béns immobles o altres actius que siguin “simbolitzats”, “virtualitzats” o representats per altres registres en una cadena de blocs o un llibre major distribuït). “\nTot i que encara hi ha un debat obert sobre si alguns dels actius digitals esmentats són valors, molts d’aquests actius digitals no són valors per llei establerta i són gairebé uniformes oferts o tramitats per entitats que no pertanyen a la regulació de FINRA. Exigir que els corredors d’intermediaris informin de l’activitat dels actius digitals que no siguin de seguretat és un abast normatiu clar. FINRA hauria de limitar l’informe sol·licitat a només els actius digitals que es considerin valors.\nEls informes directes sobre el comerç d’actius digitals de les persones associades resulten excessivament pesats\nFINRA sol·licita que els corredors de corretors informin directament d’activitats digitals relacionades amb els seus afiliats i persones associades. FINRA afirma que la seva sol·licitud està sota l’autoritat de les normes FINRA 3210, 3270 i 3280, que s’adrecen a comptes d’altres corredors i institucions financeres, fora de l’activitat comercial i de les transaccions de valors privats, respectivament.\nTanmateix, no només la majoria dels afiliats membres de FINRA no es consideren persones associades i, per tant, no estan subjectes a les Regles 3210, 3270 i 3280 de FINRA, sinó que aquestes normes estan relacionades amb les polítiques internes de recopilació d’informació dels corredors de corredors i no els imposa cap obligació. informar per separat i directament d’aquesta activitat a FINRA.\nA més, la regla 3210 de FINRA només estableix l’obligació de les persones associades d’obtenir el consentiment d’un membre de FINRA abans d’obrir un compte en una institució a través del qual es poden fer “transaccions de valors”, aparentment excloent la gran majoria d’institucions d’actius digitals i activitats relacionades. La sol·licitud de FINRA que els corredors d’intermediaris ara s’allunyi de la pràctica de llarga data i, a més de les seves polítiques internes d’informació, informin directament a FINRA de les activitats de recursos digitals dels seus afiliats i persones associades és pesada, intrusiva i fora de l’abast de les regles 3210 de FINRA. , 3270 i 3280.\nMalgrat el fet que l’activitat d’actius digitals que no siguin de valors ja està regulada de manera intensa i separada, no està clar com aquest pesant requisit administratiu d’informació juga un paper a l’hora d’afavorir la protecció dels inversors: la missió en el nucli del mandat de FINRA.\nSupervisió quasi reguladora interminable\nDes que va fer la sol·licitud per primera vegada el 2018, FINRA ha demanat en cada any successiu als corredors d’inversors que informessin de l’activitat d’actius digitals sense cap indicació ni llindar sobre quan s’ha d’aturar. La motivació original dels informes requerits era comprendre el creixent mercat d’actius digitals. Ara, el propòsit declarat és mantenir-se actualitzat en el mercat en evolució. Aparentment no hi ha cap final a la vista.\nAquest abast normatiu és una captació de terres a la vista que es presenta de manera agradable com a sol·licitud d’informes incrementals cada any. Aquest requisit d’informació avançada continuat, aparentment inacabable, constitueix efectivament un canvi a diverses normes pertinents de FINRA, un canvi que no s’ha aprovat mitjançant mètodes adequats ni ha estat aprovat, segons sigui requerit, per la Comissió de Valors i Borses dels Estats Units..\nEls corredors de corredors estan obligats a FINRA i, com a resposta, han començat a incorporar aquesta sol·licitud emesa tres vegades als seus procediments de supervisió escrits permanents. Sens dubte, això crea una càrrega addicional per als corredors de corredors que no ha estat revisada per a l’anàlisi de cost-benefici, com sol requerir-se en el procés de creació de regles FINRA. Malgrat tot, continua sent molt sospitós si FINRA pugui sol·licitar legítimament informació que estigui tan clarament fora del seu mandat i fora dels abastos del seu llibre de normes existent, i molt menys de la prudència d’aquest esforç, atesa la robusta supervisió reguladora dels actius digitals que no siguin de valors en competir reguladors.\nLa sol·licitud de FINRA d’informes d’actius digitals s’hauria de veure de manera crítica. Aquesta acció corre el risc d’establir un precedent preocupant que li permeti superar el seu mandat i perpetrar la fluïdesa reguladora a zones molt més enllà de la seva missió impulsada per valors, on les seves habilitats per protegir els inversors són dubtoses i la seva experiència és mínima..\nA més dels actius digitals, els corredors de corredors continuen evolucionant i amplien l’oferta de productes més enllà de la corretatge de valors tradicionals i, en molts casos, treballen amb socis de la indústria que no són valors per proporcionar solucions bancàries, de targeta de dèbit i de pagament..\nSi l’enfocament de FINRA sobre els actius digitals és una indicació, hi ha legítima preocupació que continuï allunyant-se cada vegada més del seu mandat original centrat en els valors mitjançant la implementació d’ampliacions similars, encara que incrementals, de la seva competència reguladora sota l’aparença d’una millor comprensió i explorant aquestes creixents línies de negoci que no són de valors. Tot i que és admirable, aquest exercici només s’ha de dur a terme, si escau, de manera coherent amb la seva autoritat reguladora, i no a les esquenes i a costa dels membres de FINRA i les seves persones associades..\nAquest article va ser coautor de Ethan Silver, William Brannan i Alexander Zozos.\nEthan Silver, William Brannan i Alexander Zozos són advocats amb Lowenstein Sandler. Aconsellen empreses de criptomonedes, blockchain i actius digitals que naveguin per marcs reguladors federals i estatals. També assessoren plataformes de negociació de criptomonedes, borses, custòdies i empreses relacionades amb les lleis federals de valors i treballen amb corredors i assessors de robòtica centrats en tecnologia en qüestions de formació, estructuració i regulació. Ethan és el president de la pràctica fintech de la firma, en la qual Will és assessor i Alexander és soci.


President Torra: "El govern espanyol ha de recapacitar i regular la baixa laboral dels pares: ens juguem el dia a dia del funcionament del país"\nquery_builder 9 setembre 2020\nEn la sessió de control del Parlament, el cap de l’Executiu ha assegurat que “en aquest país es respecta el dret a la manifestació” i s’ha mostrat convençut que “l’esperit cívic i solidari” dels catalans s’imposarà en la Diada\nEl president de la Generalitat, Quim Torra, ha reclamat aquest matí al govern espanyol que “recapaciti” i “reguli la baixa laboral” dels pares amb nens en quarantena per la Covid-19 que es veuran obligats a quedar-se a casa. “El millor favor que podríem fer als ciutadans és regular aquesta qüestió, per donar-los tranquil·litat i confiança”, ha afirmat Quim Torra. Ha recordat que el vicepresident espanyol Pablo Iglesias es va comprometre a dur a terme aquesta regulació, i, per això, li ha exhortat a “complir la seva paraula”, de manera urgent, perquè “resta poc temps per a l’inici del curs” i “ens juguem el dia a dia del funcionament del país”.\nEl cap de l’Executiu, que ha intervingut aquest matí en la sessió de control del Parlament, ha demanat als partits de l’oposició que “no es preocupin per les eleccions i treballin per la gent” i, en aquest sentit, ha demanat al grup parlamentari Catalunya en Comú Podem, com a partit integrant del govern espanyol, que pressioni perquè es resolgui el tema de les prestacions per als pares amb fills en quarantena.\nPer al president “en aquest moment no hi ha res més important que l’inici de l’escola”, perquè “si aquesta funciona, funcionarà el país”. I ha demanat “posar en valor” els esforços que els departaments de Salut i Educació, així com els directors i directores dels centres, han dut a terme aquest estiu per garantir l’inici del curs. “Estem preparats per tornar-hi”, ha manifestat el president , però “ens falta la qüestió de les baixes laborals”, ha declarat.\nCelebració de la Diada\nSobre la celebració dels actes de la Diada, el president ha explicat que el Govern ha anul·lat per prudència tots els actes oficials, tret de l’ofrena floral al monument de Rafel Casanovas, en la qual només participaran tres membres de l’Executiu. Ha respost a aquells que demanen la prohibició de les manifestacions de l’11 de Setembre assegurant que “en aquest país es respecta el dret a la manifestació, sigui política, sindical o d’altra índole”, si se segueixin les mesures de prevenció dictades pel Departament de Salut.\nQuim Torra ha deixat clar que “jo no limitaré cap dret fonamental”, tot recordant que “si hi ha algú que patirà conseqüències per defensar els drets fonamentals d’aquest país sóc jo”, en referència a la causa judicial que té oberta per haver mantingut la pancarta en favor de la llibertat dels presos polítics i el retorn els exiliats a la façana del Palau. Tot i això, s’ha mostrat convençut que “coneixent el tarannà de la societat catalana, la Diada serà una jornada tranquil·la i serena, conscients com som del moment greu que vivim com a país”. ”El compromís cívic i solidari dels catalans estarà per damunt de tot”, ha remarcat.\nLlei de regulació dels lloguers\nEl president s’ha referit durant la seva intervenció a la Llei de regulació dels lloguers que avui debat el Parlament de Catalunya i ha apel·lat al record de les grans lleis socials que es van impulsar en l’anterior legislatura per tirar també endavant aquesta nova norma. Quim Torra ha mostrat la seva confiança en què es farà “un últim esforç” per sumar voluntats i aconseguir “un gran consens”. “Necessitem regular els lloguers i fer-ho tenint en compte la vulnerabilitat dels llogaters i dels petits propietaris”, ha dit.


TIVISSA EN FLOR - CòdolEducació\nYou are here: Home / PÚBLIC GENERAL / TIVISSA EN FLOR\nPer motius de la durada de la floració, l’activitat del 30 de març resta pendent de confirmació. En el moment de la reserva demanarem els vostres contactes per tal d’avisar-vos si hi ha algun canvi.\nUs recomanem complementar la visita a l’Espai Ilercavònia visitant el nucli antic de Tivissa i el jaciment iber Castellet de Banyoles.\nIlercavònia en joc!\nIbers, agricultura ecològica, cireres, Tivissa\nPlaça d’avall, Tivissa (veure mapa)\nQUAN: 23, 24, 30 de març a les 16.30h\nEXPERIÈNCIES MATEMÀTIQUES EN FAMÍLIA EXPOSICIÓ PLÀSTIC


Vau estar al comitè de recepció de la meva acabada d'estrenar immigració juvenil. Aquesta que duem a terme molts de la nostra generació no per necessitat vital ni per sortir de la pobresa, sinó pel fet de canviar de vida i de persones, de donar-li a la vida professional que començàvem a assajar, un nou escenari amb nous personatges. Em vau acollir, crec, sense la voluntat expressa de fer-ho, o potser sí, que va ser fàcil. Es tractava d'unir-se els que sopàveu junts, compartir taula, i conversa; de despertar-nos de matinada en una platja de la Costa Brava, o de recórrer paisatges que em van semblar nous, diferents i canviants d'un país que semblava tenir-ho tot: muntanyes i mar, romànic i Miró, cançons i un idioma per cantar-les. Vau obrir les segones residències dels vostres pares perquè la festa continués i s'estengués. Al meu precària economia d'ex estudiant i neo-professional li vau aportar la fraternitat de la invitació, el sopar pagada a escot, i ofertes de treballs ocasionals, variats i necessaris per arribar a final de mesCambiabais d'idioma quan advertíais que la tensió per seguir les converses amenaçava de desllorigar el meu coll. Em vau acompanyar als llocs mítics on l'esnobisme coïa aquesta cultura catalana que envejàvem des del centre provincià. Vau ser i vam anar intercanviadors de llibres difícils de trobar i de músiques noves; parlàvem d'obres de teatre o projeccions de cinema en locals ocults; travessem la sempre inquietant frontera per trobar la cultura lliure i transgressora que aquí se'ns prohibia; vam riure a mandíbula batent amb l'humor de les revistes que naixien un dia, i ens indignàvem quan les segrestaven al següent.\nLes nostres converses sovint versaven sobre el que era diferencial, el que feia que Catalunya fos diferent de la resta d'Espanya: la història política i, sobretot, l'idioma que vertebrava no només una cultura, sinó la lluita política i la defensa de la identitat. M'era fàcil entendre-ho perquè venia d'una lluita per les llibertats i la cultura, la llibertat d'expressió i d'associació, contra un franquisme decrèpit que es resistia a morir i encara ens donaria alguns ensurts en les raneres de la seva agonia. Érem d'esquerres i això, malgrat les diferències, de vegades aferrissades, englobava tot el que representés llibertat, solidaritat i justícia. Això incloïa els drets de cada ciutadà de Catalunya a l'ús absolut del seu idioma ia la capacitat de prendre decisions polítiques per regir la seva destinació. Era, no com dir-ho, procatalà? com érem antiracistes o feministes.\nPerò des d'un progressisme racionalista érem irònics amb les derives sentimentals cap al kitschde una part del catalanisme que podríem anomenar de tancat i sagristia. No només eren bromes, també eren crítiques a aquest catalanisme que acabava enroscant-se en si mateix, victimista, nostàlgic de la seva essència i identitat sense reconèixer-se en les seves arrels socials, en moltes ocasions, de privilegi. Amb el temps vaig descobrir que jo també estava assolit per aquesta pertinença emocional als territoris físics o mentals que havien conformat el puzle de la meva identitat. De tota manera les crítiques quedaven esmorteïdes per l'enemic comú etern i tenebrós.\nCostava creure que el dictador havia mort, el seu règim s'havia infiltrat de tal manera en la quotidianitat, que no era fàcil pensar com podria ser d'una altra manera. També aquesta mateixa racionalitat d'esquerres ens feia desconfiar dels canvis. Sabíem que els règims, la institucionalització d'una ideologia, no depèn dels seus actors i el "lligat i ben lligat" ressonava com una amenaça d'una continuïtat infinita. Però a poc a poc es van anar obrint esperances, es van produir canvis encoratjadors i van sorgir actors insospitats i decidits. La ciutadania va començar a fer-se sentir, a organitzar-se, a expressar les seves reivindicacions. Hi va haver moments en què va semblar que tot era possible, que aspiracions de tota mena anaven a tenir el seu lloc i la seva resposta.\nCoetani amb la transició va ser el desencant. Aviat es va entreveure que aquestes aspiracions il·lusionants també eren il·lusòries i que els canvis no aconseguien la radicalitat que el nostre progressisme esperava i que estaven limitats pels poders fàctics (econòmics, militars oreligiosos), la geopolítica mundial i el pes d'una història recent. La dreta tradicional temporalment acomplexada per la seva connivència amb el règim franquista no havia perdut el seu poder i la seva capacitat d'influència. Aviat vam entendre que allò no anava a ser una revolució social; que es tractava de modernitzar el país, de alinear dins el conjunt de les democràcies capitalistes d'occident; d'aconseguir un conjunt de serveis públics propis de l'estat del benestar (sanitaris, educatius i de prestacions socials); que el resultat seria una transacció entre molts poders i tensions, i que molts somnis, aspiracions i ideals anaven a ser abandonats en el camí. Així i tot aquesta transició no va ser fàcil. Durant anys cada matí dels nostres transistors sortien notícies com gotes de plom fos: un cotxe bomba aquí, un segrest allà, metrallaments, trets al clatell i sorolls de sabres. Algunes crítiques actuals de la transició corresponen amb la moda pseudohistórica d'interpretar el passat des del present, en lloc d'entendre-ho en el context i les condicions del seu temps. Acostumen a ser trampes interessades.\nEn aquest temps els meus amics i jo ens trobem en la reivindicació de més llibertat, perquè havíem mancat d'ella; d'una amnistia que tragués de la presó als represaliats de la dictadura, i d'un estatut d'autonomia que donés a Catalunya òrgans de gestió política propis.\nEn un terreny més personal busquem que el desenvolupament de la nostra activitat professional correspongués a aquests ideals de servei públic, de progrés social i de crítica al poder establert que els obstaculitzava. I aquests temes van omplir les nostres trobades i en ocasions desencontres quan defensàvem opcions que consideràvem més avançades o més eficaços. Més radicals o més possibles, però sempre articulats per l'eix d'aquesta esquerra liberal, igualitària i solidària.\nPerò és cert que la transició va deixar molts temes pendents i sense resoldre. Entre ells l'articulació d'un Estat complex compost per territoris, cultures i històries diverses, de vegades tràgiques. La revisió d'aquest assumpte ha arribat a la cruïlla de diversos conflictes: un canvi polític que ha alterat l'ordre internacional; una crisi econòmica que ha afectat les relacions socials i laborals i creat descontents que no han pogut ser gestionats adequadament pels sistemes polítics en crisi; a Espanya la pujada al poder de la dreta tradicional nacionalista i centralista, i a Catalunya el relleu en el poder d'un nacionalisme moderat i possibilista, per l'independentisme maximalista. Tot ellohace pràcticament inviable una solució política de negociació i pacte, encara que ambdues parts els reclamin. A la reclamació d'un Estat propi el govern de la dreta respon amb l'aplicació de la llei que no pot admetre-la. En fi, tot això ja ho sabem, aquesta en les notícies de cada dia.\nA on volia arribar és als amics dels qui parlava al començament. Als qui em van rebre i amb els quals vaig compartir taula, conversa i els ideals d'un progressisme d'esquerres que incloïa una idea d'una Catalunya més lliure d'acord amb una Espanya també progressista i d'esquerres. Molts seguim junts, però no tots. Aquest eix que ens articulava ja no és el mateix per a tots.Per alguns d'ells l'eix nacional, la lluita per l'Estat propi, ha passat a ocupar el centre del seu ideal i suposen i defensen que aquest Estat complirà aquells ideals progressistes pel simple fet de no pertànyer a l'estat espanyol.\nHo sento, crec que el canvi ha suposat una pèrdua, i no puc deixar de lamentar-ho. Les trobades s'han fet difícils, vam iniciar tímides converses de tempteig per saber on situar l'altre, advertim el desacord, fem declaracions que l'amistat està per sobre d'aquestes diferències, però no és el mateix: o eludim el tema i sabem que segueix aquí present en el silenci, o ens endinsem en ell per estar a l'estona embrancats en una agra discussió. Ja no són els membres del comitè de recepció que em van acollir en aquesta terra. Potser hagi de ser així. Les persones canvien, de club de futbol, de parella, d'amics, d'idees, de gustos artístics o gastronòmics, ens agradi o no, i no ens queda més remei que aguantar-ho. Però ho sento, em fa mal i em pregunto si això es dóna a una escala més àmplia en el social, quins efectes pot tenir en la ciutadania.\nSi una idea separa, silencia o confronta parelles, grups d'amics o famílies, entren en la preocupació o en els càlculs dels seus gestors aquestes conseqüències?\nLa diferència i la separació són més greus quan se'ls atribueix qualitats morals. Es va començar defensant el dret a decidir, i qui pot estar en contra d'alguna cosa formulat així. No ets bona persona si aquestes en contra. Algú va dir Espanya ens roba, i qui vol pertànyer a un estat lladre? O qui pot negociar amb algú que et crida lladre? Si aquestes en desacord amb la república catalana, aquestes d'acord amb un estat repressor o feixista? La independència de Catalunya és una opció política o és la democràcia mateixa? Estar en contra et situa en el lloc dels anti demòcrates? Ningú vol tenir amics així.\nSegueixo sent per als amics que em van rebre progressista d'esquerres o la meva defensa dels lligams històrics, culturals, emocionals que m'uneixen a Espanya em situen a la dreta per franquista? Puc continuar considerant progressistes als meus amics independentistes?\nUn personatge de la novel·la d'Amin Maaluf 'Els desorientats' es refereix a algú com un antic amic. La seva dona protesta: es pot ser un ex amic si has renyit amb ell, però com es pot ser un antic amic: "Si demà riñese amb la meva germana ¿es convertiria en el meu" antiga "germana?" Li pregunta. "És diferent", contesta ell, "un germà és família". Hi identitats de pertinença i identitats d'elecció; pertanyem a una família, o la nació en la qual vam néixer, vam triar a l'amic o la terra on ens hem establert i decidit viure. Què passa quan canvien les afinitats amb el que hem triem? Esteu començant a ser antics amics?


Curs 2017-18 - Tot el centre - Festa de la Tardor - CEIP Pintor Gimeno Barón\nLa tardor ha arribat i els seus fruits i productes també. En honor a la mateixa i estant molt a prop la Fira de Santa Caterina de Vila-real, els i les alumnes del col·legi han realitzat unes activitats. Com tots els anys, cada classe ha fet la seua paradeta on han repartit a la resta de companys del centre fruits secs i productes de la tardor i, a més, el Cor Escolar ha fet una actuació musical en honor a l’estació de l’any en què ens trobem. Ademés, per tal de commemorar l’aniversari del naixement de Francesc Tàrrega, també hem volgut retre-li un homenatge en forma de cançó.\nFeu clic i mireu la galeria completa\nFeu clic al vídeo que vulgueu veure al reproductor de damunt de la llista de vídeos\nCurs 2017-18 - Festa de la Tardor - Cantem a la Tardor - Cor Escolar\nCurs 2017-18 - Festa de la Tardor - Vois Sur Ton Chemin (Los Chicos del Coro) - Cor Escolar\nCurs 2017-18 - Festa de la Tardor - Recuerdos de la Alhambra - Cor Escolar


Calderes i estufes biomassa. Venda i distribució de productes biomassa | Lebrinsa Quality\nCalderes i estufes biomassa. Venda i distribució de productes biomassa\nCalderes i estufes biomassa\nLes estufes i calderes de biomassa són aquelles que utilitzen combustibles naturals provinents de fonts renovables per al seu funcionament. Pelets de fusta, provinents de residus forestals o dels excedents d’indústries de la fusta, os d’oliva, closca de fruits secs, llenya, etc. són les fonts d’energia natural que utilitzen les calderes i estufes de biomassa.\nLes estufes de biomassa proveeixen de calor més directament. L’aire calent per mig de ventilació controlada, forçada i silenciosa des de la seva part frontal proveeix a l’habitacle on estan instal·lades i poden ser canalitzades opcionalment a altres estances.\nLes estufes canalitzades són recomanables per a vivendes on és necessari escalfar diferents ambients, gràcies a la doble canalització es distribueix la calor de manera homogènia augmentant el confort i el plaer de viure a casa.\nLes termo-estufes són calderes que es poden utilitzar per a escalfar aigua pel circuit de calefacció amb emissors o sòl radiant i per la producció d’aigua calenta sanitària.\nLes estufes a base de pelets estan caracteritzats per uns elevats rendiments tèrmics que permeten escalfar l’ambient domèstic amb totes les avantatges d’un combustible ecològic i econòmic. Fàcils d’utilitzar i programables, les estufes de biomassa són netes, segures i tenen una llarga autonomia. El pelet es descarrega de manera automàtica des del dipòsit fins al braser, alimentant la flama. És possible programar l’encesa, l’apagada i la temperatura desitjada, tot amb total seguretat.\nCalderes de biomassa i termo-estufes\nLes calderes de biomassa, al igual que les termo-estufes, són calderes que es poden utilitzar per a escalfar aigua per al circuit de calefacció amb emissors o sòl radiant i per la producció d’aigua calenta sanitària. Amb les calderes industrials podem produir aigua calenta per a qualsevol industria com bugaderies, molins d’oli, granges, etc, reduint el cost energètic amb més d’un 50% respecte al consum de gasoil, llum o gas.\nCaldera de ferro biomassa\nCaldera d'acer biomassa\nCaldera d'acer llenya


L'Air Race Fòrmula 1 ja escalfa motors — Lleida Convention Bureau\nEsteu aquí: Inici › Novetats › Notícies › L'Air Race Fòrmula 1 ja escalfa motors\nL'Air Race Fòrmula 1 ja escalfa motors\nLes entrades per gaudir d’aquest esdeveniment únic es poden adquirir a Turisme de Lleida des d’avui fins dissabte a les 19 hores L’espectacle aeri, que tindrà lloc a l’Aeroport Lleida-Alguaire el proper diumenge, oferirà espectaculars curses aèries en què diverses aeronaus competiran simultàniament a velocitats de 400 km/h efectuant voltes en circuits el·lipsoïdals\nTurisme de Lleida posa a la venda des d’avui fins dissabte a les 19 hores les entrades per gaudir de l’Air Race Fòrmula 1 el proper diumenge a l’Aeroport Lleida-Alguaire, en horari de 10 a 14 hores i de 16 a 19 hores. L’Air Race F1 és l'única modalitat internacional de curses aèries en què les aeronaus participants, que en seran 8, competeixen simultàniament a velocitats de 400 km/h efectuant diverses voltes en circuits el·lipsoïdals d'uns vuit kilòmetres de longitud, resultant guanyador de la prova l'aparell que creua en primer lloc la línia d'arribada. Aquest tipus de curses, en què s'hi produeixen avançaments i que exigeix un alt nivell de precisió als pilots, incrementen la seva espectacularitat en relació a altres competicions aèries on només vola un avió cada vegada.\nEls equips que ja han confirmat la seva assistència a Alguaire provenen dels Estats Units, Regne Unit i França. Els equips participants ja es troben a l’Aeroport Lleida-Alguaire per realitzar entrenaments. El dia 1 de juny, però, serà el dia més important en què se celebraran les curses. Les entrades per aquell dia costaran 5€, tot i que els menors de 12 anys tindran entrada gratuïta.\nL'esdeveniment compta amb la col·laboració de l'Ajuntament de Lleida, la Generalitat i la Diputació de Lleida, a més de l'Aeroclub Barcelona-Sabadell i l'Air Race F1.


El color blanc com a protagonista de l'estil escandinau\n12 / nov. / 2015\nEl color blanc com a protagonista de l’estil escandinau\nL’estil nòrdic és un dels sistemes de decoració més celebrats actualment i cada vegada compta amb més quantitat d’adeptes gràcies al resultat agradable i acollidor que ofereix amb una gran importància concedida a l’ordre i la llum sense perdre la calidesa casolana que fa més atractiva qualsevol espai. Per a tots els que desitgen optar per aquest tipus de decoració per donar vida i elegància a la seva llar, aquests petits consells seran de gran ajuda.\nEl conegut com a estil escandinau compta amb una estètica molt peculiar que aconsegueix aportar un toc diferent amb una gran càrrega de llum i un gran protagonisme del color blanc, així com de les fustes clares. Es combina així la naturalitat del material orgànic i la calidesa de la fusta amb un toc de modernitat molt subtil en la neteja i puresa de les superfícies d’acabat blanc i llis.\nA la base blanca està el secret de la potenciació de la llum que caracteritza aquest estil i, segons aquest criteri, no cal témer a la superposició d’elements en aquest mateix color i la combinació d’objectes en el mateix to per aconseguir un tot unificat. Per destacar les formes de la composició és convenient afegir de forma subtil altres tons i jugar amb la fusta per crear línies i espais diferenciats aportant així un toc de valor a tot el conjunt.\nLa llum, part fonamental en la reforma integral d’interiors\nEl color blanc fa referència a la neu hivernal dels països del nord i aconsegueix recollir la major quantitat de llum per donar vida als interiors en zones on el sol no és el protagonista. Prendre els criteris de l’estil nòrdic per adaptar-lo, personalitzar-lo i modificar-lo al gust de cada persona resulta de gran interès com a mitjà de decoració de la llar en qualsevol part del món.\nColors de terres laminats en gris i blanc com comb...\nNo hi ha comentaris Publicat per Tindas Project a las 04:05 pm


Girona permetrà ampliar les terrasses per incrementar-ne la capacitat complint les normes de seguretat - El Gerió Digital\nLa zona verda i blava tornarà a ser de pagament a partir de dilluns\nDimarts, 5 de maig de 2020 13:15h\nTerasses a la Rambla de Girona en una imatge d'arxiu\nL'Ajuntament de Girona ha demanat als restauradors de la ciutat que facin arribar les seves propostes per tal d'ampliar l'espai de terrasses en la mesura que sigui possible. Aquesta és l'aposta del consistori pel tal d'incrementar la seva capacitat i que els negocis no es vegin especialment afectats a l'hora de respectar les mesures de seguretat especificades pel govern espanyol durant l'entrada de la Fase 1 el proper 11 de maig.\nL'alcaldessa de Girona, Marta Madrenas, ha explicat que s'analitzarà "cas per cas" per tal de veure "si és factible" i així tenir més capacitat de clients. També ha assenyalat que l'objectiu és "mantenir el mateix aforament però per això es necessita el doble d'espai".\nA tall d'exemple la batlessa ha posat el cas d'un bar o restaurant que té terrasses al costat de la calçada. "Seria possible demanar autorització per ocupar una part de la calçada i així esponjar l'espai", ha explicat.\n50% de capacitat\nA partir de l'11 de maig la província (o Regió Sanitària) de Girona podria entrar dins la Fase 1 dissenyada pel govern central. Inicialment s'havia previst que la capacitat de les terrasses dels locals de restauració seria del 30% però dies més tard es va incrementar fins el 50%.\nEntre les mesures de seguretat imposades en destaca la distància entre taules de dos metres i mig i la possibilitat d'ajuntar-se un màxim de 10 persones en un grup de taules. També es demana que es posin estovalles de paper i tovallons d'un sol ús. Els cambrers també hauran d'anar protegits amb guants i mascareta per tal d'atendre als clients.\nZona verda i blava novament de pagament\nLa regidora de Mobilitat i Via Pública, Marta Sureda, ha anunciat avui que a partir del dilluns 11 de maig la zona blava i la zona verda tornarà a ser de pagament.\nSureda ha assegurat que els cotxes aparcats en aquestes zones s'han convertit en "un escull" a l'hora d'actuar en les calçades i per això s'han vist "obligats" a reactivar els parquímetres. Es calcula que en les properes setmanes, la ciutat perdrà una trentena de places d'aparcament de la zona blava. La majoria d'elles estan a plaça Catalunya, ja que es restringirà el pas de vehicles del que vial oest (el que passa per davant de la nova Casa Cacao dels germans Roca) i també s'eliminaran les setze places que hi ha.


ASTERIX: EL MENHIR D’OR – mater.cat\nInici / Infantil / ASTERIX: EL MENHIR D’OR\nquantitat de ASTERIX: EL MENHIR D'OR\nAl poblet regna el nerviosisme: l’Asegurançatòrix ha decidit participar al famós Concurs de Bards Gals amb la intenció d’endur-se el primer premi: el Menhir d’Or. Per protegir-lo durant la competició, que és seguida de ben a prop pels romans, l’Astèrix i l’Obèlix l’acompanyaran amb un sol objectiu: no treure-li l’ull de sobre, encara que això signifiqui perdre una orella. Un tresor retrobat de René Goscinny i Albert Uderzo! Aquesta aventura, que va aparèixer per primera vegada el 1967 en format de llibre-disc, és pràcticament impossible de trobar i mai no havia estat publicada en format d’àlbum. René Goscinny la va escriure amb el seu nervi habitual específicament per gravar-la en format d’àudio, i Albert Uderzo va il·lustrar el llibret que acompanyava el disc amb la seva inigualable mestria gràfica. Per aquests dos motius calia donar-li el valor que es mereix i incloure-la en la col·lecció d’àlbums il·lustrats d’Astèrix.


Santi Castellà: «Ha estat la cinquena victòria consecutiva del PSC»\nSanti Castellà acompanyada per Berrio i Viñuales a la seu del PSC.\nEl primer secretari del PSC a Tarragona va recalcar que «hem guanyat totes les eleccions des d'abril de 2019, incloses les municipals»\nActualitzada 18/02/2021 a les 07:38\nEl PSC va voler fer ahir una valoració dels resultats electorals del passat diumenge a la ciutat. El primer secretari del partit, Santi Castellà, va destacar que «aquesta ha estat la cinquena victòria consecutiva del PSC a la ciutat. Hem guanyat totes les eleccions des d'abril de 2019, incloses les eleccions municipals, i ara per primer cop hem guanyat les autonòmiques». Per a Castellà, això demostra que Tarragona és «una ciutat socialista» i que «es consolida la tendència a l'alça del partit i valida la feina feta per la nova executiva», escollida el passat estiu.\n«La distància que ens ha separat d'ERC en aquestes eleccions ha estat més gran que a les municipals, hem passat d'un avantatge de 300 vots a 2.000 vots. Per això, podem dir, que el futur de la ciutat passa pel PSC», va argumentar el primer secretari, qui va afirmar que, aquesta victòria, «suposa un abans i un després», ja que «amb la falta de projecte polític a la ciutat, cada cop més gent mira cap al socialisme com a possible solució per a la lluita contra la pandèmia i de recuperació econòmica sense deixar ningú enrere». Castellà també va exclamar que «sumar molts projectes per evitar que governi el PSC, no garanteix que hi hagi un projecte polític de ciutat».\nPer la seva banda, la candidata al Parlament, Cristina Berrio, va voler destacar que la victòria s'ha produït en moltes zones de la ciutat, però que ha estat «molt contundent» als barris de Ponent, Sant Salvador i Sant Pere i Sant Pau. Malgrat tot, Berrio va lamentar que «la baixa participació és un tema que preocupa i molt al PSC de Tarragona. Hem de continuar treballant per millorar les dades d'aquest diumenge, fent arribar el projecte socialista a cada racó de la ciutat».\nDeixar enrere l'«immobilisme»\nBerrio també va fer una comparativa entre les eleccions generals del 2019 i les d'enguany, i va destacar que «la taca groga que s'estenia pel centre s'ha diluït». «Això significa que la victòria socialista de diumenge a Tarragona ha estat transversal, i que la ciutadania ha votat per deixar enrere 10 anys de procés, d'immobilisme, han votat per passar pàgina i per tenir un govern que es preocupi dels problemes reals de la gent. En això treballem els i les socialistes, i en això continuarem treballant».\nPer últim, el diputat electe Rubén Viñuales, va assenyalar que «Tarragona ha parlat, i Tarragona ha votat socialista i, per primer cop, ho ha fet en unes eleccions autonòmiques». Aquesta victòria «dona un missatge molt clar, un missatge de canvi, d'il·lusió. De què aquests valors de seny, serenitat, treball, esforç i proximitat són els que Tarragona necessita», expressava Viñuales. En referència al govern de Ricomà, el diputat electe assegurava que «són un desastre de govern, i per això la ciutadania també ha escollit la papereta socialista». Encara que falten dos anys per a les municipals, Viñuales defensava ahir que «Tarragona vol un canvi i que clarament passa per l'opció socialista».\nComenta el contingut : Santi Castellà: «Ha estat la cinquena victòria consecutiva del PSC»


«LES GOLFES D'OBAGA»: NOTES SOBRE «ELS GOIGS D'OBAGA»\nNOTES SOBRE «ELS GOIGS D'OBAGA»\nSobre aquestes músiques\nAquesta secció només pretén acostar aquestes melodies a l'internauta i proporcionar un material musical com a punt de partida a qui li pugui interessar; sense cap altra pretensió conscients que un arxiu midi esdevé només un facsímil auditiu que mai substituirà l’acústica dels instruments i, menys encara, els matisos innats del cor de veus populars que els canten.\nSol·licitar una edició musical determinada\nAtesa la important quantitat de goigs que esperen per editar el seu midi, la publicació és aleatòria. Si alguna parròquia, col·lectiu o persona privada desitja el MIDI d'un goigs concret ho pot sol·licitar a l'adreça-e del final d'aquestes notes i, si és possible, amb molt de gust serà atesa.\nEdicions sense partitura\nFaristol d'Obaga s'ofereix a qualsevol persona o entitat que no disposi de la tonada escrita en solfa dels seus Goigs per fer-ho desinteressadament, només cal que ens feu arribar un arxiu sonor enregistrat (p.e., amb el mateix mòbil) d'alguna cantada.\nComposició de melodies\nPer a l'edició de goigs nous es posa a disposició de l'interessat un servei de composició de melodies.\nRectificacions i suggeriments.\nFaristol d'Obaga us agrairà que li comuniqueu les incorreccions que pugueu observar en qualsevol aspecte del material publicat. Els matisos i suggeriments per millorar-ne el rigor us seran igualment agraïts.\nDonacions de Goigs\nS’accepten donacions de col·leccions de goigs i també exemplars solts. El Col·lectiu Obaga emetrà en cada cas un document justificant de la recepció a favor del donant.\nEnllaç a "Els Goigs d'Obaga"


Un Nadal a punt de creu...\nPublicat per Assumpta de desembre 08, 2010\nUnes setmanes abans de que arribin les festes de Nadal, la majoria de revistes de manualitats ja posen “fil a l’agulla” per oferir-nos una colla de propostes per a fer... Com hi ha tantes coses, hem decidit centrar-ho en el punt de creu.\nAlgunes de les manualitats és impossible fer-les amb poc temps i cal preparar-les d’un any per l’altre (o més!!) com poden ser alguns pessebres o jocs de taula. Brodar un naixement o unes tovalles és quelcom que et distreu molt de temps, fas el teu hobby preferit i el resultat final pot ser espectacular.\nPerò, a part d’obres tan complertes i per les quals s’ha de ser bastant expert, es pot trobar una colla de coses més senzilles, a l’abast fins i tot de les persones que comencen, petits detalls per decorar la llar.\nEns animem a fer alguna cosa? Jo crec que encara hi som a temps!! Vaig trobar aquests detallets decoratius a una revista...\nUs poso els gràfics, els podeu imprimir... No cal posar referències de colors dels fils:\n- Blanc sobre roba vermella\n- Fils vermells sobre teixit blanc: un vermell més fort i un més viu.\n- Vermells i blancs sobre roba color beige .\nTrieu entre els que tingueu!\nJo ho estic provant!! Aconseguiré acabar-ne algun abans de Nadal? Hauré començat massa tard?\nI si heu tingut la paciència de mirar sencer aquest post tan llarg, tant si penseu brodar com no, agafeu una xocolatina que la teniu ben merescuda!!\nEtiquetes de comentaris: 2010 Assumpta manualitats\nMireia 8 de desembre de 2010 a les 9:10\ni jo que no ser cosir ni un botó!( bé, un botó sí però res més). Punc agafar la xocolatina igual, oi?\nMcAbeu 8 de desembre de 2010 a les 9:19\nNo tinc ni idea del ràpid que es fa això del punt de creu ni del temps que hi pots dedicar, així que em falten dades per calcular si ho pots tenir acabat abans de Nadal. :-)\nEl que si puc dir és que, a primera vista, sembla que la cosa està bastant poc avançada. :-DD\nM'ha agradat el post, m'han agradat els detalls nadalencs "fets a mà" i... m'ha agradat el Ren Rudolf de xocolata! :-))\nrits 8 de desembre de 2010 a les 13:52\nm'hi apunto, fa dies que vaig traginant amb unes estrelletes de feltre... a veure si les acabo de totes, totes i us les puc ensenyar!!!\nmmmmm, m'agafo un rudolf!!!!\nRosa 8 de desembre de 2010 a les 15:39\nEl punt de creu no es una de les meves manualitats preferides, però reconec que es poden fer coses precioses.\nJosep Lluís Rodríguez 8 de desembre de 2010 a les 18:34\nEs a dir que això passa per davant del jersei, no?. he he. Que ho sàpiga tothom que el jersei està igual, he he :))\nAssumpta 8 de desembre de 2010 a les 19:18\nI tant que pots agafar un RUDOLF de xocolata, MIREIA!! Estic segura que ho has mirat tot!!...\nMAC!! Hahaha així m'agrada, la sinceritat per damunt de tot... Tens raó, "la cosa està poc avançada" hehehe :-PP\nEt diré que una coseta d'aquestes, si un s'ho pren amb dedicació es pot fer amb una tarda ;-)) però jo em canso aviat, faig quinze minutets, ho deixo i així. Sincerament, en els meus bons temps, aquest vermell amb un parell d'horetes el tenia fet :-))\nRITS!! Siiiii vull veure les teves estrelletes de feltre!! Aisss... m'encanten aquestes coses, de veritat!! :-DD\nROSA... Quina il·lusió poder-te saludar!! ;-)) A mi m'encanten les manualitats, però la veritat és que hi ha coses de les que no tinc ni idea (per exemple tot això del feltre que diu la RITS, tampoc sé fer ganxet, perquè sóc esquerrana i no me'n van saber ensenyar...)\nJOSEP LLUÍS!! Hahahaha que doleeeeeeent!! No us ho cregueu pas!!... Bé... una mica ;-))\nEl jersei no està acabat, és cert... quasi no ha avançat... és cert... però igual, el que es diu "igual" no està :-DD\nVa, agafa un Rudolf, que a tu no te'l puc negar!! :-P\nCarme Rosanas 8 de desembre de 2010 a les 22:31\nA mi m'agrada molt fer punt de creu... fa anys que no en faig, bàsicament perquè no m'hi caben més hobbys a la meva vida... i s'ha de triar!\nUn post fantàstic, Assumpta i jo també agafo un Rudolf de xocolata!\nVicicle 8 de desembre de 2010 a les 22:41\nOstres, quina paciència. De xicotet recordo a la meua germana enfeinada amb açò per a l'escola. No deixava de tindre un punt màgic veure com anava concretant-se el dibuix del gràfic en la tela, una puntada rere d'altra. Uns amics nostres, abans de tindre els fills, els hi va donar per açò, jo, la veritat em feia creus… ;)\nMa. Victòria 8 de desembre de 2010 a les 23:21\nTot això es necessita molta paciència.\nTinc una cunyada que havia fet molta coses de punt de creu, jo en tinc algunes fetes per ella.\nJo fa anys havia fet tapissos de mig punt. Ara\nno tinc ja paciència.\nAssumpta 8 de desembre de 2010 a les 23:45\nCARME!! I tant que pots agafar un Rudolf de xocolata!! ;-)) Tu tens un hobby molt especial... Els teus dibuixos amb l'ordinador que ens encanten!! ;-))\nVICICLE Heheeh m'has fet riure amb això de "jo me'n feia creus" ;-)\nI taaaant!! Agafa la xocolata, si us plau :-))\nMaVICTÒRIA ;-) Em fa molta il·lusió veure't per aquí ;-) Els tapissos a mig punt queden magnífics! Segur que els teus ho eren :-))\nVero 15 de desembre de 2010 a les 19:59\nM'he merescut la xocolata, que ho llegit tot. Els treballs grans es començan ara pel Nadal del any que ve, no es veritat que no s'acaba a temps, nomes es una questio de quin Nadal estem parlant. La meva flor de Pascua a punt de creu estara feta per a algun Nadal, pero encara no se de quin any...


Hem trucat al 112 ☹ - Garraf en BTT\nAquest matí de diumenge hem quedat a les 7:30 al Caprabo, encara era fosc, però hi havia llum de la lluna.\nHem marxat cap a Sant Pere de Ribes, havíem quedat a les 7:50 a la Plaça de la Vila amb la resta.\nHem sortit el Pedro, en Josep Maria i jo de Sitges, i amb cura per la falta de llum, però la setmana vinent ja tenim canvi horari i podrem sortir amb llum.\nA Ribes ha aparegut el Jorge, el Santi i en Joan Manel que ahir a última hora va dir que no podria venir per problemes mecànics, però que el Fer aquest matí a les 7:30 li ha arreglat i ha pogut venir.\nHem anat cap a Vilanova, a la Mahle, pel Castell de Ribes.\nPer darrera de la Mahle cap a la Masia d’en Cabanyes i hem pujat cap a Mas de l’Artís per pista, a bon ritme tot s’ha de dir.\nBaixada per darrera del mas i pujada pel Fondo de les Oliveres.\nEstava un pel humit, però l’hem pogut pujar bé.\nHe fet peu en un punt només, la resta fins a dalt, a la pista que ve dels Balcons i que puja per la part de ciment fins a la Casa Alta.\nUn cop ens hem reagrupat hem pujat cap a la Casa Alta i per pista hem anat cap al Pic de l’Àliga\nSense arribar-hi, un cop passes la cadena, a mà esquerre cap a Daltmar i pel corriol de carrera primer i pista després fins a creuar la carretera de Moja a Daltmar.\nHem creuat la carretera i avall per pista cap a Viladellops, creuant la C15 per sobre del pont, just a sota del Castell d’Olèrdola.\nM’ha arribat a marcat 4,6 graus de temperatura i amb humitat, ha fet fred ja, sort que hem anat tots de llarg, no d’hivern, però si de tardor.\nEra relativament d’hora i dúiem una bona estona de ruta ja, hem pujat cap a Viladellops per la carretera i a l’esquerre cap al dipòsit d’aigua per acabar sortint a la pista que va de Viladellops a Can Trabal.\nCreuar la pista i pel corriol de darrera baixada fins arribar a sota de Viladellops de nou.\nEns hem reagrupat i hem fet pista de tornada cap a Mas Milà.\nAl creuament que hi ha, on habitualment anem a la dreta, hem pujat cap a l’esquerre ,on fem les trialeres en sentit contrari, avui volíem fer-les en aquest sentit.\nLa primera no l’hem feta, hem seguit per pista.\nAbans d’arribar a la masia que hi ha, a la dreta baixa un corriol que entra al bosc després d’un camp llaurat i amunt, aquesta la fem de baixada sempre, de pujada no l’havíem fet mai.\nHem hagut de caminar uns metres, potser 10 o 12 metres, no més. Només el Santi ha pogut pujar amb l’elèctrica i el Pedro ha relliscat i ha caigut a l’esquerre, sobre un esbarzer, era l’altre elèctric que podria pujar.\nUn cop ha començat a planejar, hem pogut pedalar i pujar en amunt.\nA la pista hem seguit el camí que fem sempre en sentit contrari, amb un corriol de baixada molt divertir que ens ha deixat a Mas Milà, a la urbanització.\nHem anat a buscar els esglaons que fem sempre de pujada, però en sentit contrari i fins a la carretera d’Olivella, on hem parat per fer-nos la foto.\nEra relativament d’hora, faltaven pocs minuts per les 10 del matí, hem volgut allargar un pel la tornada, per estar a les 11:00 a casa, però mirant coses noves.\nCreuada la carretera, baixada cap a la riera i pujada cap al Mas de Can Giralt, tornant per pista fins a la carretera d’Olivella de nou.\nA la carretera hem anat a la dreta, just al revolt, abans de començar a pujar, a mà esquerre hi ha una pista que puja, tancada amb una cadena.\nHem agafat la pista que puja, que es exageradament dura al final fins arribar a un pla amb 3 desviaments possibles, a més del que dúiem de pujada.\nLa part bona es que tots hem aconseguit pujar la pujada dura, crec que és la primera vegada que la faig sencera.\nDels 3 camins, hem agafat la trialera que baixa cap a Sant Pere de Ribes, segueix recte.\nEl Santi i jo l’havíem feta fa temps, la resta no.\nLa part inicial es bastant dura, després planeja i es converteix en un corriol ràpid fins arribar a la carretera de Sant Pere de Ribes a Canyelles, a l’entrada a Sant Pere de Ribes que hi ha a la carretera vella de Canyelles.\nJust la part inicial té un esglaó important, el Santi i el Pedro l’han fet el Jorge i anava al darrera i no s’hi ha vist amb cor, l’ha fet caminant, en Josep Maria l’ha aconseguit fer, un pas difícil, però se’n ha sortit.\nEn Joan Manel i jo que veníem darrera d’ell hem fet peu i hem caminat.\nDe cop hem sentit en Josep Maria, uns 4 o 5 metres més endavant que cridava, havia caigut.\nHem baixat ràpidament, corrent amb les bicis al costat i l’hem trobat a terra, a mà esquerre queixant-se de mal al lateral.\nHa tingut una caiguda absurda, cap pas important, però en comptes de caure sobre un esbarzer hi havia una pedra grossa que li ha picat el lateral del cos.\nEs queixava molt del costat, estava tot blanc i suant molt.\nEns hem estat una estona amb ell, hem avisat la resta que havien baixat més avall i ens esperàvem i al cap d’uns minuts, potser 4 o 5 ha mirat d’incorporar-se, amb molta pega i amb l’ajuda d’en Joan Manel i meva, s’ha mogut un parell de pams fins arribar al corriol i l’hem assegut de nou.\nEn un moment s’ha marejat i ens ha “caigut”, sort que estava assegut i en Joan Manel l’ha vist defallir, l’hem agafat perquè no piqués contra el terra i ha estat llavors quan en Joan Manel ha trucat al 112.\nJo volia esperar a que tornés en si, deixés de suar per veure que tal estava, i ha tardat uns minuts de més.\nHem parlat amb el 112, ens han passat amb bombers de Vilafranca del Penedès i els hi hem dit on érem. Ens han enviat un SMS i els hem donat la ubicació.\nTrucada a casa per dir que estàvem bé, però que hi havia hagut un accident i hem decidit pujar en sentit contrari, cap al cap de la pujada per tan d’esperar els serveis d’emergència allà, en comptes de seguir baixant fins a la carretera de Sant Pere de Ribes.\nHan tardat molt poc, ha aparegut un Dacia Duster 4×4 de la policia local de Sant Pere de Ribes amb una metge i un tècnic del SEM.\nEn aquest punt ja semblava en Josep Maria de sempre, fins uns minuts abans encara estava bastant “anat”.\nLi han fet una primera revisió, han mirat nivell d’oxigen en sang, tot bé, han mirat el cop i descartat un pneumotòrax i han decidit baixar-lo amb el 4×4 de la policia en comptes d’esperar el camió de bombers, que venia de camí.\nHan fet 2 viatges un per baixar-lo a ell, la metge i els “trastos” i el segon per recollir el tècnic.\nResulta que el tècnic era en Ramón de Creu Roja Vilanova, m’ha conegut, diu que es veu amb el Jose Tendero treballant. La metgessa era de la zona, estava aquí “temporalment” i també coneixia el Tendero, que petit es el mon.\nEl Santi estava a baix, esperant els serveis d’emergència, per dir-los on érem.\nUn cop se l’han endut avall, hem baixat tots 4 amb 5 bicis, complicat.\nLa part més inclinada l’he feta caminant amb una bici a casa mà i un cop a planejat un pel més, el Pedro s’ha posat la bici d’en Josep Maria a l’esquena i ha baixat amb una mà agafant la bici i l’altre al manillar, un pel “perillós”, tot s’ha de dir.\nUn cop he arribat a baix, a la carretera, hem vist una ambulància amb una metge, un tècnic i una infermera, a part del primer VIR que ha vingut amb el Ramón i la metgessa, un camió de bombers i una ambulància de bombers, on he trobat el Tan, de Creu Roja Sitges.\nEs infermer i està al parc de bombers de Vilafranca.\nTambé hi havia el cotxe de la policia local de Sant Pere de Ribes amb una policia local.\nL’han ficat a l’ambulància i hem marxat cap a Sant Pere de Ribes, per carretera, el Pedro amb la bici d’en Josep Maria a sobre i llestos.\nEns hem acomiadat i agraït molt la feina i l’assistència, realment en moments així es d’agrair molt el servei i l’eficàcia dels serveis d’emergència que tenim, MOLTES GRACIES de tot cor.\nEns ha passat primer el VIR i després l’ambulància amb el Josep Maria a dins, cap a l’hospital els Camils a Sant Pere de Ribes.\nLa seva dona anava de camí cap a urgències, al final ha estat una costella trencada, la quarta a la banda esquerre.\nHem deixat la bici d’en Josep Maria a casa d’en Joan Manel a Ribes i per carretera cap a Sitges el Pedro el Jorge i jo.\nEl Pedro ha carregat la KTM d’en JM durant 5 o 6 km en total, un campió 🙂\nAbans de la pujada a Santa Bàrbara des de l’inici de Vallpineda hem anat a la dreta, per pujar a Santa Bàrbara per corriols, millor que per carretera i a dalt de tot ens hem acomiadat del Jorge i el Pedro i jo hem anat junt fins a la rotonda on hi havia el Rugbi abans, cap a casa.\nEn Josep Maria en té per unes setmanes de no sortir i en Joan Manel ha de ser pare en un parell de setmanes, seria intel·ligent per part seva no sortir la setmana vinent, no ser que hagi de córrer de tornada perquè la seva dona ha trencat aigües.\nM’han sortit 50,80km que he fet amb 2h 53m en moviment, a una mitja de 17,6km/h amb un desnivell positiu de 897 metres i negatiu de 862 metres una mitja cardíaca de 128 ppm que és el meu 74% i una màxima de 17 1ppm que és el meu 99%, una cadència mitja de 75 rpm, una potència mitja de 180W, màxima de 774W i un consum energètic de 1854 calories. 4 graus de mínima, que es fred, mitja de 10,4 graus, que es tardor i màxima de 24, que es tardor total.\nTotal distance: 51453 m\nTotal descent: -1032 m\nDownload file: 24_10_2021.gpx\nGarraf en BTT > Uncategorized > Hem trucat al 112 ☹


9 PEL·LÍCULES DE NADAL AMB LLIÇONS ESPIRITUALS PER A ADOLESCENTS CRISTIANS - CRISTIANISME - 2022\nPel·lícules de Nadal amb lliçons espirituals\nMoltes pel·lícules nadalenques presenten grans lliçons espirituals i no han de ser inherentment "cristianes". Déu ens pot parlar a través de diferents instruments. De vegades potser pensem que només gaudim d’entreteniment sense ànim quan, de fet, guanyem lliçons importants sobre una de les vacances més significatives de l’any.\n9 pel·lícules de Nadal que val la pena veure per a adolescents cristians\nImatge cortesia de Paramount\nGràcies, George Bailey, per recordar-nos que les nostres coses ens importen a aquells que ens estimen. It's a Wonderful Life és una pel·lícula de Nadal amb una forta lliçó cristiana: Déu ens va posar en aquesta terra per una raó. Mentre George lluita amb la seva vida i on creu que va passar malament, observem i pensem com seria la vida dels nostres amics i familiars sense nosaltres. És una vida meravellosa que ens recorda que tots som importants als ulls de Déu.\nImatge cortesia de la guineu del segle XX\nMiracle al carrer 34 explica la història d’una nena la seva mare es nega a jugar al mite del Pare Noel i només explica a la seva filla "els fets". La lliçó d'aquesta pel·lícula és que els miracles succeeixen cada dia si obrim el cor a les possibilitats. Déu ens permet tenir esperances, somnis i imaginacions vives perquè ens pugui portar a llocs als quals mai no podríem anar si ens limitéssim a allò que és “real”. De vegades, no mantenir els peus ben plantats a terra permet que Déu treballi molt més en les nostres vides.\nImatge de cortesia New Line Cinema\nMoltes persones poden considerar que Elf és la història d’un home que troba la seva família, però també és una història sobre la fe. La creença en Jesucrist no és el centre de la pel·lícula, sinó una creença en el Pare Noel i l’esperit nadalenc. Correspon a Buddy que la gent cregui en allò que no necessàriament poden veure, la fe en el no vist. La lliçó d'aquesta pel·lícula nadalenca és que totes les coses són possibles si realment creiem.\nRudolph el ren renyit\nRudolph és una mala conducta que mai no semblava barrejar-se. Aquesta pel·lícula ofereix una lliçó sobre com Déu pensa fer-nos servir a tots. Rudolph mai no sent que té un propòsit. Dubta que mai formarà part de l'equip de rens de Santa, i molt menys que dirigeixi la tripulació. Tots tenim el que pensem que són imperfeccions, sinó que són trets que ens fan únics. Rudolph, el ren renós, ens inspira a no dubtar que Déu té un propòsit per a les nostres vides.\nImatge cortesia d'Amazon\nÉs fàcil oblidar que el veritable motiu pel qual celebrem el Nadal és el naixement de Jesucrist. Veient The Nativity Story, recordem la història bíblica. I, mentre la pel·lícula, de vegades, es desenvolupa més enllà dels límits de la Bíblia, no s’allunya gaire. Ens ajuda a visualitzar el veritable miracle del naixement de Jesús, un miracle del qual s’han beneficiat tots els creients.\nImatge cortesia Disney Films\nA un primer cop d’ull, Scrooge sembla totalment improvisable. És massa curmudgeonly. Tanmateix, una vida de lament amarg pot enderrocar a una persona. La ira pot aprofundir i destruir el nostre esperit, no només el nostre esperit nadalenc. Scrooge és un gran exemple del que passa quan oblidem la lliçó del perdó. La pel·lícula, A Christmas Carol, basada en el conte clàssic de Charles Dickens, ha estat explicada en múltiples iteracions, però el tema que no s'oblida mai és oblidat. La pel·lícula ens recorda que només tenim un temps curt per viure, per la qual cosa hauríem de viure encertadament. També ens recorda que la vida de ningú no té esperança. Déu té una manera de transformar les persones de formes que abans pensàvem impossibles.\nImatge cortesia de Universal Studios Home Entertainment\nUna de les millors lliçons de la pel·lícula, The Family Man, és que Jack s’adona que les coses són coses, però l’amor és molt més gran. Les nostres possessions són només temporals; no els podem agafar amb nosaltres. Al treure a Jack de la seva vida autodidacta cap a on ha de pensar en els altres, ser fidel i ser honest, aprèn una lliçó de prioritats i el que més importa en la imatge més gran de la seva vida.\nImatge de cortesia universal\nDe la mateixa manera que Scrooge ens ensenya sobre la redempció, també ho fa Grinch. A How the Grinch Stole Christmas, aprenem que un cor "de dues mides massa petites" pot canviar. Tots coneixem un tipus de mal humor o dos: persones que són egoistes i només s’estimen a si mateixes. Però, de vegades, Déu trenca l'exterior fred i dur d'algú per demostrar-los que l'esperit interior és més gran que qualsevol cosa. Quan la gent de Whoville canta alegrement tot i perdre els regals i les bèsties rostides, el Grinch aprèn una lliçó important. Com la gent de Whoville, hem de ser persones que siguin una llum al món i que demostrin amor.\nImatge cortesia de Warner Home Video\nOh, Charlie Brown. Sempre sembla que el que toca mai no sembla que floreixi. En Charlie, però, veiem una persona que té la capacitat de veure la caiguda, el ferit i el trencat. Ens ensenyen que és fàcil trencar l’esperit d’algú amb judici, i també aprenem que de vegades ens oblidem de què tracta la temporada de Nadal. Les lliçons d'aquesta pel·lícula nadalenca abunden, però també aprenem el poder de l'amistat i la fe que ens uneix a tots a Crist.\nPunts De Vista Religiosos : Pel·lícules de Nadal amb lliçons espirituals © 2019. All Rights Reserved.


Empresa i avaluació ambiental – Pàgina 2 – Territori i sostenibilitat\n15 gener 2014 territorigencatDeixa un comentari\n16 Novembre 2013 territorigencatDeixa un comentari\n23 Octubre 2013 territorigencatDeixa un comentari\nEl Departament de Territori i Sostenibilitat i el Club EMAS van organitzar divendres passat el primer marketplace ambiental territorial, a la ciutat de Tarragona, dins el projecte Tàndem. En aquest vídeo podeu veure un resum de la jornada, destinada a afavorir el contacte i les relacions entre les entitats del tercer sector ambiental i les empreses, facilitar la presentació de projectes i iniciatives que puguin ser d’interès comú, facilitar els contactes personals entre els representants de les entitats i els empresaris i/o responsables ambientals o de Responsabilitat Social Corporativa, promoure la creació conjunta de projectes i iniciatives entre empreses i entitats, i promoure entre les empreses la participació i el suport als projectes de les entitats com un element per desenvolupar i implantar la seva política d’RSC.\nA Tarragona s’hi van aplegar més de 100 persones, de 36 empreses i 29 entitats ambientals. La propera cita serà a Sant Cugat del Vallès, el 13 de desembre.\n14 Octubre 2013 territorigencatDeixa un comentari\nCol•laboració amb la Fundació Gas Natural per a la sensibilització envers la contaminació acústica\n11 Octubre 2013 territorigencatDeixa un comentari\nEls clients de Gas Natural rebran amb la propera factura un díptic divulgatiu de sensibilització envers la contaminació acústica, que ha estat elaborat pel servei de Prevenció de la Contaminació Acústica i Lluminosa, de la Direcció General de Qualitat Ambiental conjuntament amb la Direcció General de Polítiques Ambientals.\nLa Fundació Gas Natural porta a terme aquest projecte en el què, periòdicament amb la facturació, incorpora un díptic temàtic enfocat a la sensibilització ambiental.\n04 Octubre 2013 territorigencatDeixa un comentari\nEls Departaments de Territori i Sostenibilitat i d’Empresa i Ocupació han organitzat per als propers mesos d’octubre i novembre dos tallers pràctics gratuïts per a les empreses del sector de productes relacionats amb l’energia. Aquest sector el formen aquelles empreses que dissenyen i fabriquen productes que utilitzen energia o d’altres que, tot i no utilitzar-ne, poden condicionar un major o menor consum energètic, com per exemple, materials de la construcció (finestres, materials aïllants…) o alguns productes que utilitzen aigua, com aixetes o difusors de dutxa.\nLa finalitat d’aquests tallers és assessorar els tècnics i responsables en la presa de decisions, en la definició i del disseny dels productes en els següents aspectes:\nAvançar-se a les exigències europees de fabricació i comercialització\nFacilitar els coneixements bàsics i d’ús de diferents eines d’anàlisi i quantificació per a la millora ambiental, per a la innovació, per a la diferenciació i per a la competitivitat dels seus productes.\nAquesta actuació, feta amb la col·laboració de l’empresa Simpple, forma part de les actuacions definides al Programa Català d’Ecodisseny (ecodiscat2012-2015) , en el context de l’Estratègia Catalunya 2020.\nBústia del Programa ecodiscat: ecodiscat.tes@gencat.cat\nUn alberg juvenil, primer establiment turístic de la ciutat de Barcelona a obtenir l’etiqueta ecològica europea\n05 Agost 2013 territorigencatDeixa un comentari\nL’alberg Sleep Green-Eco Youth Hostel Barcelona acaba de convertir-se en el primer establiment turístic de la ciutat de Barcelona en obtenir l’Etiqueta ecològica europea. Aquest establiment està molt conscienciat amb el turisme sostenible i fa especial èmfasi en la comunicació als hostes sobre la seva política ambiental. Per minimitzar els efectes sobre el medi ambient de l’activitat, l’alberg ha pres diferents mesures, entre les que destaquen:\n•Contractar una companyia elèctrica que proporciona el 100% d’energia procedent de fonts renovables.\n•Instal·lar exclusivament bombetes LED.\n•La majoria dels aparells elèctrics estan classificats energèticament A + + + amb un mínim d’A en quant a eficiència energètica.\n•Les aixetes de dutxes i rentamans són de polsador, per reduir el consum d’aigua\n•Afavorir la recollida selectiva\n•Els productes de neteja són biodegradables, i el paper higiènic és reciclat, com el paper d’oficina.\n•Informar i formar periòdicament el personal al voltant de les polítiques ambientals de l’empresa.\n•Informar els clients de la gestió ambiental i encoratjar-los a donar-hi suport.\nDurant els darrers anys, la Generalitat ha apostat per potenciar el turisme sostenible. En aquest sentit, l’etiquetatge ecològic representa una eina molt important perquè el consumidor reconegui aquells establiments turístics que tenen un millor comportament ambiental. L’objectiu és promoure els productes i serveis que puguin reduir els efectes ambientals adversos, contribuir a un ús eficaç dels recursos i a un elevat grau de protecció del medi ambient. La consecució d’aquest objectiu s’efectua proporcionant als consumidors orientació i informació exacta, verificable i amb base científica sobre els productes i els serveis.\nA Catalunya, l’ organisme competent per atorgar l’Etiqueta ecològica de la UE és la Direcció General de Qualitat Ambiental. Per obtenir-la, l’establiment ha de demostrar el compliment d’ una sèrie de criteris ambientals.\n12 Juny 2013 territorigencat2 comentaris\nRecentment s’han acabat les obres d’adequació de la via verda que uneix Rajadell amb Manresa, mesura de millora socioambiental per la construcció d’un tram de l’Eix Transversal a l’àmbit de la riera de Rajadell\nLas grans infraestructures viàries són molt necessàries, i en alguns casos imprescindibles per a la funcionalitat del país. Ara bé, tot i ser un benefici per a la societat, allà on s’emplaça genera un impacte permanent i, més o menys, important. En aquest sentit l’avaluació d’impacte ambiental preveu els principals efectes que comportarà la seva construcció i posterior explotació, i en conseqüència, aplica les mesures necessàries per evitar o minimitzar els efectes negatius que pugui tenir el projecte.\nQuan es tira endavant un projecte assumint impactes irreversibles es poden arbitrar una sèrie de mesures per, d’alguna manera, restituir a nivell global allò que s’ha afectat. Un exemple de mesura de millora socioambiental és la recentment acabada adequació de la via verda que uneix Rajadell amb Manresa. Aquesta ha estat una mesura aplicada per la construcció de l’Eix Transversal en un tram complicat a tocar de la riera de Rajadell.\nEl desdoblament de l’Eix, en el tram en qüestió, preveia un túnel per evitar afectacions a la riera de Rajadell i al servei de ferrocarril entre Manresa i Lleida que, un cop analitzat en detall el terreny a perforar, es va trobar inadequat. La muntanya afectada està plena de guixos expansius que poden posar en risc les estructures resistents del túnel o bé obligaria reforçar-les fins a uns nivells absurds i sense garantia d’èxit. L’alternativa al túnel ha estat dissenyar una traça al costat del vial actual però que podia afectar als espais propis de la riera, especialment durant la fase de construcció.\nPer això, l’acord de la Ponència Ambiental va incloure entre les condicions addicionals l’adequació d’una via verda entre el nucli Urbà de Rajadell i el Pla de Suanya a Manresa, a més de les mesures correctores i de restauració habituals en aquest tipus d’infraestructura. Finalment, no s’ha produït cap afectació a la riera però, l’empresa concessionària de la via (CEDINSA), ha mantingut l’adequació de la via verda com a aportació socioambiental per afavorir l’ús de modes de mobilitat no motoritzada.


La Comunitat Valenciana emet ja el certificat Covid digital per a viajar per la Unió Europea - À Punt\nHi ha tres certificats que es poden tramitar de manera gratuïta en versió electrònica o en paper, sota petició del ciutadà amb la seua targeta SIP\nLes tres variants del certificat Covid digital de la UE / Marta Galindo\n07 de juny 2021 - 13:45 (Actualitzat: 07 de juny 2021 - 19:02)\nLa Comunitat Valenciana expedeix des d'aquest dilluns el certificat Covid digital de la UE en les seues tres variants. El certificat és una proposta de la Unió Europea per a facilitar de manera segura la lliure circulació dels ciutadans europeus durant la pandèmia de la Covid-19.\nPretén funcionar com un circuit ràpid a fi d'agilitar els tràmits d'entrada i eixida entre els països de la UE. El titular del certificat queda, en principi, exempt de les restriccions a la lliure circulació. Els països ja poden començar a emetre'l i estarà disponible en tots els estats membres de la UE a partir de l'1 de juliol de 2021.\nEls certificats s'emetran de manera gratuïta en versió electrònica o en paper, sota petició del ciutadà amb la seua targeta SIP. Es podrà sol·licitar des del portal de coronavirus, l'App GVA+ Salut o el portal del pacient. Tots compleixen els criteris de seguretat que requereix l'Agència Espanyola de Protecció de Dades. A més, es contempla la possibilitat d'obtindre el certificat de manera presencial sol·licitant-lo en els centres de salut.\nCita Aquest certificat ens ajudarà en mercats importants com el francés, l'alemany o l'holandés Ximo Puig - President de la Generalitat Cita\nEl president de la Generalitat, Ximo Puig, ha destacat que aquest certificat verd europeu ajudarà el sector turístic de la Comunitat Valenciana en mercats importants com el francés, l'alemany o l'holandés. "Ens permetrà una mobilitat a Europa que és decisiva, i farem un esforç de promoció en aquests mercats perquè la temporada siga tan bona com siga possible", ha ressaltat. Respecte al mercat turístic britànic, Puig ha mostrat el seu desig que el Regne Unit canvie el seu posicionament en la pròxima revisió del mes de juliol.\nPer la seua banda, Blanca Navarro, subdirectora de la direcció general de Promoció de la Salut, ha destacat l'esforç de l'equip tècnic per a posar a la disposició dels valencians els certificats vàlids en tots els països de la UE, "de manera segura i fiable, en les dues llengües cooficials de la Comunitat Valenciana i en anglés, i tant de manera presencial com telemàtica en un temps rècord”.\nHi ha tres tipus de certificat amb l'acreditació QR digital que contindrà la informació essencial i la signatura digital que li atorga validesa.\nCertificat Covid digital de vacunació: permet acreditar que la persona ha rebut una o dues dosis d'una de les vacunes contra la Covid-19 aprovades per la UE. La validesa d'aquest certificat és de 365 dies després de la data de vacunació.\nCertificat Covid digital de recuperació: acredita de manera digital, en el codi QR, que la persona s'ha recuperat de la Covid-19 després d'haver confirmat la malaltia mitjançant una prova PCR positiva. Aquest certificat serà vàlid des que finalitze el període d'aïllament, dia 11 de la prova PCR positiva fins a 180 dies després.\nCertificat Covid digital de proves: assegura que la persona disposa d'un resultat negatiu d'una prova diagnòstica de Covid-19 que pot ser PCR o antigen. En el cas de la prova PCR el resultat tindrà una validesa de 72 hores, mentre que la de la prova d'antigen serà de 48 hores. Per a poder acreditar els resultats de les proves d'antígens, no és vàlida qualsevol tipus de prova, sinó que ha d'haver-se realitzat amb un dels kits comercials aprovats per la UE.\nEl certificat Covid acreditarà la vacunació, si s’ha donat positiu o si s’ha superat la malaltia\nAccedeix ací al justificant vacunal Covi-19 de la Comunitat Valenciana.


La Marxa contra l’atur, la precarietat, la pobresa i la desigualtat passarà per Granollers | Setdies.cat\nLa Marxa contra l’atur, la precarietat, la pobresa i la desigualtat passarà per Granollers\nTags: Assemblea d'Aturats, Atur, desigualtat, Granollers, Granollers Centre, PAH, Parlament, Pobresa, precarietat, Roca Umbert, SOC\nNombroses entitats, partits polítics i sindicats recolzen aquesta iniciativa que a al Vallès Oriental coordina l’Assemblea d’Aturats i Aturades de Granollers. A les 17’10h arribarà a l’estació de Granollers Centre el tren de rodalies provinent de Montcada.\nA les 17’45h la Marxa completarà el recorregut des de l’estació de Granollers Centre fins la Plaça de la Porxada, on es concentrarà i farà lliurament a les autoritats locals del full de reivindicacions amb el propòsit que es tradueixi en mesures del govern municipal i mocions de recolzament. A les 18’30h s’ha organitzat a la mateixa Plaça de la Porxada una obra de teatre i un sopar popular.\nAl Vallès Oriental les darreres dades oficials situaven en 30.883 les persones registrades a les oficines del SOC. Si bé l’atur a la comarca ha experimentat un descens al voltant d’un 11% al darrer any, tres de cada quatre aturats a Catalunya no tenen cap ingrés o reben una prestació mínima (426 euros). Pel que fa als desnonaments, la secció local de la Plataforma d’Afectats per l’Hipoteca (PAH) no ha deixat d’intervenir a execucions hipotecàries (unes 30 només a Granollers l’any 2014) o per impagament de lloguers (unes 83 l’any passat, també només a Granollers).\nLa Marxa farà nit a les instal·lacions municipals a la Roca Umbert per continuar el seu itinerari el matí de dimarts en direcció a Montcada, Ripollet, Cerdanyola, Badia, Barberà, Sabadell i Terrassa. Dijous 9 de juliol la Marxa finalitzarà el seu recorregut concentrant-se davant del Parlament on farà lliurament de la carta reivindicativa a la presidenta del Parlament i als grups amb representació parlamentària.\nLes principals reivindicacions d’aquesta iniciativa són:\nLa derogació de la reforma laboral i el sistema de precarietat laboral\nl’aprovació immediata i sense retallades de la proposta de la llei de Renda Garantitzada de Ciutadania\nl’Aprovació immediata i sense retallades de la ILP de mesures d’emergència habitacional i contra la pobreça energètica\nPer la reducció de la jornada laboral sense reducció dels salaris\nPer unes pensions dignes, la recuperació de la seva actualització amb el IPC anual\nLa declaració de Municipi contrari a la TTIP


Notícies - Sant Cugat se suma als actes del Dia Mundial de Lluita contra la Sida\nSant Cugat se suma als actes del Dia Mundial de Lluita contra la Sida\nel 29/nov/07 Josep Gimeno Societat PDF\nSant Cugat organitza aquesta setmana diverses activitats per celebrar el Dia Mundial de Lluita contra la Sida, que té lloc aquest dissabte. Tallers als centres educatius i taules informatives són les principals propostes per a la jornada. Ràdio Sant Cugat se suma a la iniciativa amb una programació especial aquest divendres.\nL'escola Thau i els IES Arnau Cadell i Angeleta Ferrer duran a terme aquests dies el taller teatral 'Que sí, vida!'. Paral·lelament, l'escola Avenç, l'escola municipal d'Arts Plàstiques, el programa de garantia social i l'IES Joaquima Pla i Farreras participaran en tallers de prevenció de la malaltia.\nLa tinenta d'alcalde de Serveis a la Ciutadania, Carmela Fortuny, fa una valoració dels tallers fets a les escoles.\nLa valoració és molt positiva perquè en els tallers realitzats, que són gairabé la majoria, han participat més de 600 nens.\nEl magazín 'Sant Cugat a fons' d'aquesta emissora adaptarà els continguts d'aquest divendres amb motiu de la jornada. El programa té lloc de les deu del matí a la una del migdia i està presentat per Sílvia González.\nEl 'Sant Cugat a fons' tractarà de manera transversal el VIH amb opinions d'experts, de la gent del carrer i diverses eines per encarar el dia contra la sida.\nEls quatre IES, les escoles Avenç i Thau, i dependències com l'Ajuntament, la Casa Mònaco i l'Ateneu, entre d'altres, acolliran aquest divendres diverses taules informatives sobre la sida.


Projecte de transformació per competències del Pla de Formació\nEn el marc del treball col·laboratiu que la Direcció General d’Acció Cívica i Comunitària (DGACC) manté amb les escoles del Pla de Formació de l’Associacionisme i el Voluntariat de Catalunya (PFAVC), avui s’ha celebrat una reunió per ressituar el projecte, i presentar el pla d’acció del 2021.\nTransformació del PFAVC\nLa transformació del PFAVC té com a objectiu augmentar la qualitat i el nivell de reconeixement social de les competències adquirides per les persones voluntàries a través dels cursos del Pla. Aquestes competències es relacionen amb la formació formal professionalitzadora i amb les competències transversals que també són pròpies de l’acció voluntària. En efecte, la certificació oficial de la formació del voluntariat permetrà acostar-la als processos d’acreditació de competències.\nContext i planificació 2021\nA la trobada, la DGACC ha exposat el context del procés de transformació del PFAVC des de l’any 2015 fins a l’actualitat i ha presentat els reptes d’enguany, que suposa el tercer any de col·laboració amb l’Institut Català de les Qualificacions Professionals del Departament d’Educació (que recentment ha esdevingut l’Agència Pública de Formació i Qualificació Professionals de Catalunya).\nQuant a la planificació d’aquest any, les principals actuacions són disposar de totes les formacions de gestió estructurades en clau competències amb itineraris formatius, tenir identificades les competències transversals del voluntariat vinculades a les formacions de sectors, i la realització d’accions formatives i d’apoderament de les persones coordinadores de formació i dels docents de les escoles en relació amb la formació per competències i l’avaluació.\nLa trobada ha estat un espai idoni per compartir amb les escoles la voluntat de la DGACC de fer les passes necessàries cap a la construcció i aprovació del futur Catàleg de Competències Transversals de l’Acció Voluntària a partir de processos participats amb el sector i amb les mateixes escoles i amb origen en l’anàlisi de la formació dels cursos de sectors del PFAVC.\nLa certificació oficial de la formació del voluntariat permetrà acostar-la als processos d’acreditació de competències.


També pots trobar l'edició en castellà amb el títol Un mundo de familias.\nEl món és ple de grans famílies que, dia a dia, demostren que viure junts fa que la vida sigui molt menys complicada i més bonica. Cada una té somnis diferents, il·lusions que converteixen en única i especial. A casa de la Família Orquestra, per exemple, s'escolta música a totes hores; en canvi, la Família Amazones prefereix sortir a la recerca d'aventures mentre la Família Coet es diverteix amb la seva passió per les últimes tecnologies.\nLa Família Nòmada és especialista en viatjar pel món i canviar de casa, per aquesta raó s'entén molt bé amb la Família Babel, que parla un munt d'idiomes i li encanta aprendre. Hi ha famílies més aviat cridaneres, com la Família Caravana, i altres que gaudeixen de la tranquil·litat, com la Família Zen. Algunes no han tingut un camí fàcil, com és el cas de la Família Macedònia, que té dos pares. I no hem d'oblidar la Família Infinita, que adopta fills que a vegades vénen de molt lluny...\n978-84-16033-49-2 / 978-84-16033-50-8


Notícia: Blanes, omple aquest estiu de continguts la marca Destinació de Turisme Familiar\nBlanes, omple aquest estiu de continguts la marca Destinació de Turisme Familiar\nNoticia publicada a la web el 05/07/2007\nS’editen materials informatius amb l’oferta especialitzada per a les famílies\nEl Patronat Municipal de Turisme de Blanes ha iniciat la difusió del municipi com a Destinació de Turisme Familiar, després d’haver aconseguit aquesta certificació. La nova marca farà que aquest mateix estiu s’introdueixin nous continguts especialitzats a l’oferta.\nUn cop assolida la certificació de Blanes Destinació de Turisme Familiar, L’oferta turística de Blanes ha estat inclosa des de principis d’any en la publicitat i promoció del producte Turisme Familiar efectuada per Turisme de Catalunya. D’altra banda, s’ha editat el nou fulletó Blanes, destinació de Turisme Familiar, per tal de donar a conèixer aquesta oferta especialitzada tant a intermediaris com al consumidor final. En un principi s’ha editat el fulletó en català i castellà i properament s’editaran noves versions que ampliaran l’espectre lingüístic.\nLa difusió d’aquest fulletó es farà tant a les accions promocionals genèriques a què assisteix el Patronat Municipal de Turisme de Blanes, com en les accions promocionals específiques que Turisme de Catalunya dissenyi per promocionar i comercialitzar les destinacions de Turisme Familiar.\nPer tal de fer front als requisits exigits per Turisme de Catalunya a la façana marítima, enguany s’efectuaran inversions per un import aproximat de 62.700,- € del pressupost del Patronat Municipal de Turisme.\nAixí mateix, el Patronat organitzarà un Programa d’Animació Infantil que constarà de 3 tallers setmanals. Aquest programa s’iniciarà el dia 2 de juliol i finalitzarà el dia 31 d’agost amb una pausa que durarà del 16 al 31 de juliol, per raó de les nombroses activitats programades pels nens amb motiu de les fires d’atraccions i la Festa Major.\nAquests tallers es celebraran a les tardes, en 3 indrets diferents de la façana marítima: els dilluns al Passeig de S’Abanell, els dimecres al passeig Pau Casals i els divendres al passeig de la Mestrança i tindran una durada de 3 hores.\nEn total es faran 6 tipus de tallers diferents que es repetiran cada quinzena. Els dilluns es faran tallers de construcció d’estels i un taller esportiu d’Hoquei, els dimecres un taller de papiroflèxia “els focs artificials de Sa Palomera” i un taller de circ i els divendres un taller “el port de Blanes, els pescadors i els peixos” i un taller d’iniciació a la Botànica. El cost d’aquest programa d’animació infantil és de 10.732,10 €, IVA inclòs. Finalment el “Club Infantil” situat al Passeig de s’Abanell, entrarà en funcionament a principis de juliol.\nTurisme Familiar és el tipus de vacances en què la motivació principal del viatge és sortir amb la família i, per tant, la recerca se centra en destinacions turístiques amb serveis adaptats als nens.\nCatalunya ha estat pionera a Europa a cercar una marca certificada de qualitat per a destinacions especialment sensibles al turisme familiar, la marca de Destinació de Turisme Familiar (DTF) certificada per Turisme de Catalunya, ens adscrit al Govern de la Generalitat de Catalunya.\nAquesta nova marca és un segell de qualitat que ha reconegut Blanes com a destinació certificada perquè ofereix recursos i serveis de qualitat especialitzades per rebre famílies. Això significa que disposa d’una oferta d’allotjament i restauració adaptada a les necessitats de les famílies, amb una gran varietat de propostes d’oci i entreteniment.\nData de realització: 05/07/2007 | Data de la darrera actualització:


Andorra posa com a exemple als països iberoamericans el seu model de diversificació econòmica - Altaveu el diari digital d'Andorra\nAndorra posa com a exemple als països iberoamericans el seu model de diversificació econòmica\nEl ministre de Presidència, Economia i Empresa, Jordi Gallardo proposa la creació d'un ecosistema de la regió per afrontar els reptes actual de l'economia mundial\n20/04/2021 (13:46 CET)\nEl ministre Jordi Gallardo durant la taula rodona Govern d'Andorra\nEl ministre de Presidència, Economia i Empresa, Jordi Gallardo posa d'exemple el model de transformació i diversificacio econòmica d'Andorra a la Trobada Empresarial Iberoamericana que es fa a Andorra la Vella. "La innovació i la transformació digital són unes eines que la crisi del coronavirus ha accelerat. Són una eina i una palanca d'oportunitats que la crisi del coronavirus ha accelerat".\nGallardo ha animat als països que no han iniciat el procés a fer-ho de manera immediata per crear un ecosistema iberoamericà d'innovació. "L'hem de crear a partir de projectes comuns i concrets que permeti a aquest espai iberoamericà competir en l'actual marc econòmic". Gallardo ha fet aquestes declaracions abans de la taula rodona sobre el futur de l'economia a la regió iberoamericana.\nEl diàleg ha comptat amb la participació del secretari general de l’OCDE, Ángel Gurría, qui ha defensat que la recuperació post-Covid a Iberoamèrica ha de passar per la reactivació empresarial, l’alfabetització digital dels treballadors i l’economia verda. Gallardo, per la seva part, ha subratllat que la recuperació de la pandèmia s'ha de basar en la competitivitat, progrés social i la igualtat d'oportunitats. S'ha destacat que l’Amèrica Llatina ha quedat especialment afectada per la crisi de la Covid amb més de 800.000 morts, 32 milions d’aturats i la destrucció de 2 milions de petites i mitjanes empreses,\nLa secretària general Iberoamericana, Rebeca Grynspan, per la seva part, ha fet un balanç de la Trobada Empresarial i ha volgut expressar el reconeixement dels països de la regió iberoamericana cap Andorra pel que fa a l'organització de la cimera en la situació de pandèmia actual. Per Grynspan,el treball ha estat "professional, seriós, constant i amb un alt grau de compromís". La dirigent, a més, s'ha felicitat perquè l'esdeveniment pugui ser una realitat, i ha assegurat que "la cimera serà històrica".


Pere Rifa, de 77 anys, es va vacunar de la grip la setmana passada al Casal Catalunya || R.GÓMEZ\nEls majors de 70 anys també podran rebre alhora la tercera dosi de la vacuna de la Covid-19 si ja fa sis mesos de la vacunació anterior\nFins a finals de novembre el Casal Catalunya serà el punt neuràlgic de la campanya de vacunació de la grip a Castellar del Vallès. Des de dilluns passat, el casal d’avis ha habilitat un espai per administrar-la en horari de dilluns a divendres de 9 h a 19.45 h de manera ininterrompuda. Voluntaris de la Creu Roja i professionals del CAP participen en el dispositiu per garantir-ne un bon funcionament i seguir el protocol de prevenció de la Covid-19. L’accés per vacunar-se és pel carrer de l’Alguer, a la part posterior de l’equipament. Com és habitual, la campanya s’adreça a persones de 60 anys o més, persones que pateixen una malaltia crònica, embarassades i professionals de la salut i serveis essencials.\nEnguany, les persones que van rebre la segona dosi de la vacuna contra la Covid-19 fa més de sis mesos i que tinguin més de 70 anys podran rebre alhora la vacuna de la grip i la dosi de reforç contra el coronavirus. “Amb la doble vacunació, es pretén protegir al màxim els col·lectius més vulnerables davant una possible coinfecció”, expliquen des de l’Institut Català de la Salut a la Metropolitana Nord, del qual forma part l’ABS de Castellar. “Si cada any hem insistit en la importància de vacunar-se, enguany que continuem convivint amb el virus de la Covid-19 s’incrementa aquesta necessitat d’estar vacunat correctament”, remarca Isabel Martínez, directora del CAP de Castellar. “Està demostrat que l’efecte sinèrgic que fan les dues malalties duplica el risc de mortalitat en cas d’infecció d’aquestes malalties”, apunta Martínez.\nLa tercera dosi de reforç contra la Covid-19, fins ara només s’havia dispensat a les persones que viuen a les residències de gent gran i a les persones immunodeprimides. A partir d’ara, també s’administrarà al conjunt de la població de més 70 anys.\nEn el cas de Castellar del Vallès, Yasmina Martínez i Marian Sillero, dues de les infermeres del CAP que participen en la campanya de vacunació del Casal Catalunya, expliquen que es nota més afluència de gent que l’any passat, i que de moment poques persones estan fallant a la cita amb l’agulla. “L’any passat vam vacunar un 58% de la població que estava cridada a vacunar-se, és a dir, prop de 5.000 persones”, concreta la directora del CAP. Els col·lectius de risc poden demanar cita a través del web de programació de visites (citasalut.gencat.cat) o a través d’aplicació La Meva Salut, i del telèfon de programació 93 728 44 44. També es pot gestionar a través del CAP o en una visita de control amb el metge de capçalera.


LA PARLA D'OLIVA: escoltar-se\n[askoɫtáɾse] v. pron. 1. En parlar, fer-ho amb molta pausa i afectació i tindre l'aire d'agradar-se, d'admirar-se, a si mateix, mostrant seguretat que es parla molt bé i i amb molt de trellat.\nex: Em posa nerviós quan parla escoltant-se.\n2. Atendre excessivament a l'estat de salut propi, observant minuciosament els símptomes reals o imaginaris.\nex: Si no t'escoltares tant estaries més bona.\nETIM.: Forma pronominal (reflexiva) del verb escoltar, del llatí auscŭltare, mateix significat.


Servei de Millora Contínua - esPublico Gestiona\nInicio > Productes i serveis > Serveis personalitzats > Servei de Millora Contínua\nLa transformació digital és una cursa de fons\nEl ràpid i continu desenvolupament de la plataforma Gestiona, els canvis normatius, organitzatius i la incorporació de tecnologies emergents exigeixen una formació i adaptació constants. Amb el Servei de Millora Contínua pots explotar tot el potencial de Gestiona i implementar les noves funcionalitats al teu servei, de la mà del teu gestor especialitzat.\nSempre estaràs acompanyat d’un gestor personal\nSempre estaràs acompanyat d’un gestor personal especialitzat a la teva disposició. Una interlocució directa per resoldre de manera àgil les qüestions que se’t plantegin, i que t’ajudarà a optimitzar l’ús de les possibilitats que ofereix la plataforma.\nSessions de consultoria i formació presencials\nGaranteix sessions de formació presencials per a nous empleats, canvis de lloc de treball, reforç de coneixements, etc. Formacions en la teva entitat i assistència personalitzada per àrees, per reforçar la implantació o per afrontar la posada en marxa de noves funcionalitats.\nTindràs accés als nostres serveis de suport especialitzats en contractació, control intern, gestió documental, etc. amb els nostres millors especialistes.\nJuntament amb el teu gestor, establireu una planificació d’objectius de millora a treballar cada any, i sobre aquesta anireu desenvolupant el pla d’acció.\nPeriòdicament, s’avaluen els resultats obtinguts i es van ajustant les prioritats a les necessitats concretes de cada organització.\nLa força de la dada.


Jordi Bofill exposa al Mas Pi - Bonart\nbonart verges - 14/12/18\nJordi Bofill (La Bisbal d'Empordà. 1973) va estudiar pintura a l´escola d´Art i Superior de disseny d´Olot (Girona), i d´una estada a París, on i exposa les seves primeres obres pictòriques. Jordi, s'adonà de la seva capacitat autodidàctica i no va voler continuar sotmès a cap mena de regla acadèmica que l'incités a anul·lar les possibilitats creatives i originals que havien de regir la seva carrera professional.\nPerformances, pintura, Art digital, Art visual, il·lustració. Aquest treball l´ha portat, junt amb la seva obra, a trepitjar Mèxic, Houston, Washington, Barcelona, Buenos Aires, París, Califòrnia, Tòquio, Londres, New York, etc.. eixamplant la seva capacitat creadora alhora que s'anava desmembrant de qualsevol corrent d'etiquetatge.\nJordi Bofill és un pintor format i en constant producció. Un pintor que ha assolit la seva personalitat en l'àmbit de la pintura per mitjans propis. El seu món ingènit és ple d'espais onírics i astrals. Un món que ell sap transformar plàsticament en imatges potents que permeten a un ventall molt ampli d'espectadors gaudir de la riquesa de les formes i objectes que emplenen les seves obres.\nJosep Bofill Mas Pi\nMANACOR: INAUGURADA LA MOSTRA DE CÀNOVES I AGUILÓ\nEL CONSORCI TRANSVERSAL PRESENTA "WOMART" A DEU CIUTATS DE CATALUNYA\nLAFUTURA PRESENTA UNA EXPOSICIÓ D'IL·LUSTRACIONS DE NATHALIE REY\nCOMA ESTADELLA A L'ESPAI VOLART 2 DE LA FUNDACIÓ VILA CASAS


Cinc activitats per viure la verema a l’Empordà\nActivitats de verema 2021 a la DO Empordà\nAquests dies de verema, són cada cop més els cellers que obren les portes a compartir aquest moment especial de l’any amb les persones que hi mostren interès. Se’n podria dir enoturisme de verema, i vindria a ser la possibilitat de gaudir d’activitats que van més enllà de la feina de recollir els raïms al camp.\nL’Empordà, per exemple, ha organitzat per aquests dies diverses activitats, entre les quals, fer verema en família, recuperar antigues tradicions i conèixer com es collia el raïm “a l’antiga”, o fins i tot participar de l’elaboració del most. Aquestes són cinc propostes que no us podeu perdre.\nLloc: Celler La Vinyeta\nPreu: Adults (29,50€) / Menors de 12 anys (14,50€) / de 0 a 3 anys (Gratuït)\nEls participants podran collir raïms i trepitjar-los en una jornada que finalitza amb un sopar de pa amb tomàquet amb embotits i formatges.\nLloc: Celler Empordàlia (Vilajuïga)\nPreu: Majors de 18 anys (22€) / de 8 a 18 anys (11€) / de 0 a 7 anys (gratuït)\nEl celler Empordàlia ofereix tots els diumenges del mes de setembre la seva activitat Fes-te el most que permet participar activament en la verema. Els participants colliran i trepitjara el raïm per aconseguir el most. L’activitat inclou desplaçament en tren entre el celler i les vinyes i finalitza amb esmorzar i tast de vins.\nActivitats de verema a Empordàlia\nLloc: Celler Espelt\nPreu: De 10€ a 22€\nEl celler Espelt programa l’activitat Verema a l’antiga, una experiència per conèixer les feines del camp, les seves tradicions i la viticultura. Els participants colliran el raïm i el trepitjaran en semals antics per a premsar-los. La proposta inclou esmorzar, vi, most i música.\nA Veimar! Viu la verema a les Gavarres\nDies: 12 i 25/09/2021\nLloc: Celler Clos d’Agon\nPreu: Adults (18€) / de 7 a 17 anys (10€) / de 0 a 6 anys (Gratuït)\nEl celler Clos d’Agon proposa l’activitat A Veimar! Viu la verema a Les Gavarres per viure la verema activament. L’activitat inclou trepitjada de raïms, visita a l’entorn de Mas Gil i esmorzar de productes de proximitat amb tast de vins i most.\nEl most, l’experiència del pre-vi amb Maset Plana\nLloc: Celler Masetplana (Garriguella)\nPreu: Adults (15€) – Menors d’edat (5€)\nEl celler Masetplana programa l’activitat El most, l’experiència del pre-vi durant la verema. Els participants podramn gaudir d’una experiència diferent fent un tast horitzontal dels primers mosts fermentats, una aventura pels sentits a través d’un recorregut per les diferents varietats abans de convertir-se en vi.\nEmpordà verema 2021