Pugen les 'fugues' de treballadors insatisfets amb les seves feines\nPugen les fugues de treballadors insatisfets amb les seves feines\nEspanya s'acosta als EUA amb un 12% d'ocupats que busquen una altra col·locació\nLa falta d'entesa amb els caps explica gairebé la meitat d'abandonaments\n07 de d’octubre del 2017. Actualitzada 09 de d’octubre del 2017 a les 12:44\nEl mercat laboral espanyol s’assembla cada vegada més al dels EUA. Tot i que existeix una distància abismal entre la taxa d’atur del 17,22% d’Espanya i la del 4,22% dels EUA, els dos països comparteixen un elevat índex de treballadors que busquen feina malgrat estar en actiu. A Espanya, el 12% dels empleats busquen una altra feina per complementar la que ja tenen o per substituir-la, segons un estudi de Randstad. Al país nord-americà, la xifra de treballadors insatisfets que miren de trobar una alternativa arriba al 14% i només és superada pel 17% de la Xina.\nLa vella aspiració d’una feina per a tota la vida és vista per un nombre creixent de treballadors com una cosa d’una altra generació. La insatisfacció amb la feina per diversos motius es troba darrere del fet que les fugues d’empleats s’hagin multiplicat per cinc en els últims anys, segons un sondeig de Future For Work InstituteFuture For Work Institute.\nLa propensió a la fuga de treballadors és més alta entre els ocupats amb un nivell acadèmic més elevat. El 14% dels ocupats amb estudis superiors busquen de forma activa un altre lloc de treball diferent del que ja tenen, davant del 8% dels que tenen un nivell mitjà i el 7% dels que compten amb una preparació bàsica, segons Randstad Workmonitor.\nMotius per deixar l'empresa\nPerò ¿quins són els motius perquè un treballador s’aventuri a deixar la seva feina? Tot i que a priori pot semblar que la principal raó sigui la millora econòmica, la realitat és que hi ha altres factors que tenen més pes en la decisió de buscar una altra col·locació. La recerca d’un sou més alt és la principal raó per fer el salt a una altra empresa per al 31,7% de les persones. El primer lloc en el rànquing de motivacions per deixar la plaça laboral de forma voluntària es troba en la falta d’expectatives per al desenvolupament professional per a un 52% dels enquestats, seguit de la falta d’entesa amb el cap directe a l’empresa, segons l’estudi '¿Per què se’n van?' de Future For Work.\nEl sondeig destaca que els empleats que opten per anar-se’n de la seva empresa «tenen un escàs nivell de confiança en la visió dels seus líders, se senten poc escoltats i estan descontents amb la qualitat del feedback que reben». El 64% dels enquestats van indicar que el seu cap directe els tractava injustament i el 66% no se sentien escoltats. La llista de queixes en relació amb els caps inclou també falta de confiança en els seus subordinats, segons l’opinió del 52% dels treballadors.\nLes dones són més sensibles als problemes amb la falta de perspectives per al seu desenvolupament professional, que és vist com el principal motiu per canviar de feina pel 58% de les entrevistades. A més, el 38% considera que l’empresa hauria pogut fer molt més per tractar d’evitar que marxessin.\nLes respostes recollides en l’enquesta porten els autors de l’estudi a subratllar que «les empreses tenen a la seva mà prevenir aquestes fugues», ja que «9 de cada 10 persones esmenten motius de sortida respecte als quals l’empresa hauria pogut actuar».


La majoria del comú lauredià dona suport a la construcció del vial alternatiu\nL'equip comunal de Sant Julià de Lòria abraça el vial alternatiu\nEl cònsol major, Josep Miquel Vila, creu que suposarà una millora per a la circulació\nLa majoria del comú de Sant Julià de Lòria veu amb bons ulls la proposta de Govern per iniciar el 2018 la desviació alternativa a la carretera General de la localitat. Així ho va manifestar ahir el cònsol major del comú, Josep Miquel Vila, durant l’acte en memòria dels emigrants andorrans que van marxar del Principat a principis de segle passat. “Les idees inicials que ens van explicar em semblen molt correctes perquè suposarien una millora en la circulació per a Andorra”, va dir Vila. A més, el cònsol major de Sant Julià de Lòria va explicar que el nou\nJesús va dir..Cal no amagar el cap sota l'ala: les cues actuals depenen essencialment de la frontera i duana espanyola. Poc o gens s'hi pot incidir. Sí que és veritat que la imatge de Sant Julià es pot degradar encara una mica més. No deixem de fer-ho.\nA mi em sembla que les cues de Sant Julià es produeixen en els punts en els que dos carrils es converteixen en un de sol i que un nou vial no arreglarà aquest problema. Potser fins i tot l'empitjora.\nPart del problema és que molta gent viu direcció Certés i entre la Urbanització Costa de Nagol i Juberri, i treballa més amunt de Santa Coloma, cosa que implica una densa circulació, tot el dia, per la macro-rotonda al centre de la parròquia. No crec que es pensi o es pugui inutilitzar aquesta rotonda i suprimir semàfors a l'Avinguda Francesc Cairat. El vial s'ha mutat en un problema polític i de vots més que problema viari.\nLa cua la fan a la frontera espanyola... i cuanta mes millor... aixi es com es cansa al turista xq no puji a andorra.. cuantes vegades e escoltat a gent de bcn dirme que pujaran a andorra quan fassin mes carreteres per entrar... el q no saben es q es el seu mateix govern qui no ens deixa ferles...el govern espanyol no ens fara mai una carretera mes ampla, ni una altra carretera alternativa per arribar a andorra, ni una carretera directa desde el aeroport fins a la frontera (subvencionada per andorra) perque no els hi interessa... Sempre ens faran la vida impossible fins q entrem a la unio europea i passem a ser un simple poble espanyol mes.. sense identitat propia ( i no e dit una simple provincia xq ni aixo... som nomes 70 000 persones)... El q em sorpren es q daltres petits estats si q sapiguin fer les coses be i ara disfrutint d temps per altres temes..\nJoan va dir..I de pujada? Perquè els caps de setmana les cues de pujada desapareixen misteriosament en quant passes Sant Julià.\nDe moment i per alguns anys, l'actuació viària quedarà restringida a l'espai entre el centre de Sant Julià (Pont de Molines) i l'agència del Banc de Sabadell de Sant Julià. La macro-rotonda al centre de poble no desapareix, els passos de vianants, crec que tampoc es podran suprimir.\nSr.Farre; sempre donant la culpa al altres. No teniu memòria, vos éreu conseller general per Sant Julia amb UL, governava Liberals i al Comú hi era el Sr,Pintat, també de UL/Liberals. No es va continuar el projecte estan vostès tant al consell general amb majoria i al Comú,. Si quan esteu governant no feu la feina, ni poseu el medis que pot aportar una majoria difícilment la fareu ara, sense majoria. També cal recordar que no teníeu(o teníeu) un interès molt gran per Sant Julià(ja éreu els amos), teniu(teníeu) més interès en altres parròquies que no eren vostres.. Penseu-hi\n#3 Usuària adicta al marcat de la Seu.\nEls dissabtes, a partir de mig matí s'inicia una cua de pujada a Andorra que per sort s'acaba generalment un cop passades les dues duanes. Aquesta cua no la pot curar el vial. Passades les duanes, es pot produir alguna retenció direcció Andorra la Vella. Però no veig possible que desapareguin tots els semàfors al llarg de l'avinguda Francesc Cairat.\nI de pujada? Perquè els caps de setmana les cues de pujada desapareixen misteriosament en quant passes Sant Julià.\nCal no amagar el cap sota l'ala: les cues actuals depenen essencialment de la frontera i duana espanyola. Poc o gens s'hi pot incidir. Sí que és veritat que la imatge de Sant Julià es pot degradar encara una mica més. No deixem de fer-ho.


VERDMON - GESTIÓ AMBIENTAL S.L.\nsubvencions amiant 2022\nLes nostres premisses: Ràpida resposta a les seves necessitats. Comunicació fluida i constant amb el client.\nRetirada i gestió residus d'amiant\nZones municipals i periurbanes\nVàrem iniciar la nostra activitat a Granollers ara fa més de 25 anys, amb l’objecte de cobrir de forma eficient els serveis de MANTENIMENT D’ESPAIS VERDS INDUSTRIALS. Després d’aconseguir nombrosos clients en aquest sector vàrem començar a treballar per nombrosos ajuntaments i organismes oficials, en grans zones verdes, en podes i arranjaments de marges. Cosa que ens va portar, ja fa anys, a la RETIRADA D'ABOCAMENTS INCONTROLATS, en la via pública i zones forestals, de TOT TIPUS DE RESIDUS ESPECIALS I PERILLOSOS, com els d’AMIANT (fibrociment), dels que també en fem desmuntatge i gestió tant d'amiants friables com no friables, per a empreses, ajuntaments i particulars, essent una empresa de referència en aquest camp. Aquest mateix departament dona també servei de BIOLÒGICS en la DESCONTAMINACIÓ/DESINFECCIÓ D’ESPAIS\nDEPARTAMENT AMIANT / BIOLÒGICS\nVerdmon realitza diferents treballs amb exposició a Amiant i Agents Biològics. Empresa inscrita al RERA (62/AB/12) i en procés d'inscripició al ROESP\nServeis de retirada i gestió d'elements de fibrociment per a ajuntaments i organismes oficials abandonats en via pública o zones forestals\nDesmuntatge i Retirada d'Amiant\nDesmuntage, retirada, transport i gestió d'elements amb amiant (fibrociment i friables) per a particulars i empreses\nDescontaminació i desinfecció d'espais contra Virus, Bactèris i Gèrmens. Esterilització d’hospitals, clíniques, laboratoris, veterinàries, càmeres frigorífiques d’alimentació ... mitjançant diferents tècniques que ens permeten fer tant espais reduïts i compromesos com a grans superfícies industrials\nEspais Verds / Amiant i Biològics\nVerdmon patrocina des de fa anys en diverses activitats culturals i esportives, així com la cessió habitual dels seus vehícles per a diverses iniciatives solidàries.


Drets i llicències de les dades de recerca - Dades de recerca: suport en la gestió i difusió - BiblioGuies at Universitat de Lleida\nAquesta guia conté informació sobre les llicències aplicables a compartir dades de recerca i està adreçada a ajudar als investigadors a prendre la decisió més adequada.\nTot i que en molts casos les dades no són protegibles pels drets de propietat intel·lectual , cal tenir en compte que sí que ho són les bases de dades on aquestes apareixen. Tal com estableix l'article 133 de la Llei de propietat intel·lectual i la Llei 5/1998 de 6 de març, d’incorporació al Dret espanyol de la Directiva 96/9/CE, del Parlament Europeu i del Consell, d’11 de març de 1996, sobre la protecció jurídica de les bases de dades:\nDepenent de l'originalitat a l'hora de fer la selecció, l'organització i la presentació d'una base de dades, també pot tenir protecció com a obra com qualsevol altra creació original.\nAixí doncs les dades de recerca poden tenir diferents capes de protecció des de la dada individual a la base de dades que la inclou. Per tant a l'hora de compartir dades cal tenir en compte tots els drets involucrats i com gestionar-los. A l'hora de triar una llicència cal analitzar que inclogui tota aquesta gestió.\nLes llicències són textos legals mitjançant els quals un autor o el titular dels drets d'una obra autoritza a tercers la seva reutilització amb algunes condicions. Es tracta d'una concessió de drets no exclusiva que pot incloure la reproducció, la distribució, la comunicació pública i la transformació. Sense cap indicació s'ha d'entendre que l'obra s'ofereix amb "Tots els drets reservats" i per tant cal demanar permís per a la seva reutilització, llevat dels casos previstos per la llei aplicable.\nEn el cas de les dades de recerca caldrà tenir en compte que la llicència es pot aplicar tant a la dada individual com al conjunt de dades o bases de dades. Tot i que, de manera individual, les dades poden no ser protegibles, hi ha un dret sui generis que protegeix l'extracció i la reutilització dels elements d'una base de dades. Generalment, les llicències han d'incloure la gestió d'aquest dret sui generis per permetre la reutilització de les dades.\nLes llicències concedeixen drets de propietat intel·lectual però cal tenir en compte que a l'hora de compartir dades de recerca molts cops cal gestionar altres drets com drets personals, drets de propietat industrial o acords de confidencialitat.\nCreative Commons és un organització mundial sense ànim de lucre que proporciona eines legals per compartir i facilitar la reutilització d'obres intel·lectuals. Actualment ofereix sis llicències amb elements diferents en funció dels usos que es volen autoritzar i les condicions aplicables::\nReconeixement (BY): Es permet qualsevol explotació de l'obra, incloent-hi una finalitat comercial, així com la creació d'obres derivades, la distribució de les quals també està permesa sense cap restricció\nReconeixement - Compartir Igual (BY-SA): Es permet l'ús comercial de l'obra i de les possibles obres derivades, la distribució de les quals ha de fer-se amb una llicència igual o equivalent a la que regula l'obra original.\nReconeixement - Sense Obra Derivada (BY-ND): Es permet l'ús comercial de l'obra però no la generació d'obres derivades\nReconeixement - No Comercial - Compartir Igual (BY-NC-SA): No es permet un ús comercial de l'obra original ni de possibles obres derivades, la distribució de les quals ha de fer-se amb una llicència igual o equivalent a la que regula l'obra original.\nA partir de la versió 4.0 de les llicències Creative Commons, el text legal de les llicències inclou un apartat específic sobre el dret "sui generis" de les bases de dades. Qualsevol base de dades que inclogui una part substancial o la totalitat del contingut d'una altra base de dades és considerada com a obra derivada d'aquesta. Així doncs les condicions de no comercial, sense obra derivada o compartir igual afectaran a aquesta nova base de dades amb elements de l'existent.\nA més, Creative Commons té un altre instrument legal, CC0, per poder cedir una obra al domini públic des de la seva creació. Aquesta cessió funciona com una renúncia a exercir cap dret de propietat intel·lectual ni cap acció legal per l'ús de l'obra. Originàriament, CC0 es va crear per aplicar-se a base de dades científiques i poder renunciar a qualsevol dret sui generis existent així com al reconeixement de les autories individuals facilitant l'aplicació de les normes de les comunitats investigadores.\nCC0: permet renunciar als drets de propietat intel·lectual que sigui possible segons la llei de propietat intel·lectual i inclou el compromís per part de l'autor de renunciar a qualsevol acció legal respecte als drest irrenunciables.\nLlicències Open Data Commons\nEn el marc de l'Open Knowledge Foundation, es va crear el projecte Open Data Commons a finals de 2007. Open Data Commons és una organització sense ànim de lucre que ha produït llicències estàndard dissenyades específicament per a dades de recerca i bases de dades.\nLes llicències del projecte Open Data Commons són:\nA part de les llicències que ofereix Creative Commons i la iniciativa Open Data Commons, hi ha altres llicències creades per compartir dades. Entre aquestes cal destacar les llicències governamentals desenvolupades en el marc de projectes de dades obertes de diverses administracions. Entre les més utilitzades hi ha:\nLicence Ouverte/Open Licence Llicència creada a França per compartir informació del sector públic. Actualment es troba en la versió 2.0. Les principals característiques d'aquesta llicència és que permet la reutilització dels continguts llicenciats sense restricció amb la condició que consti una indicació clara de la procedència de les dades i se'n citi l'autoria, si escau. El seu marc legal és la llei de propietat francesa. Es tracta d'una llicència similar a la CC BY o l'ODC-BY. Principalment utilitzada en el portal https://www.data.gouv.fr/\nOpen Government License Llicència creada al Regne Unit per compartir informació del sector públic. Actualment es troba en la versió 3.0. Les principals característiques d'aquesta llicència és que permet la reutilització dels continguts llicenciats sense restricció amb la condició que consti una indicació clara de la procedència de les dades i se'n citi l'autoria, si escau. Es tracta d'una llicència similar a la CC BY o l'ODC-BY. Principalment utilitzada en el portal https://data.gov.uk/\nAquestes llicències rarament seran utilitzades per a dades creades per als investigadors però cal tenir-les en compte perquè sí que les dades que ofereixen alguns d'aquests portals governamentals poden ser la font d'informació per a investigacions posteriors. Són llicències que no inclouen la condició "copyleft" i per tant no obliguen a mantenir la mateixa llicència en obres o materials derivats.\nFactors a tenir en compte per escollir una llicència\nA l'hora de triar una llicència per a dades, conjunts de dades o bases de dades cal tenir en compte els aspectes següents:\nQui és el titular dels possibles drets de les dades?\nTeniu el permís per difondre les dades i permetre'n la reutilització?\nLes dades estan subjectes a altres tipus de protecció?\nHi ha restriccions sobre dades de tercers incloses en el conjunt o la base de dades propi?\nCal restringir l'explotació comercial o la creació de noves bases de dades?\nHi ha algun requeriment del finançador de la recerca o de les institucions participants?\nEn la imatge següent es mostren alguns d'aquests aspectes:\nAixí doncs l'elecció de la llicència depèn de molts factors. En el cas de projectes finançats en el marc del programa Horizon 2020 (Guidelines on Open Access to Scientific Publications and Research Data in Horizon 2020) es recomanen les llicències CC BY o l'eina CC0, però també serien igualment efectives la PDDL o l'ODC-BY del projecte Open Data Commons. Cal tenir en compte que aquestes llicències són totalment interoperables amb altres i faciliten la inclusió de les dades en altres bases de dades.\nFinalment us oferim l'Assistent de llicències creat per l'Institut de Lingüística Formal i Aplicada que us pot ajudar a decidir quina llicència voleu utilitzar per al vostre conjunt de dades o programari.\nCom indicar la llicència?\nEl propietari dels drets de les dades de recerca ha de deixar clar quina llicència s'aplicarà o si es posa sota el domini públic. A més, el repositori on estan dipositades les dades de recerca també especificarà la llicència que se'ls hi aplica.\nUn cop decidit quina és la llicència més adequada cal estipular-ne els termes dins de les pròpies dades i dins del fitxer Readme. També és necessari un mecanisme per recuperar el text complet de la mateixa llicència.\nExemple de com adjuntar la llicència Open Data Commons PDDL a una base de dades\n"[This database is/These data are/ is] made available under the Public Domain Dedication and License v1.0 whose full text can be found at: http://opendatacommons.org/licenses/pddl/1.0/"\nThe JISC guide to licensing open data\nProporciona una explicación clara i exhaustiva de les llicències en obert i ajuda i orientar a escollir quina la més adient per a les teves dades\nThe DCC’s guide on how to license research data\nRaons per posar llicències a les dades i mecanismes per posar-les\nAustralian National Data Service. (2018). Research Data Rights Management Guide Released September, 2018\n<< Anterior: Citar les teves dades de recerca\nSegüent: Recomanacions de format >>


El Porrera aconsegueix la primera victòria de la temporada al camp de l'España la Canonja (2-3)\nEl Porrera Unió Esportiva va aconseguir la primera victòria de la temporada en imposar-se per 2 a 3 al camp de l’España la Canonja. Els prioratins van remuntar el gol inicial dels locals gràcies a les dianes Ayoub Radouan i Jorge Antonio (2). Al minut 87, el Porrera es va fer un gol a pròpia porteria que va ajustar el marcardor en els darrers instants del partit. Malgrat tot, el Porrera suma els 3 punts tot i que continua cuer amb 5.\nEn la jornada del proper cap de setmana l’equip prioratí rep dissabte a les 17h al Miami Futbol Club. Per la seva banda, l’equip juvenil del Falset Esportiu va perdre per 3 a 2 al camp del Santes Creus. Tot I que els nois de la capital del Priorat van aconseguir empatar el partit en dues ocasions gràcies als gols de Hassan Bouakka, en el darrer minut del matx el Santes Creus va aconseguir el gol de la victòria que impedeix al falset sumar cap punt. D’aquesta manera, el Falset seguirà cuer una setmana més amb 3 punts. En el proper partit, els juvenils reben un rival directe a la zona baixa de la classificació, l’Escola de Futbol la Pastoreta, dissabte a les 17h.\nNova derrota també per a l’equip femení del Falset Esportiu. Les noies van caure per 0-3 davant del Racing de Bonavista. D’aquesta manera, el Falset segueix cuer amb tan sols un punt. El proper diumenge a les 20h, el femení jugarà al camp de la Floresta.\nEn futbol sala, el Capçanes va perdre en la seva visita a la pista del Riudecols per disputar el partit ajornat de la setmana passada. Tot i que els capçanencs van començar guanyant per 1 a 3, finalment, es van veure superats per un Riudecols que va remuntar i va deixar un resultat final de 6 a 3. A falta d’una jornada per al final de la lliga, el Capçanes és tercer amb 15 punts.\nEn l’últim partit, el Capçanes rep al segon classificat, al Riudecanyes, dissabte a les 18h. Qui guanyi quedarà segon a la lliga. A la mateixa hora, el campió, el Priorat Nord, rebrà el Tortosa B al poliesportiu de Cornudella.\nResultats esportius dels equips de futbol i futbol sala prioratins\n- España la Canonja 2-3 Porrera U.E.\n- Santes Creus 3-2 Falset Esportiu (juvenil)\n- Falset Esportiu (femení) 0-3 Racing de Bonavista\n- Riudecols 6-3 Capçanes\n- Priorat Nord (descansa)\nPublicat el 31 Mai 2021\nTomben 3 dels 5 projectes fotovoltaics previstos al Priorat\nLa Ponència d’energies renovables ha resolt de forma desfavorable la viabilitat de tres dels cinc projectes de centrals fotovoltaiques que hi havia previstos al Priorat. En concret, aquest organisme ha emès un informe desfavorable als projectes que afectaven els termes municipals de Capçanes, el Masroig i Bellmunt del Priorat. Pel que fa a les dues centrals previstes al terme de Falset, la Ponència les considera viables amb diversos condicionants.\nEn aquest sentit, les reaccions dels alcaldes no s’han fet esperar. Des de Capçanes, Lluís del Arca, afirma en declaracions a Ràdio Falset que “hagués estat un despropòsit” que haguessin donat viabilitat a les centrals projectades al seu terme municipal. “Era un mar de vidre en terra fèrtil i conreada als peus d’un espai natural protegit com la Serra de Llaberia i que, a més, forma part de la Xarxa Natura 2000”, explica.\nTambé l’alcalde del Masroig, Ferran Masip, destaca que a nivell municipal “estem contents perquè era un projecte imposat i massa gran pel poble i la comarca”. Malgrat això, recorda que “no podem estar del tot saisfets ja que sí que s’ha donat viabilitat als parcs solars del terme municipal de Falset, els quals tenim a tocar al Masroig”. Tant Masip com del Arca afirmaven que la lluita contra els macroprojectes d’energies renovables “és col·lectiva” i “hem d’anar tots a una”.\nI és que la Ponència d’energies renovables ha declarat com a viables, tot i que amb força condicionants, els projectes Tarraco III i Tarraco V, ubicats al terme municipal de Falset. En aquest sentit, l’alcalde de la capital del Priorat, Carlos Brull, destaca que el consistori estudiarà l’informe i hi presentarà recurs. “Sabem que l’informe de viabilitat està supeditat a molts condicionants, alguns de tant clars com que la construcció de les macrocentrals ha de ser compatible amb el planejament urbanístic de Falset i no ho és. Per tant, no podem donar llicència”, explica.\nAixí mateix, altres de les condicions imposades a la viabilitat de les centrals fotovoltaiques són la modificació de la línia d’evacuació o criteris de protecció dels valors agraris, forestals i de fauna, “els quals van en línia amb les al·legacions que vam presentar”. De fet, Brull afegeix que “tenint en compte que els cinc projectes del Priorat anaven lligats a la mateixa línia d’evacuació i que tres han estat tombats, aquests projectes no són viables”.\nPreocupació per possibles nous projectes\nEls alcaldes prioratins, però, creuen que “no podem baixar la guàrdia” ja que poden aparèixer nous projectes en un futur. L’alcalde de Capçanes explica que “el poble s’ha quedat amb la preocupació de que puguin aparèixer nous projectes” i demana, una vegada més, la derogació del Decret 16/2019. El batlle del Masroig també es mostra convençut que n’apareixeran de nous i afirma que “ens hem de blindar i buscar la manera per tal d’evitar-ho”.\nPer la seva banda, l’alcalde de Falset reivindica que cal una moratòria que permeti una planificació amb el territori i que “no es faci a esquenes dels ajuntaments”. “Estem d’acord que l’emergència climàtica hi és i que tots hi hem de contribuïr però no de qualsevol manera. Volem que sigui de forma organitzada i distribuïda pel país, no concentrada sempre als mateixos llocs”, destaca. Així mateix, afegeix que cal tenir en compte que “el Priorat ja fa més de 30 anys que va decidir el seu model, un model basat en el sector agrari, en el món vitivinícola i en el sector turistic”.\nMalgrat tot, tots tres alcaldes són optimistes amb el nou govern de la Generalitat. “Esperem que siguin més sensinbles”, afirma Ferran Masip, que afegeix que “els catalans ens queixem molt de Madrid però Barcelona fa el mateix. L’urbanocentrisme hi és igual”. Lluís del Arca es mostra il·lusionat “perquè, almenys, estan predisposats a parlar del tema”. “El nou govern sap que ha de fer la transició energètica i sap que ha de comptar amb tots els agents disponibles: institucions, entitats i ciutadania”, sentencia Carlos Brull.\nPublicat el 28 Mai 2021\nSet comarques s'uneixen contra la massificació eòlica i fotovoltaica\nSet consells comarcals van demanar ahir dimarts des de Montblanc una moratòria en la tramitació i projecció de més parcs eòlics i plantes fotovoltaiques en aquestes comarques. Concretament, els ens comarcals de l'Alt Camp, l’Anoia, les Garrigues, la Segarra, l'Urgell, el Priorat i la Conca de Barberà van advertir del col·lapse d’un model energètic fonamentat en macroprojectes mal planificats i sotmesos a l’especulació econòmica de grans grups empresarials.\nEn el manifest que han subscrit tots els consells comarcals també recorden “la poca capacitat de presa de decisions entorn de la planificació i l’execució d’aquests macroprojectes sense planificació que tenen les administracions públiques municipals i comarcals i alerten de les escasses vies de participació ciutadana en aquesta presa de decisions; sobretot, tenint en compte que aquestes instal·lacions afecten propietatsprivades i béns comuns com el paisatge”.\nD’aquesta manera, entenen que la transició energètica cap a un model més ecològic i l’ús d’energies renovables no es pot fer sense tenir en compte les diferents veus del territori, lluny de la realitat i idiosincràsia econòmica, social, paisatgística i mediambiental de cada comarca. I, sobretot, “no es pot fer sense parar atenció a les conseqüències, la majoria negatives, i l’impacte de la seva instal·lació, tal com ja s’ha fet evident en els avantprojectes que s’han proposat fins ara”.\nPer tot això, els 7 consells comarcals consideren imprescindible una transició energètica basada en la implantació d’energies renovables “sempre que tinguin en compte les veus del territori i que es faci sobre una planificació respectuosa, consensuada i equitativa i que incorpori els criteris establerts en la Llei 16/2017 del canvi climàtic, d’aproximació producció-consum, utilització d’espais alterats, distribuïda i participada”.\nFinalment, creuen que aquestes comarques ja han sobrepassat la quota de solidaritat pel que fa a la producció d’energia renovable a Catalunya i, per això, rebutgen la implantació de més projectes de centrals eòliques i plantes solars fotovoltaiques, ja que, a més, “no reben les contrapartides adequades”.\nEl Priorat Nord guanya la lliga de futbol sala i puja a la Primera Divisió Catalana\nEl Priorat Nord es va proclamar campió de la lliga de futbol sala després d’aconseguir la victòria per 3 a 7 a la pista de l’Hostal de l’Anton Batea. Per l’equip del nord de la comarca van marcar Miquel Baiget, Oriol Espasa i Boris Monlleó.\nAquest resultat sumat a la derrota del Riudecanyes permet als de Cornudella guanyar la lliga a una jornada del final de la competició i aconsegueixen d’aquesta manera l’ascens a la Primera Divisió Catalana. De fet, el Priorat Nord ho ha guanyat tot I ha sumat 24 punts de 24 possibles.\nPer la seva banda, el partit que havia d’enfrontar al Capçanes i el Riudecols va quedar ajornat per culpa de la pluja i es disputarà el proper cap de setmana.\nEn futbol 11, la Unió Esportiva Porrera va sortir golejada de la seva visita al camp del Marina Cambrils per 5 a 1. El gol de Lluís Civit no va servir per evitar una nova derrota per a l’equip prioratí, que segueix últim a la classificació amb tan sols dos punts. El proper dissabte a les 17h el Porrera visita el camp de l’España la Canonja.\nTambé va tornar a prerdre el juvenil del Falset Esportiu davant de la Floresta per 2 a 1. Tot I avançar-se en el marcador gràcies a un gol de Pau Vidal, els falsetans van acabar perdent el partit. Els nois de la capital del Priorat són cuers amb 3 punts. El proper dissabte a les 17h, els juvenils juguen al camp del Santes Creus.\nEl femení del Falset també va caure al camp de la Unió Astorga per 5 a 2. Els gols d’Olga Piqué i Sofia Terreu no van servir a les falsetanes per poder esgarrapar algun punt. Així doncs, les noies segueixen últimes amb 1 punt. En la jornada del proper cap de setmana, el Falset repa a un rival directe, el Racing de Bonavista, dissabte a les 12h al Nou Domènech Aragonès.\nPublicat el 26 Mai 2021\nEl juvenil del Falset Esportiu guanya el primer partit de la temporada\nLa Unió Esportiva Porrera va perdre per 1 a 5 a casa davant del Mont-roig. Els porrerans segueixen sense conèixer la victòria i són cuers a la classificació amb tan sols 2 punts. En la jornada del proper cap de setmana, el Porrera visitarà el camp del Marina Cambrils, diumenge a les 12:15h.\nEn canvi, els juvenils del Falset van guanyar el primer partit de la temporada en imposar-se per 3 a 2 al Riudoms. Pels falsetans van marcar Martí Strino, Nil Capdevila i Hassan Bouakka. D’aquesta manera, el Falset suma els primers tres punts de la temporada tot i que segueix cuer. En el proper partit, l’últim de la competició, els juvenils visitaran el camp de la Floresta, diumenge a les 17:30h.\nEn futbol femení, el Falset Esportiu tanca la temporada amb una contundent derrota davant de l’Altafulla per 0 a 7. Les noies tanquen la temporada últimes amb tan sols 1 punt.\nEn futbol sala, el Priorat Nord va imposar-se per 2 a 6 a la pista de l’Ampolla. Els de Cornudella van guanyar gràcies al hat-trick de Pau Anguera i als gols d’Oriol Espasa (2) i Miquel Baiget. El Priorat Nord segueix líder amb 21 punts de 21 possibles.\nTambé va guanyar el Capçanes, que va guanyar per 9 a 2 davant del cuer, el Tortosa B. Pels capçanencs van marcar Pere Avante (3), Marc Llagostera (3), Arnau Martínez, Josep Ferré i Aleix Pena. El Capçanes suma 15 punts i recupera la segona posició.\nEn la propera jornada el Priorat Nord visitarà la pista de l’Hostal de l’Anton Batea, dissabte a les 18:30h, mentre que el Capçanes es desplaçarà diumenge a les 12:30h a Riudecols.\n- Porrera UE 1-5 Mont-roig\n- Falset Esportiu (juvenil) 3-2 Riudoms\n- Falset Esportiu (femení) 0-7 Altafulla\n- L'Ampolla 2-6 Priorat Nord\n- Capçanes 9-2 Tortosa B\nM. Carme Jiménez, directora de l’IRMU: “La jota és un element identitari molt important i cal reivindicar-la i estudiar-la”\nAquest cap de setmana, Falset acollirà la segona edició del Congrés de la Jota als territoris de parla catalana. Enguany, el Congrés girarà al voltant de tres àmbits temàtics, i comptarà amb conferències, presentacions i un seguit d’activitats complementàries. En volem parlem amb la directora de l’Institut Ramon Muntaner (IRMU), una de les institucions organotzadores.\nPublicat el 21 Mai 2021\nMés de 100 persones participen en una piraguada en defensa del riu Siurana\nMés de 100 persones van particpar el passat diumenge en una piraguada reinvindicativa al pantà de Siurana en defensa del riu. L’acte, que va ser organitzada per la Plataforma pel Riu Siurana i l’entitat ecologista GEPEC-EDC, tenia per objetiu “donar visibilitat i manifestar-se en contra de l'espoli continuat des de fa dècades pel qual el 90% de l’aigua del principal riu del Priorat es transvasa a una altra conca i cap a una altra comarca, deixant-lo sec bona part de l’any i degradant tant la vida natural com la vida econòmica de la comarca”.\nAlhora, la jornada formava part d'una sèrie d'iniciatives impulsades per aquestes dues entitats per tal de recaptar fons per sufragar els costos legals derivats de la querella penal que hi ha en marxa contra activistes de les dues entiats per part de la Comunitat de Regants del Pantà de Riudecanyes.\nEls organitzadors calculen que en la jornada de diumenge es van recaptar uns 700€ dels ingressos de les inscripcions, el 67% de les quals van directament a sufragar les despeses legals dels membres de la Plataforma pel Riu Siurana i del GEPEC-EDC.\nFoto: Plataforma pel Riu Siurana\nLa Ponència d'Energies Renovables dona viabilitat a dos dels cinc projectes de plantes solars previstos al Priorat\nLa Darrera Ponència d’Energies Renovables ha avaluat 17 nous projectes de centrals eòliques i fotovoltaiques, entre les quals les cinc plantes solars que s’han plantejat a la comarca del Priorat. En aquest sentit, i segons una nota de premsa emesa pel departament de Territori i Sostenibilitat, de les cinc plantes que es presentaven a la nostra comarca, dues han obtingut un informe favorable, condicionades a la millora i correcció de certs aspectes, i tres han rebut un informe desfavorable.\nSegons algunes fonts, tot i que no hi ha una comunicació oficial al respecte, que les dues centrals autoritzades serien les previstes al terme municipal de Falset, a la zona dels Aiguassals. Per la seva banda, l’alcalde de Falset, Carlos Brull, explica en declaracions a Ràdio Falset que l’Ajuntament encara no ha rebut cap comunicació oficial si bé ja ha començat a treballar per intentar que aquests projectes no es puguin dur a terme. “Un cop el consistori rebi la notificació oficial, estudiarem quins són els següents tràmits a fer”, destaca. Fins al moment l’Ajuntament de Falset ha demanat poder consultar l’expedient per saber realment si són els projectes previstos en el seu terme municipal els que han estat considerats viables per part de la Ponència d’Energies Renovables.\nL’alcalde també es va mostrar sorprès pel fet que el departament de Territori i Sostenibilitat hagi anunciat a través d’una nota de premsa que dos dels cinc projectes solars han estat considerats viables per part de la Ponència d’Energies Renovables. “Ens sorprèn de la mateixa manera que ens va sobtar quan van arribar les comunicacions dels avantprojectes als ajuntaments o de la mateixa manera que ens segueix sobtant que veïns i veïnes que es veuen afectats pels projectes encara no hagin rebut cap tipus d’informació. Crec que les coses es poden fer d’una altra manera i nosaltres, un cop rebem la comunicació oficial, hi direm la nostra”, afirma Brull.\nLa Ponència d’Energies Renovables està formada per diversos departaments de la Generalitat, com els d’Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació, Territori i Sostenibilitat, Empresa i Coneixement i Cultura. Tots els departaments aporten informes favorables o desfavorables en relació a la ubicació i viabilitat dels diversos projectes i a partir dels quals la Ponència decideix si un projecte pot tirar endavant o no.\nEn aquest sentit, cal destacar que l’informe del departament d’Agricultura, Ramaderia, Pesca i Alimentació (DARP), considera desfavorables tots els projectes de centrals solars plantejats al Priorat atès que “existeixen elements ambientals determinants que, ja d'inici, es consideren insalvables i desaconsellen la ubicació, per estar ubicat en el sector de cria de l’àguila cuabarrada i per afectar a un connector ecològic territorial Lo Sarraí, Collroig i La Tosseta”, en el cas de les centrals del Masroig i Falset.\nPel que fa als projectes previstos a Capçanes, el DARP argumenta la inviabilitat dels projectes “atès que existeixen elements ambientals determinants que, ja d'inici, es consideren insalvables i desaconsellen la ubicació, per estar ubicat en xarxa natura 2000 i PEIN i dintre del sector de cria de l’àguila cuabarrada de la parella de Capçanes”.\nEls estudiants de la comarca participen a un "Coneguem el Priorat" adaptat a la pandèmia\nDurant aquesta setmana, l’alumnat de la comarca del Priorat ha participat en el ja tradicional “Coneguem el Priorat”, una iniciativa pensada perquè els escolars coneguin i prenguin consciència de la importància del paisatge i dels valors materials i immaterials de la comarca.\nAquesta és la quarta edició de “Coneguem el Priorat”, després que el 2020 s’hagués de suspendre i que, en aquesta ocasió, s’hagi hagut d’adaptar a les mesures contra la pandèmia. En aquesta ocasió, però, la dinàmica ha estat una altra. A diferència dels altres anys que es feia en un sol dia, enguany, la jornada s’ha celebrat en dos dies diferents.\nPer començar, i com cada any, fa un temps es va fer una xerrada informativa sobre el projecte als alumnes de la ESO de l’Institut Priorat, a Falset, i de l’Institut Escola Corbatera, a Cornudella. A partir d’aquest moment, es van planificar, als dos centres, unes investigacions i activitats de descoberta adreçades als xiquets i a les xiquetes de les diferents escoles de la comarca. D’aquesta manera, els nois i les noies de l’ESO, coordinats pels seus professors i professores, dissenyen en grup les activitats que es duen a terme als diferents pobles.\nDimecres 12 al matí, tots els alumnes d’ESO van mantenir una connexió virtual amb les escoles de primària, amb l’objectiu d’explicar-los les activitats programades o bé desenvolupar-les en cas que no fos possible el desplaçament dels monitors. A la tarda del mateix dimecres, van dur a termes les activitats preparades els alumnes de les Zones Escolars Rurals (ZER) de l’Aglà, Baix Priorat, Montsant, les Vinyes, i l’Escola Antoni Vilanova.\nAvui divendres és el torn de les escoles de la ZER Montsant-Serra de Prades En aquest cas, totes les activitats estaran dirigides en persona pels alumnes de l’Institut Escola Corbatera de Cornudella de Montsant.\n“Coneguem el Priorat” és una iniciativa consolidada, sorgida en el Fòrum d’Ensenyament durant les sessions de treball fetes, en el marc del Pla de Gestió de la candidatura a Patrimoni de la Humanitat, entre mestres del Priorat, l’associació Prioritat, el Servei Educatiu del Priorat i el Consell Comarcal. El projecte també compta amb el suport de l’Oficina Jove. Anteriorment, i fins a la pandèmia, el “Coneguem el Priorat” es va celebrar en diversos pobles, que acollien la totalitat d’alumnes: la Vilella Alta, Margalef i La Torre de Fontaubella.\nFalset celebra el 2n Congrés de la Jota als territoris de parla catalana aquest cap de setmana\nAquest cap de setmana, Falset acollirà la segona edició del Congrés de la Jota als territoris de parla catalana. Enguany, el Congrés girarà al voltant de tres àmbits temàtics, i comptarà amb conferències, presentacions i un seguit d’activitats complementàries.\nAixí doncs, la cita abordarà aspectes com la transmissió de la jota, la jota com a element de creació o els contextos de la jota. El Congrés és una aposta de les administracions i entitats organitzadores per posar en valor la jota com a activitat (element) cultural d’arrel tradicional que inclou ball, música i vers (cant). I fer-ho tant des de la seva vessant acadèmica com artística, posant un especial èmfasi en la transmissió i la creació, però també en el seu context històric, social, cultural i territorial des d’una visió actual.\nLa regidora de Cultura de l’Ajuntament de Falset, Rosa Poy, destacava que “la jota és la dansa més viva i més present a les comarques del sud i pensem que acollir el congrés és una manera de reivindicar-la i donar-la a conèixer a les noves generacions”.\nD’aquesta manera, La ponència inaugural del Congrés, La jota a l’Obra del Cançoner Popular de Catalunya, anirà a càrrec del musicòleg Ramon Vilar, aprofitant també la proximitat del centenari d’aquesta gran obra, l’any 2022.\nEl programa del Congrés compta també amb diferents taules rodones, en les quals experts de diferents àmbits i territoris de parla catalana i de l’Aragó compartiran experiències vinculades als tres àmbits del Congrés: la transmissió de la jota, la jota com a material creatiu i els contextos de la jota. Cada àmbit serà completat per un seguit de comunicacions, prèviament seleccionades per un comitè científic, i que serviran per enriquir el contingut de les ponències i generar iniciatives de debat i de reflexió entre els assistents. El Congrés comptarà també amb un espai de presentacions de projectes, creats o desenvolupats des del primer congrés. Així mateix, en el marc del congrés, també tindran lloc tres espectacles.\nAquest mateix divendres 21 de maig es presentarà l’espectacle basat en la cultura del fandago jarocho i huasteco anomenat Ressons de Fandango de Sotavent, a càrrec del grup Tlalli, i que també comptarà amb diversos convidats. Aquest espectacle vol introduïr una de les tendències temàtiques que apunta l’organització del congrés per a properes edicions: la internacionalització.\nEl vespre de dissabte 22 Quico el Celio, el Noi i el Mut de Ferreries presentaran el seu espectacle Camins de jota, amb la col·laboració de la banda de música ‘Vila de Falset’, La Clavellinera, Guardet lo Cantador i la seva rondalla, i el dolçainer Pau Puig. Finalment, diumenge 23 al migdia es reproduirà en format d’espectacle una ronda ebrenca i dels Ports, a càrrec de l’escola de ball, cant i música tradicional Lo Planter i el grup Fartabelitres, amb la participació final de la banda de música Vila de Falset, sota el nom de Ballant sons emmascarats.\nEl congrés de la jota està organitzat pel Departament de Cultura mitjançant la Direcció General de Cultura Popular i Associacionisme Cultural, l’Institut Ramon Muntaner i l’Ajuntament de Falset.\nPàgina 6 de 333\nAvui 631 - Ahir 3134 - Setmanals 18258 - Mensuals 53250 - Totals 747368


Fecha: Jueves, 13 de Octubre, 2011 20:32:05 (+0200)\nAutor: Toni Camacho <toncampar @.....com>\nHola Joan i tots els que seguiu el fil d'aquest tema:\nen principi donar-te les gracies per les teves opinions , aixis com a tothom que ha dit la seva . Si no diem res , els organitzadors i-o comite de competicio no sabem que podem corretgir.\nPero tambe volia fer unes puntualitzacions a alguns temes que tractes.\nQue la informació no es pengi fins al dilluns abans de la competició, deixant només un dia per inscriure's pot influir.\nQue es canviï la ubicació respecte al calendari oficial, també pot influir.\nQue s'enunciï una modalitat "mitja" (50-60 min Homes i 40-50min Dones), amb temps previstos de guanyador de llarga (70-90 min) i que els guanyadors es quedin al límit superior del temps de la llarga (110-130min) per reglament no ajuda. http://bttorientacio.info/resources/Clasificacion+media.html\nQue s'enunciï una llarga (70-90min Dones i 90-110min Homes) amb temps previstos de guanyador d'ultrallarga (120-140min) i que només a Homes SeniorsA, Veterans i Juniors s'aproximin al temps previst superant-lo amb un 10% (110 - 154min), no ajuda. http://bttorientacio.info/resources/Clasificacion+larga.html\nQue hi hagi categories que superin els temps de l'ultrallarga en una franja del 20 al 121%, guanyadors de 150 - 310min, no ajuda. És que potser no s'han provat els circuits?\nEl tema de les distancies , tinc de dir que efectivament ,van ser llargues per copa catalana segons el reglament .\nQue les agrupacions de categories no siguin del tot encertades, no ajuda. Dones Seniors B no pot fer el mateix circuit que Homes Seniors A.\nLes agrupacions per categories ,tambe estan fixades al reglament , i la cursa de copa catalana de diumenge les respecta . Les curses de dissabte ,tan mitja com sprint ,son proves populars que l'organitzador pot fer o agrupar com vulgui.\nQue no hi hagi una ambulància per si algú es fa mal en una prova de Copa Catalana, tampoc ajuda.\nDiumenge a la cursa de copa catalana ,l'ambulancia va estar aparcada al costat del meu cotxe . No se d'on surt aixo?.\nA la Federació realment li interessa aquesta modalitat? S’han fet aquestes preguntes? Per les proves de copa s'haurien de posar controladors?\nSi que seria interesant tenir controladors, pero si tens 4 curses a l'any , una organitzes i altra ets controlador , nomes pots fer 2 curses . Crec que tenim d'esperar a tenir mes curses i mes participants . Despres podrem exigir mes a tothom. Com deia algu, siguem una mica mes permisius. Mes ,si tenim en compte que moltes curses ,son l'esforç d'una sola persona i l'ajut d'uns companys el mateix dia de la cursa. Amb aixo s'han d'implicar mes els clubs.\nQuin tipus de mesures es poden prendre per "castigar/penalitzar" una mala organització pq la BTT-O realment creixi com ho ha fet la seva "germana gran"? Des de la temporada 2009 hi ha hagut un descens en la participació mitja de la Copa Catalana i aquest any crec que els números seran pitjors. I la veritat, situacions així no motiven a futurs organitzadors. Hores i hores de treball en va perquè al final no vinguin ni 100 persones. Això es resumeix amb un senzill esquema: Males organitzacions à menys participants à menys ganes d'organitzar. En canvi: Bones organitzacions àMés participants à Més motivació per organitzar.\nCrec que la bici es un factor que frena a molts orientadors per fer btt-o (igual que molts els frena el tema esqui per fer esqui-o , a mes de la escasa neu) A part que si vols anar be a peu i bici tens d'entrenar totes dues modalitats i no tenim tan temps. Un entrenament fisic a peu de 1 hora, pot tenir un equivalent en bici de 1.5 a 2 hores ,(+ temps per entrenar).\nAls btteros els frena el factor orientacio per desconeixer el tema (el mes normal es que diguin , a mi deixam pedalar i no em compliquis a pensar!!).\nLa xifra de participants a rogaines , te la mateixa logica ja que es a peu . En canvi el raids la participacio tampoc es tal alta com a peu .\nNomes voldria posar-me a la vostra disposicio sempre que tingueu cap sugeriment , consulta o queixa de les curses amb btt ,per mirar de millorar i ampliar la copa catalana .


Tres ferits en un incendi en un immoble al Coll\nUna de les persones ha estat traslladada a un centre sanitari amb cremades de primer grau\nLaura Oliver | diumenge, 22 d'agost del 2021, a les 20.16\nTres persones han resultat ferides aquest diumenge al matí en un incendi en un habitatge situat al carrer de la Font del Remei, 15, al Coll. El foc s’ha originat als volts de les set. Una de les persones ferides ha estat traslladada a un centre sanitari amb cremades de primer grau, mentre que les dues restants han estat ateses ‘in situ’ per inhalació de fum.\nFonts municipals han explicat a betevé que el pis ha quedat molt afectat per les flames i que, almenys al matí, els ocupants no hi han pogut tornar. Tot i que el Centre d’Urgències i Emergències Socials de Barcelona (CUESB) s’ha activat, finalment no s’ha requerit l’atenció d’aquest servei.\nTercer incendi en un immoble en el que va d’agost\nEl darrer incendi en un edifici d’habitatges es va produir el 14 d’agost a Horta-Guinardó, al carrer de Florència. En aquella ocasió, tres persones van haver de ser ateses per inhalació de fum. L’anterior a aquest va ser el 10 d’agost al Raval, al carrer d’en Robador. Llavors, un home va patir cremades greus i una dona va ser hospitalitzada en estat lleu per inhalació de fum.\nEl darrer incendi mortal en un habitatge va ser el 21 de maig en un bloc proper al Mercat del Besòs, al número 10 del carrer de Catània. Aleshores, malgrat l’espectacularitat de les flames, només hi va haver una persona ferida lleu per inhalació de fum. L’anterior incendi mortal en un habitatge va ser el 3 de maig, al barri de la Marina de Port, a Sants-Montjuïc, on va morir una dona de 89 anys.


El CA Laietània acaba en cinquè lloc la final del Campionat de Catalunya de clubs\nDilluns, 25 Juny 2001 02:00\nEl CA Laietània es va quedar a nomès dos punts i mig del seu objectiu d’assolir la quarta plaça en la final del campionat de Catalunya de clubs, disputat el passat dissabte a l’Estadi Serrahima de Barcelona. De totes maneres, el club mataroní va superar l’actuació de la temporada passada en la que van ocupar la setena posició final. S’ha de destacar que el Laietània va ocupar el quart lloc durant bona part de la competició, però el CA Lleida els el va arrebatar amb una gran actuació a la recta final de la jornada.\nLa millor puntuació es va aconseguir a la prova dels 5 quilòmetres marxa, amb el primer lloc del canetenc Dani López i el quart de Jordi Carbonell. També cal destacar l’actuació d’Albert González, que va assolir la tercera plaça en triple salt i la sisena en llargada. Es va fer un bon paper en martell, quedant en cinquena i sisena posició Vicenç Sánchez i Jordi Ferran respectivament. El CA Laietània, a més, va obtenir el tercer lloc als relleus 4x100, amb un quartet improvitzat. Un altre atleta destacat va ser Enrique Luque amb la seva cinquena plaça als 1.500 metres. La competició va anar a parar a les mans del Integra2, amb nou victòries parcials i només mig punt de marge per sobre del FC Barcelona.\nDestacar també el paper de la mataronina Esmeralda Arriscado amb el seu club (AA Catalunya), assolint el segon lloc als 100 tanques amb un temps de 13.93, per darrera de Nagore Iraola (FC Barcelona). Irene Garcia (AA Catalunya) va assolir la seva millor marca amb 3,45 en perxa, aconseguint així la marca mínima per l’estatal absolut. Conchi Paredes va guanyar en llargada i va ser segona en triple salt, encara lluny del seu nivell habitual, prova en la que Míriam Valls va obtenir la cinquena plaça.


L'allotjament i el treball, dues preocupacions lligades a la univ\nL'allotjament i el treball, dues preocupacions lligades a la universitat\nMoltes cares de felicitat avui al Lycée Comte de Foix, i és que la gran majoria ha superat el BAC i amb bona nota. Després de la universitat, la prioritat és l'allotjament. La residència és una opció còmoda per bé que hi ha qui prefereix un pis compartit. I per a les despeses, n'hi ha que es passaran l'estiu treballant.\nNomés un alumne haurà de repetir curs l'any vinent però la resta ja celebren que fan un pas més a la seva vida.\nMolts han fet gran part dels estudis al sistema francès i és per això que el curs vinent marxaran a França. Amb la universitat ja mirada ara falta l'allotjament, pis o residència, i familiaritzar-se amb la nova realitat.\nViure fora de casa incrementa les despeses per això alguns es plantegen treballar mentre altres ho veuen incompatible amb els llibres.\nEls que enguany s'examinaven del BAC professional, general i tecnològic han passat la gran majoria. Només un alumne haurà de repetir curs, any en què es farà per última vegada el BAC com es coneix avui dia.\nD'aquesta manera del 2021 sortirà la primera promoció d'aquest nou BAC.\nImatges: Àlex Soldevila


La pena que haurà de complir l'antic president de Libèria -pena que purgarà en una presó anglesa-, queda de moment pendent i no serà pública fins al dia 30 de maig. Taylor ha estat declarat culpable d'assassinats massius, violacions i tractes inhumans. El seu judici va començar el 4 de juny del 2007 i no va acabar fins a l'11 de març de l'any passat. Les deliberacions del jurat han durat més d'un any, fet controvertit que el president del tribunal justifica esgrimint la complexitat d'un judici que ha quedat escrit en més de 50.000 pàgines i que ha comptat amb el testimoni de més de 1.500 persones. El tribunal considera que Taylor és culpable d'haver organitzat una campanya de terror destinada a aconseguir el control de Sierra Leone, i que ho va fer amb la idea d'apropiar-se de l'explotació dels diamants. Les seves tropes haurien lluitat al costat dels rebels del FRU durant la guerra civil en què van morir unes 120.000 persones, una guerra que es va caracteritzar per una gran crueltat i que ha tingut com un dels seus actes més identificadors i simbòlics la mutilació de braços i mans.\nNWS Charles Taylor, expresident de Libèria, sentenciat a 50 anys de presó


En Record a Roy Hargrove 14 Mar 2019 - 22:00\nJazzterrasman 2010! Roy Hargrove Quintet 28 Mar 2010 - 19:30\nROY HARGROVE RH FACTOR 25 Mar 2004 - 22:00\nROY HARGROVE RH FACTOR 24 Mar 2004 - 22:00\nWaco (Texas) 16-10-1969 - Nova York 2-11-2018, va manifestar les seves aptituds musicals de ben petit, i després de jugar amb una corneta, va ser instruït en música pel professor Dean Hill. A la primavera de 1987, va trobar a l’home que faria realitat el seu somni de ser un gran trompetista, Wynton Marsalis. Quan Marsalis va estar a l’escola de Dallas on estudiava Hargrove, es va quedar impressionat del talent que Roy tenia, així que ràpidament li va proposar de fer classes particulars amb ell. També el va recomanar al productor i manager Larry Clothier, i el resultat va ser que Hargrove va tenir l’oportunitat de viatjar a Nova York, i després a Japó i a Europa. Ràpidament va començar a enregistrar sota la supervisió de Clothier, com a acompanyant de Bobby Watson, Ricky Ford i Carl Allen, així com amb la Don Sickler’s Superblue Band.\nDesprés de la seva graduació el 1988, Roy va passar l’estiu a Europa on va tenir l’oportunitat de tocar a molts festivals, compartint escenari amb Clifford Jordan, Jerome Richardson o Tete Montoliu. A la primavera d’aquell any, va entrar a la Berkelee School of Music. El 1990 es traslladà a Nova York, on va assistir a la New School’s Jazz and Contemporany Music Program.\nEl primer àlbum de Roy Hargove liderant el seu quintet 'Diamond on the Rough', va aparèixer al 1990. Un any més tard publicava 'Public Eye' i a l’estiu del 91, Roy va actuar a molts festivals europeus al front de la banda de All Stars, The Jazz Futures. El tercer àlbum del quintet, 'The vibe', va aparèixer a la primavera de 1992, i va ser molt reconegut per la crítica de tot el món. Al 1993 el saxo tenor Ron Blake va reemplaçar a Antonio Hart, i amb Blake, Gary Bartz i el trombonista André Hyward, Roy va enregistrar el seu quart àlbum. Abans de fer 25 anys, Hargrove s’havia convertit ja en una gran estrella del món del Jazz. Va signar per la Verve, i Roy va enregistrar 'The Tenors of our time', un projecte ambiciós amb Johnny Griffin, Stanley Turrentine, Joe Henderson i Joshua Redman que va aparèixer al 1994; 'Family', amb David Newman com a convidat esopecial, i 'Parker’s Mood', una col.lecció de melodies associades amb Charlie Parker, ambdós publicats al 1995.\nAl 1996, la banda de Roy va actuar al Festival de Jazz de La Habana, on va conèixer al pianista cubà Chucho Valdés, i es va fascinar amb el gran talent dels artistes cubans. Forma Crisol, de línea llatina amb músics com El Negro, Changuito, junt amb artistes afro-americans com Gary Bartz, Rusell Malone o Frank Lacy. Amb Crisol enregistra un àlbum en directe del concert a Orvieto, Itàlia, 'Habana'(1997), un treball de gran èxit. Alhora va guanyar un Premi Grammy al febrer de 1998. Durant els 90 Roy també ha liderat la Roy Hargrove Big Band, una gran formació de músics joves, i va començar els assaigs per treballar el seu talent com a compositor i arranjador. 'Moment to moment', un treball íntegre de balades, és l’últim àlbum de Roy aparegut la primavera del 2000.\nL’estiu d’aquest any, Hargrove publicà The RH Factor: Hard Groove, àlbum que, segons assegura, 'representa un gir en les definicions de la música'. 'Personalment, representa la passió que tinc per portar la música que estimo endavant. Aquest sentiment va fer que m’adonés que era tot un esdeveniment espiritual que serà històric, una cosa per recordar. Això és el disc, obrir una porta. I aquest és tan sols el principi, vindran més episodis'.


El risc de rebrot a Lleida retrocedeix i se situa a 33 - Teleponent\nInici Coronavirus El risc de rebrot a Lleida retrocedeix i se situa a 33\nA Catalunya l'Rt puja dues centèsimes a 0,96 i el risc de rebrot s'incrementa a 81 (+2)\nA Catalunya el Departament de Salut ha declarat 529 nous casos de covid-19 confirmats per PCR o TA en les darreres 24 hores i dos morts. Això eleva el total de casos en tota la pandèmia a 638.800 i les defuncions a 22.246, segons el darrer balanç de la conselleria. En paral·lel, els pacients ingressats a planta són 452, 12 més, i hi ha un crític menys a l’UCI (151). Pel que fa a la velocitat de propagació, l’Rt, puja dues centèsimes fins a 0,96, mentre que el risc de rebrot també s’incrementa en dos punts, fins a 81. La incidència acumulada a 14 dies s’alça molt lleugerament, però es manté per sota de 100. Passa de 85,54 a 85,57. El 3,45% de les proves de la darrera setmana han donat positiu.\nArticle anteriorDIRECTE: 21 corals participen a “Lleida canta a la vida”\nArticle següentLa música pren el Turó de la Seu Vella per omplir d’harmonia tots els racons de la vella catedral


La CUP demana ser acusació particular a la causa judicial d'IQOXE\ninici / notícies / La CUP demana ser acusació particular a la causa judicial d'IQOXE\nPublicat dimecres 13 de Gener de 2021 16:25\nLa CUP ha demanat al jutjat ser acusació popular a la causa judicial que investiga l'explosió a l'empresa IQOXE. La formació anticapitalista ha requerit ser-ho a les tres peces del cas, tal com ha explicat la cap de llista de la CUP per Tarragona a les eleccions del 14-F, Laia Estrada. En un acte a la Canonja, el número 2 per Barcelona, Carles Riera, ha lamentat que la comissió d'estudi de la seguretat a la petroquímica de Tarragona que es va fer al Parlament "no ha volgut anar prou lluny" a l'hora d'analitzar la situació i ha manifestat que "les conclusions són insuficients". A més, ha defensat que en la propera legislatura els cupaires treballaran perquè la comissió continuï i vagi "a l'arrel dels problemes, estudiant les causes".\nRiera ha apuntat que l'explosió a IQOXE "havia de ser un punt d'inflexió en la transparència, connivència política i la feina d'inspecció de treball" a les empreses del polígon petroquímic de Tarragona però que un any després "no ha canviat res". "La Generalitat mira a una altra banda per no enfrontar-se als lobbies; les prioritats de JxCat i ERC no són la salut, el medi ambient i els treballadors, sinó els interessos de la indústria petroquímica", ha etzibat. Amb tot, ha apuntat que "cal un pla de desenvolupament industrial del país" però que sigui compatible "amb la sostenibilitat ambiental, la salut de la població i amb les condicions de vida dels treballadors". Per això, ha apostat per la "transformació" del polígon petroquímic de Tarragona.\nParal·lelament, ha sol·licitat el desplegament del Plaseqta al Camp de Tarragona. "Són inadmissibles les declaracions del conseller Sàmper dient que no hi ha diners per instal·lar sensors. És una vergonya que no hi hagi diners per quelcom tan bàsic però sí que n'hi hagi per regalar-li 120 MEUR a la Caixa perquè tiri endavant el projecte de Hard Rock", ha afirmat el candidat cupaire, que ha titllat de "patètica" la posició del titular d'Interior.\nEl TSJC inhabilita el conseller d'Acció Exterior, Bernat Solé


"Dino Race" de Devir | Club Amatent\nPublicat per Club Amatent a les 12:42 0 comentaris\nAquest dissabte vam poder provar a la 73a Sessió Amatent el nou joc de Devir Dino Race, una esbojarrada cursa de dinosaures per a veure qui arriba primer a una meta imaginària i on han d'escapar d'un riu de lava que va cap a ells. Cada jugador porta dos dinosaures del mateix color que fa avançar per diferents llosetes de terreny mitjançant cartes:\nLes impressions van ser molt bones i de ben segur que serà un dels jocs que sortiran més de la nostra ludoteca. Potser no és un joc per als més petits de la casa ja que hi ha un petit component de "mala llet" a l'hora de donar cops de cua als nostres competidors per a deixar-los enrere però res que no es pugui sol·lucionar simplement treient les cartes que ens permeten fer aquests moviments.\nEs tracta d'un joc per a jugar-hi tota la família (possiblement amb 4 persones és quan més llueixi) i fer-se un tip de riure. Dins un marge d'edat a partir dels 7-8 anys per a què els nens puguin entendre tot el que el joc ens ofereix. En quant a edat adulta, cap problema, és un joc que dura uns 30 minuts com a molt i que la gent gran també disfrutarà molt, sobretot a l'hora de fer la trabeta o d'empenyer als rivals contra el riu de lava que es va apropant a poc a poc.\nResumint, amb unes figures espectaculars i un material perfecte per a què duri molt, es tracta d'un joc molt recomanable que ens ha agradat molt; hi jugarem més cops segur!\nEtiquetes de comentaris: Devir, Ressenya Envia per correu electrònic BlogThis! Comparteix a Twitter Comparteix a Facebook


M+P: 1r ANIVERSARI – Lavand & Love\nM+P: 1r ANIVERSARI\nAvui és un dia molt especial per la Montse i en Pol…és el seu primer aniversari de boda!!!\nDurant molts mesos varen estar ideant el seu casament perfecte…i no es varen deixar ni un detall!!! La cerimònia va ser a una platja molt bonica de la Costa Brava…i des del minut zero les emocions varen estar a flor de pell. Va ser una cerimònia molt participativa i plena de sorpreses.\nLa núvia portava un vestit molt bonic i ideal per un casament a la platja…estava preciosa i molt natural. El nuvi anava molt elegant i feia molt de goig.\nEl fil conductor del casament de la Montse i en Pol va ser el mar, la platja i per tant…una decoració molt marinera. Les taules del convit estaven decorades amb un centre que era una peixera amb sorra blava i peixos de veritat. Per el nom de les taules varen optar per el nom de cales i platges properes de la zona i per senyalitzar-les varen fer uns vaixells de paper de color blau a conjunt amb la sorra de les peixeres i hi varen apuntar el nom a mà.\nLa cerimònia va començar a les 12 del migdia, segida de l’aperitiu i el dinar amb festa fins a altes hores de la matinada.\nPer molts anys parella!!!\nBOTES ALS PEUS DE LA NÚVIA\nSANT JOAN…LA NIT MÉS CURTA DE L’ANY


Cloenda curs 2021-22\nDurant els deu últims mesos hem estat a les escoles i instituts de Castelldefels intentant aportar el nostre granet de sorra per a què els nois i noies assoleixin les competències necessàries vers una mobilitat segura i sostenible.\nHa estat un curs complicat. Vam començar amb l'adéu del nostre company José Antonio després de 10 anys al departament. Tampoc ha ajudat molt el Covid i la seva incidència a les escoles.\nTot i això, amb esforç i la col·laboració dels centres escolars, hem pogut tirar endavant el programa i realitzar les sessions formatives a les escoles, les xerrades del Game Over, el 'Anem en bus a la policia' i la pràctica de circulació en bicicleta al Parc Infantil de Trànsit.\nAra a recuperar energia per encetar el nou curs 2022-23 al setembre.\nPublicat per EduMS Castelldefels a 7:34 Cap comentari:\n6è de l'escola Petit Mon-Felisa Bastida al PIT\nAvui hem finalitzat la setmana amb la visita de la classe de 6è de l'escola Petit Mon-Felisa Bastida al Parc Infantil de Trànsit. Han vinguts acompanyats per la seva tutora la Susana i la Sara.\nEn total han estat 27 participants, alguns dels quals han demostrat un bon nivell d'habilitat en la conducció de la bicicleta, mentre d'altres han de practicar una mica més. Tot i això, a l'hora de circular sempre hi ha coses a millorar.\nPublicat per EduMS Castelldefels a 13:26 Cap comentari:\n6è de l'escola Antoni Gaudí al PIT\nAquesta setmana hem rebut la visita de les classes de 6è A, B i C de l'escola Antoni Gaudí al Parc Infantil de Trànsit. Han vinguts acompanyats pels seus tutors la Maribel, la Maria i el Joan.\nEn total han estat 46 participants, alguns dels quals han demostrat un bon nivell d'habilitat en la conducció de la bicicleta, mentre d'altres han de practicar una mica més. Tot i això, a l'hora de circular sempre hi ha coses a millorar.\nPublicat per EduMS Castelldefels a 13:27 Cap comentari:\nPublicat per EduMS Castelldefels a 12:44 Cap comentari:\nPublicat per EduMS Castelldefels a 13:42 Cap comentari:\n6è de l'escola La Ginesta al PIT\nAvui rebut la visita de la classe de 6è de l'escola La Ginesta al Parc Infantil de Trànsit. Han vinguts acompanyats per la seva tutora, la Nerea.\nPublicat per EduMS Castelldefels a 12:53 Cap comentari:\nPublicat per EduMS Castelldefels a 13:17 Cap comentari:\n6è de l'escola Jacint Verdaguer al PIT\nAvui rebut la visita de la classe de 6è de l'escola Jacint Verdaguer al Parc Infantil de Trànsit. Han vinguts acompanyats per la seva tutora, la Martina.


19+ millors pentinats masculins de longitud mitjana - Pentinats Per A Homes\nPèl de longitud mitjana pot ser desordenat o ordenat, clàssic o modern, desgastat o desgastat. Més longitud significa més opcions.\nSembla que el cabell curt té poc manteniment, però no sempre és així. Un gran tall amb els costats afilats pot allargar-se més entre les visites del barber. Una mitja polzada de creixement en una decoloració afaitat canvia completament la forma d’un tall de cabell, mentre que el mateix creixement en cabells més llargs té una longitud més gran.\nAlguns d’aquests talls més llargs també tenen esvaïments o esborranys, que tenen un bon aspecte creixent però que requereixen visites regulars al barber\nConsulteu 19 de les nostres opcions per obtenir els millors pentinats masculins de longitud mitjana.\nAquesta versió més llarga per als cabells preppy té molta textura i volum de tendència. Aquest és un estil divertit per jugar o portar-lo pentinat perfectament per treballar.\nAquest estil de combover més llarg presenta una part dura, un desvaniment cònic als laterals i un gran flux a la part superior.\n3. Llarg a la part superior, costats curts i cabell de l'esquena\nEl cabell dels homes ara mateix té a veure amb estils de lliure circulació, amb molta textura i moviment. Aquest toca tots aquests punts amb desconsol.\nEls cabells de longitud mitjana porten aquest quiff al següent nivell, literalment.\n5. Escombrar cap enrere\nL’escombrat té un perfil similar al dels cabells esquinçats, però té un acabat més desordenat i ventós. Funciona molt bé per als cabells d’homes mitjans i continua tenint un aspecte millor durant tot el dia.\n6. Pinta més + Fade\nEl combinat fresc funciona a totes les longituds, de curt a llarg. Aquesta fantàstica versió presenta una decoloració sense costats de manteniment i els cabells passen per un costat. El producte que es troba al llarg de la peça manté els cabells al seu lloc mentre els deixa solts als extrems.\n7. Escombrat cap enrere + cabell ondulat\nEls estils més llargs i fluixos funcionen bé amb la textura afegida del cabell ondulat. Utilitzeu un producte de retenció mitjana per obtenir un cert volum i mantingueu-lo a la part superior mentre deixeu les ones per fer les seves coses.\nCom més llarg sigui el cabell, més gran serà bomba. Un lleuger desvaniment darrere de l'orella afegeix un detall fresc als laterals.\n9. Pentinat de l’esquena bufat + Mitjà esvaït\nAquest pentinat cap enrere bufat té un aspecte raspallat i amb volum. Els cabells llargs es fonen en una tonalitat mitjana per obtenir un acabat impecable.\n10. Pentinat de la part lateral per als cabells mitjans\nEl pentinat de la part lateral és un d’aquests pentinats masculins que es poden utilitzar de maneres gairebé infinites. Aquesta nova versió presenta un gran volum i textura.\n11. Pinta amb textura sobre + Fade mitjà\nAquí teniu una manera similar i diferent de portar una part lateral. Aquesta versió es separa més cap a un costat, deixant molts cabells gruixuts per pentinar-se amb textura i volum afegits.\n12. Part lateral Sweep Back + Taper del coll\nEls pentinats cònics són cada vegada més populars, especialment per als cabells de longitud mitjana. Encara tenen un aspecte net a la part posterior, sobretot quan es fan escombrar cap enrere, pentinats cap al centre i acabats amb una neteja cònic del coll.\n13. Pentinats per a cabells mitjans\nEls cabells d’homes més llargs requereixen talls tant com cabells curts, però no tan sovint. Els retalls ocasionals donen forma al cabell, redueixen el pes i ajuden a l’estil. Sense treure molta longitud, aquest tall crea un perfil fresc i un estil de tall net.\n14. Pentinats clàssics per a homes\nAquest pentinat de part lateral amb forma cònica té un aspecte clàssic. Es pot dissenyar amb un tall net com per sobre o amb una mica de textura i volum per afegir frescor.\n15. Pentinat de la part lateral desordenada\nAquest estil senzill i senzill demostra que no es tracta de fades. L’aspecte anirà millorant a mesura que passis els dits pel cabell a mesura que passa el dia.\n16. Franges altes de desvaniment + laterals\nAquest estil fresc treballa els cabells llargs a la part superior amb serrells laterals. També es podria pentinar per un costat, però sempre és bo tenir diverses opcions d’estil.\n17. Undercut + Pinta desordenada acabada\nAixò desconnectar el pentinat és una manera divertida de portar cabells de longitud mitjana. Feu un escombrat amb aquesta fresca pinta de textura o porteu-lo net.\nTot i que es converteix en un mohawk legítim i desordenat, aquest cabell de longitud mitjana amb una decoloració també es pot utilitzar amb una esquena llisa, pentinat o serrat cap endavant.\n19. Fohawk llarg + Fad calba baixa + Barba\nEl falcó, també conegut com falcó falcó, és fresc i encara més fresc, amb els cabells de longitud mitjana. Una combinació d’assecat per bufat i producte aconsegueix aquest aspecte desafiant la gravetat. Aquesta versió utilitza pols de pols Schwartzkopf. El tall també es pot portar esquitxat cap enrere, en una pinta sobre o solta amb serrell.


Startup Generation | Page 4 | Biocat\nEnrique Hernández: “El nostre repte? Diagnosticar i tractar ràpidament la sèpsia a Urgències”\nFundador i CEO de Loop Dx\nEn 2017 va acabar el seu doctorat a l’Hospital de La Paz a Madrid, basat en analitzar la resposta immune en diverses malalties com la sèpsia. Va publicar més de 25 articles en 5 anys, però va decidir donar un gir a la seva carrera i es va embarcar al programa d·HEALTH Barcelona impulsat per Biocat. Durant el programa va fer una immersió clínica a l’Institut Guttmann, i allà va sorgir la idea que ha donat origen a la seva pròpia startup: Loop Dx.\nJosep Gatell: “Emprendre és viure el dia a dia sense opció a l’avorriment”\nEnginyer Industrial de formació i amb un MBA per l'IESE, va treballar 25 anys al grup Werfen com a Director General del Grup Hospital i des de 2003 ha tirat endavant diverses empreses de fabricació i/o de distribució relacionades amb el sector mèdic: Nefro-Ión (2003), Cardiolink (2004), Ilerimplant (2005) i Swan Medical (2016).\nMaria Berruezo: “Volem crear un impacte real en la maternitat gràcies a la tecnologia”\nEl currículum de Maria Berruezo no és l’habitual entre els emprenedors en digital health. Llicenciada en Publicitat i Relacions Estratègiques i Màster en Gestió del Coneixement, va fundar la seva pròpia agència de comunicació. La seva maternitat, però, va capgirar la seva trajectòria professional: va formar-se com assessora de lactància i va fundar LactApp, on conflueixen tots els seus interessos: lactància, dona, impacte social i comunicació.\nAlbert Jané: “És impossible no cometre errors, l'important és aprendre’n ràpidament”\nCofundador i CEO de Vytrus Biotech\nLlicenciat en Biotecnologia i Bioquímica per la UAB i Màster experimental en Ciències Farmacèutiques, Albert Jané ha treballat en departaments d’R+D, control de qualitat i atenció al client en diferents empreses dels sectors químic i tèxtil. L’any 2009 va cofundar Vytrus Biotech i és CEO de la companyia.\nWalter Sanseverino: “Els científics demonitzen els diners, però és una eina per aconseguir impacte social”\nCofundador i CEO de Sequentia Biotech\nDoctor en Genòmica, va ser investigador durant més de deu anys als camps de la biotecnologia i la genètica i va publicar més de 35 articles a revistes d’alt impacte. Al 2013 va fundar Sequentia amb Riccardo Aiese Cigliano i actualment compagina la direcció de l’empresa amb l’activitat docent, impartint classes de genòmica a universitats espanyoles (UAB i UPF) i italianes (Sapienza, a Roma i Federico II, a Nàpols). És conseller de la Societat Italiana de Genètica de Plantes (SIGA) i treballa a divulgació científica per promoure un correcte ús de les biotecnologies verdes.\nMiquel Vila-Perelló: “Els investigadors estem entrenats per ser autosuficients, però per emprendre necessites un equip”\nDoctor en Química per la Universitat de Barcelona, es va iniciar com a investigador amb el disseny i síntesi de pèptids bioactius. Després de fer estudis postdoctorals a la Universitat de Rockefeller (Nova York) durant 6 anys en el camp de la enginyeria i química de proteïnes, es va traslladar a la Universitat de Princeton i hi va assumir durant 4 anys la direcció del servei d’espectroscòpia de proteïnes del Departament de Química. L'any 2014 va retornar a Barcelona i va cofundar ProteoDesign, on assumeix les responsabilitats de director científic i CEO.


Malalties respiratòries: com sabrem si és Covid-19 o una grip?\nCorporació Salut → CuidantInfants → Malalties respiratòries: com sabrem si és Covid-19 o una grip?\nArriba la tardor-hivern, una època de l’any on són freqüents, especialment entre els infants, les malalties respiratòries com refredats, grips o bronquiolitis. És quan les famílies comencen a fer-se preguntes com: és un refredat?, una grip?, què li donem? el portem al metge?, quan pot tornar a l’escola?\nAquest any s’ha capgirat tot. A aquestes malalties respiratòries comunes en aquests mesos de l’any s’hi afegeix la Covid-19. La pregunta que es fan ara les famílies quan l’infant té algun símptoma respiratori és: serà coronavirus? I és que molts dels símptomes són similars als d’una grip o un refredat.\nTot i que també es pot donar el cas que alguns infants positius de la Covid-19 siguin asimptomàtics. Quan presenten símptomes els més habituals són febre, tos, dificultat per respirar, fatiga i dolor muscular, mal de cap, mal de panxa acompanyat de diarrea o vòmits, congestió nasal, mal de coll, i pèrdua del sentit del gust i de l’olfacte, tot i que aquest últim és més comú en persones adultes.\nLa pèrdua del sentit del gust i de l’olfacte és un símptoma diferencial de la Covid-19, però la resta, com comentàvem anteriorment, són molt semblants a d’altres malalties respiratòries i de vegades és difícil diferenciar.\nLa falta de simptomatologia específica de la infecció per coronavirus que permeti fer un diagnòstic diferencial amb altres malalties fa que sigui necessària la realització d’una prova PCR per confirmar que es tracta d’un cas positiu. Mitjançant la prova es detecta la presència del virus SARS-CoV-2 a les vies respiratòries.\nPer la transcendència que suposa el diagnòstic de la Covid-19 (confinament dels pacients, seguiment i aïllament de contactes, etc.) és imprescindible disposar d’un diagnòstic fiable que només es pot aconseguir amb una prova diagnòstica com la PCR.\nCom dèiem a l’inici, és molt comú que durant els mesos de tardor-hivern els infants presentin febre, tos o diarrea, símptomes que són també compatibles amb la Covid-19. Per això, quan us feu la pregunta de si “és coronavirus?”, el primer que heu de fer és contactar amb el vostre centre d’atenció primària o amb el 061 CatSalut Respon. Els professionals sanitaris us indicaran quins són els passos que heu de seguir.


Saber més respecte al cognom Kirkhoven és saber més sobre aquelles persones que amb tota probabilitat comparteixen uns orígens i avantpassats comuns. Aquest és el motiu pel qual és freqüent que el cognom Kirkhoven sigui més abundant en uns certs països del món en concret que en uns altres. En aquesta pàgina és possible conèixer quins són els països del planeta en els quals existeix una major quantitat de persones amb el cognom Kirkhoven.\nEl cognom Kirkhoven en el món\nLa globalització és un fenomen que ha fet que els cognoms es difonguin molt més lluny de de el país en què es va originar, de manera que podem trobar cognoms asiàtics a Europa o cognoms americans a Oceania. De la mateixa manera ocorre en el cas de Kirkhoven, que com es pot comprovar, és possible assegurar que és un cognom representat orgullosament en gairebé tothom. D'igual manera existeix països en els quals certament el nombre de persones amb el cognom Kirkhoven és major a la de la resta de països.\nEl mapa del cognom Kirkhoven\nL'oportunitat d'informar-se en un mapamundi sobre quins països posseeixen una major quantitat de Kirkhoven en el món, és de gran ajuda. Col·locant-nos sobre el mapamundi, damunt d'un país concret, som capaços de veure la xifra exacta de persones que porten el cognom Kirkhoven, per a aconseguir així la informació precisa de tots els Kirkhoven que pots trobar en l'actualitat en aquest país. Tot això ens ajuda també a comprendre no solament d'on és oriünd el cognom Kirkhoven, sinó també d'en quina manera s'han desplaçat i s'han traslladat les gents els orígens de les quals formen part de la família amb el cognom Kirkhoven. De la mateixa manera, podem veure en quins països s'han arrelat i desenvolupat, motiu pel qual si Kirkhoven és el nostre cognom, resulta atractiu saber a quins altres llocs del globus és possible que migrés alguna vegada un avantpassat nostre.\nPaïsos amb més Kirkhoven del món\nSi ho mires atentament, en aquesta web et presentem tot allò que és important perquè puguis tenir la informació real de quins països tenen un major número de Kirkhoven en tot el planeta. D'igual manera, és possible veure'ls de forma molt gràfica en el nostre mapa, en què els països en els quals resideixen una quantitat major de persones amb el cognom Kirkhoven poden veure's pintats en un to més fort. D'aquesta manera, i amb un simple cop de vista, pots localitzar sense dificultat quins són els països en els quals Kirkhoven és un cognom més freqüent, i en quins països Kirkhoven és un cognom insòlit o inexistent.


Belén llueix més prima poques setmanes abans de la boda\nLa col·laboradora de 'Sálvame' va explicar que no està molt nerviosa, però sí que inquieta per tots els preparatius que ha de tenir llestos pel dia 22 de juny\nper Beatriz Paricio dijous, 16 de maig 2019 - 08:13h\nBelén Esteban es casa a finals de juny amb Miguel | INSTAGRAM\nUna boda és un dels moments més bonics de la vida dels nuvis. Però les setmanes prèvies a l'enllaç poden esdevenir un autèntic estrès. I si no, que li diguin a Belén Esteban. La col·laboradora més estimada de Telecinco ha aconseguit aprimar-se considerablement sense fer cap mena de dieta, només amb els preparatius de la boda.\nTot i que Belén va explicar a 'Sálvame'' que, pel moment, no estava molt nerviosa, sí que va admetre que estava inquieta i que tenia molts preparatius per la boda del 22 de juny. Va ser el mateix Jorge Javier Vázquez qui, després de la seva baixa per motius de salut, va notar un evident canvi físic de Belén, tal com explica 'La Coctelera'.\nMés prima que mai sense fer dieta\nLi va dir que lluïa molt més prima i que si estava fent dieta. Ella, contenta, va dir-li que era la primera vegada que s'aprimava sense fer dieta, fet que es relaciona directament amb la quantitat de feina que suposa casar-se en un mes. Però la de Paracuellos del Jarama està ben feliç amb el seu nou aspecte físic i no deixa passar oportunitat per a lluir com mai 'looks' que l'afavoreixen. Vestits més ajustats, deixant a l'aire algunes parts del cos, faldilles més curtes...\nBelén s'està atrevint amb totes aquestes setmanes i, la veritat, és que està molt canviada. Una de les parts del cos que més ha notat la seva pèrdua de pes ha estat la seva cara. Actualment, se li poden veure unes faccions molt més fines i delicades. En aquest sentit, cal destacar que Belén ja s'està fent tractaments especials al cutis per a lluir com mai el dia del seu enllaç amb Miguel. També s'ha fet retocs estètics com el 'microblading', una tècnica especial per a celles que li han emmarcat encara més la seva mirada plena d'il·lusió.


Els organuls - Ensayos universitarios - 510 Palabras\nPágina principal Ensayos Els organuls\nPáginas: 3 (510 palabras) Publicado: 31 de enero de 2011\nLes cèl·lules procariotes són cèl·lules unicel·lulars que no tenen nucli. El exemple més important de cèl·lules procariotes són els bacteris. Són cèl·lules moltsenzilles, els seus orgànuls pràcticament només són els ribosomes, els mesosomes (orgànuls exclusius de les procariotes) i algunes també tenen flagels.\n1. Cèl·lules Eucariotes\nLes cèl·luleseucariotes són cèl·lules pluricel·lulars que tenen nucli. Tenen estructura eucariota les cèl·lules dels animals, plantes, algues, fongs i protozous. Està constituïda per tres parts denominadesmembrana plasmàtica, citoplasma i nucli. Hi ha dos tipus de cèl·lules eucariotes: les animals (heteròtrofes) i les vegetals (autòtrofes).\n➢ Cèl·lules animals: Es caracteritzen per tenirvacúols molt petits, per la manca de cloroplast i per presentar centrosoma (organul relacionat amb la presència de cilis i de flagels)\n➢ Cèl·lules vegetals: Es caracteritzen per tenir gransvacúols i cloroplast (uns orgànuls de color verd degut al fet que contenen clorofil·la, que és la substància gràcies a la qual poden realitzar la fotosíntesi) i per que no tenen ni cilis ni flagels.cèl·lula animal\tcèl·lula vegetal\n2. Funció de nutrició:\n➢ Nutrició autòtrofa: És la nutrició en la que escapta matèria orgànica.\n➢ Nutrició heteròtrofa: És la nutrició en la que es capta matèria orgànica.\n3. Funció de relació:\nÉs la funció de captació d’estímuls i l’emissió derespostes adecuades.\n4. Funció de reproducció:\nÉs la generació de nous individus. Hi ha dos tipus de reproducció: la reproducció asexual i la reproducció sexual.\nÉs aquella en la que els descendents són genèticament iguals al progenitor.\n➢ Tipus de reproducció asexual en els organismes unicel·lulars:\nÉs la unitat anatòmica i funcional de tots els éssers vius.  Te funció d’autoconservació i autorreproducció.  És la mínima expressió de vida .  Cèl·lules procariotes  Les cèl·lules procariotes no tenen un nucli delimitat per una membrana.  Les cèl·lules procariotes són las cèl·lules mes simples que es coneixen ( algues blau-verdoses i bacteris) Cèl·lules eucariotes  Les cèl·lules eucariotas tenen un nucli delimitat per una membrana.  Cèl·lula animal i vegetal:...\n...ORGANULS Nucli: És una estructura separada del citoplasma per una membrana nuclear amb porus, per on ixen les molècules creades en ell. En el seu interior conté el material genètic compost per proteïnes i ADN formant la cromatina, que posteriorment en la divisió cel•lular formen els cromosomes. Nuclèol: És troba dins del nucli cel•lular i té com a principal funció la síntesi de l'ARNr. Membrana cel•lular: És una fina capa que envolta la cèl•lula i la separa...


Dos pilars de 4 per començar\nEls Castellers d'Andorra s'estrenen davant el públic amb una actuació curta i senzilla, però esperada, a la plaça de les Fontetes de La Massana\n4 min. La Massana 27/09/2014 17:44\n651x366 Actuació dels Castellers d'Andorra a la Massana / J.D. Actuació dels Castellers d'Andorra a la Massana / J.D.\nAmb motiu de la Setmana Europea de la Mobilitat Sostenible els Castellers d'Andorra han aprofitat per presentar-se en societat aquest dissabte davant el públic aplegat a la plaça de les Fontetes de la Massana, després d'una rua amb vehicles sostenibles. En la seva primera actuació els castellers, encara amb camisa blanca a l'espera de tenir les bordeus que seran la senya d'identitat de la colla, han descarregat dos pilars de quatre –castells de quatre pisos d'alçada i un casteller per pis–.\nÉs un castell senzill, de la gamma bàsica, però que "per la gent que comença és important, que hagi sortit bé i ràpid", ha explicat el cap de colla, Juli Peña, que s'ha mostrat molt satisfet amb l'estrena. L'objectiu ara per la colla, que assegura que no deixarà els assajos durant l'hivern, és esdevenir "colla de sis", és a dir, carregar el seu primer castell de sis pisos, abans de celebrar aquesta primavera un bateig oficial amb les colles que s'han ofert per fer de padrines, com els Marrecs de Salt –antiga colla de Peña–, els Xiquets del Serrallo o "altres que s'han ofert de Tarragona".\nPeña ha destacat el fet que ja comptin amb molta canalla, fins a vint infants que s'hi han sumat després de les vacances d'estiu, i amb grallers i un tabalet –que encara "han d'anar aprenent i donant a la colla il·lusió i ganes"–, així com pel ritme dels assajos.\n"Si pujo, pit / si em paro, collons / si caic, amunt / pit, collons i amunt!". Aquest és el nou crit de la colla castellera d'Andorra, un crit habitual en el fet casteller, però que per al cap de la colla "dóna un exemple d'amb quin grau comencem a viure els castells" perquè s'ha pogut sentir unes quantes vegades a les Fontetes aquest dissabte al matí. Peña assegura que el grup que la colla té per comunicar-se amb el mòbil no para: "des de les 8 del matí hi ha 150 missatges".\nI és que per als responsables dels Castellers d'Andorra actuacions com la d'aquest dissabte, "van bé perquè la gent comenci a agafar una confiança en ells mateixos a la plaça, als assajos els pilars van costar però avui han anat com la seda", ha assegurat Peña. Una actuació que també ha servit per donar-se a conèixer, ja que l'objectiu és que "sigui la colla del país, que tothom digui: jo també vull els castellers a casa meva!".\nEl cap de la colla andorrana ha explicat que a mesura que s'anava acostant l'actuació es començava a notar que la gent "estava animada" i que entre 70 i 80 persones es presenten cada setmana als assajos per participar-hi. L'objectiu és arribar a ser "colla de sis" tan aviat com es pugui i fer un bateig oficial després de la Setmana Santa.\nDe moment tothom va tastant totes les posicions i Peña assegura que "hi ha feina per tothom". "Evidentment un que sigui molt alt farà de primeres mans, agulla, serà el primer cordó, no pujarà. Ells mateixos ja veuran quina és la seva posició i on es veuen més còmodes, perquè l'alçada a molta gent no li agrada", ha afegit el cap de colla.\nPeña ha assegurat que això només és el començament: "tinc experiència d'haver fundat dues colles i ara, a més, l'experiència de fer castells, ja saps per on has d'anar, com motivar. La dificultat no és formar-la, és mantenir-la, que no decaigui d'aquí a cinc anys". Demà la colla actuarà a Castellciutat. De moment, no té més actuacions, el cap ha explicat que volia veure "com anava" primer. "Més endavant farem el nostre primer castell de sis", ha conclòs.


La pràctica totalitat de la nostra flota disposa del sistema de control i gestió de flota Webfleet, de la multinacional holandesa TomTom. Aquest sistema ens permet monitoritzar en tot moment la posició dels vehicles i, a més, ens aporta una valuosa quantitat de paràmetres de la prestació del servei, la conducció dels conductors i dades combinades d'especial valor afegit a partir d'aquests.\nPantalla de visualització general de tots els vehicles actius\nLes clàssiques aplicacions de control de flota solen permetre efectuar un seguiment més o menys acurat del vehicles. L'avançada sol·lució de TomTom que la nostra empresa ha anat implantant a la flota de forma gradual en els últims anys, ens permet avaluar al detall tant els paràmetres de funcionament i consum del vehicle, com la pauta de conducció dels nostres conductors, podent arribar a detectar moviments anòmals del vehicle com frenades, cops de volant, accelerades, etc.\nPantalla de visualització de la ruta d'un vehicle concret, amb indicacions visuals de velocitat i incidències\nDisposem d'una gran quantitat d'informes, que ens mostren diferents perspectives del comportament dels vehicles i de com efectuen el vostre servei els nostres treballadors. En cas de produir-se cap situació anòmala en la conducció, el sistema genera una incidència que ens arriba gairebé en temps real a la nostra central. Pot haver-hi una demora d'aproximadament 1 minut, sempre en funció de la cobertura existent de dades mòbils a la zona on estigui en aquell moment el nostre vehicle.\nPantalla de visualització general de l'OptiDrive, amb el resum dels paràmetres de conducció dels conductors\nAmb els informes de l'OptiDrive del sistema Webfleet, obtenim informes detallats, dia a dia, conductor a conductor, tendències agregades o dades concretes, al nivell de detall que ens interessa en cada moment.\nPantalla de visualització dels paràmetres de conducció d'un conductor concret\nPodeu demanar-nos més informació sobre aquest servei posant-vos en contacte amb el nostre departament comercial.


¿Per què ho comparen amb Kosovo?\nInvitat el 31/07/10, 08:51 pm\nFa pocs dies el Tribunal Internacional de l'Haia ha dit que el dret internacional no es pot oposar a la independència unilateral proclamada per Kosovo fa uns mesos, senzillament perquè una declaració d'independència és un acte polític, no jurídic. Sèrbia havia demanat un pronunciament a aquest tribunal, segurament perquè no s'esperava que dictaminés en aquesta direcció.\nImmediatament, destacats personatges del Govern espanyol –la vicepresidenta, el ministre d'Exteriors– però també el president Montilla s'han afanyat a dir que Kosovo no té res a veure amb Catalunya i que, per tant, val més que no ens hi fixem. Però, si de debò creguessin que els dos casos no tenen res a veure, segur que no correrien a comparar-los. Quan parlen de fum, és que ja endevinen el foc. La Casa Blanca també ha dit una cosa semblant. Recordem, però, que la Casa Blanca va dir el 1999 que Kosovo no seria mai independent, mai. I el 2008, va apadrinar la independència del país. Això de mai i sempre, en política, no vol dir res.\nEl fet mateix que el Govern espanyol, que ha reconegut tots els estats del món, grans i petits, encara no reconegui Kosovo és ben curiós. De fet, s'està entrenant per no reconèixer Catalunya d'aquí a poc. Però llavors no podrà invocar tampoc la Constitució espanyola, que diu que l'Exèrcit ha de vetllar, i intervenir, per mantenir les fronteres. El tribunal de l'Haia també ha aclarit aquest punt: les fronteres intocables són les exteriors, perquè cap país no n'ha d'envair un altre (¡si no és de l'eix del mal, és clar!), però, en canvi, la independència d'una zona del país només remou les fronteres interiors, no les exteriors. D'altra banda, avui la independència no significa pas crear una frontera nova, sinó esdevenir major d'edat i poder prendre decisions per si mateix.\nDe moment, el nostre Parlament en fa una de freda i una de calenta: aprova una llei de vegueries que no pot aplicar i que congela; però almenys prohibeix les corrides de toros. Si encara no hem arribat a la majoria d'edat, molts ja s'adonen, a contracor, que hi som més a prop.\nseguirem l'exemple algún dia?\nIsona77 el 31/07/10, 10:15 pm\nCal que vingui foc nou per aconsseguir el que aquests politiquets no son capaços de fer; ja es veu prou i ara que s'ho trobin a les urnes. Van tots a una com un ramadet teledirigit...\nRe: ¿Per què ho comparen amb Kosovo?\nInvitat el 31/07/10, 10:20 pm\nPerò la por els fa avançar-se a qualsevol iniciativa. Veuen allò de "las barbas del vecino cortar"...i per si de cas, ells ja tenen col.locat el seu vot en contra Kosovo.\nIsona77 el 31/07/10, 10:30 pm\nSí però La Haia es La Haia .\nInvitat el 31/07/10, 10:52 pm\nSí, ja has vist per on es passen a l'Haia...no veus que aquí som molt xulus?


Els casos positius nous per coronavirus al Camp de Tarragona s'enfilen a gairebé 200\nA Reus, on Salut ha iniciat cribratge, el risc de rebrot és de 513,49, i a Valls, el risc és 356,16, el doble que en el període anterior\nPacients esperant per fer-se la prova de PCR al CAP Sant Pere de Reus ARXIU / ACN\nDilluns, 24 Agost 2020 14:59\nAl Camp de Tarragona-Baix Penedès s'han registrat 3.370 casos confirmats per PCR, amb un creixement de 199 positius respecte de l'anterior balanç. Si es tenen en compte totes les proves, el nombre acumulat de casos des de l'inici de la pandèmia és de 3.793. En aquesta regió han mort 397 persones. El risc de rebrot segueix creixent fins a 223,78, mentre que en el període anterior se situava en la meitat, 113,33, i en 57,58 fa dues setmanes. La Rt és d'1,67 i la taxa de confirmats per PCR se situa en 88,20 per cada 100.000 habitants. Hi ha 39 pacients ingressats, set a l'UCI.\nDins d'aquesta zona, la ciutat de Vic ha moderat el seu risc de rebrot, tot i que segueix alt a 281,01 i té una Rt d'1,33. En l'última setmana s'hi han confirmat 53 casos. Tot i això, els hospitalitzats per covid-19 són tres, cap a l'UCI.\nLes capitals de la Noguera, Balaguer; del Vallès Oriental, Granollers, i del Baix Camp, Reus, són les ciutats catalanes amb un risc de rebrot més alt. Balaguer encapçala la llista amb un risc de 608,63 i Granollers el té de 569,46. Reus, que en el balanç anterior quedava superada per Santa Coloma de Gramenet (Barcelonès), recupera la tercera posició amb un risc de 513,49, mentre que la ciutat barcelonina es queda amb 474,27. Entremig hi apareix Mollerussa, on el risc de rebrot se situa en 484,50.


ERC presenta 300 signatures per reclamar un ascensor al CAP de Calonge • Ràdio Capital de l'Empordà\nERC presenta 300 signatures per reclamar un ascensor al CAP de Calonge\nDefensen que és "una opció econòmica i realista", mentre que creuen que la construcció del nou CAP de Calonge i Sant Antoni "no és viable"\nEsquerra Republicana de Catalunya ha presentat més de 300 signatures a l’Ajuntament de Calonge i Sant Antoni per reclamar la instal·lació d’un ascensor al dispensari mèdic situat a la plaça de la Concòrdia. Segons diuen els republicans, “l’alcalde Jordi Soler porta tres anys sense escoltar les nostres demandes” i que “s’amaga darrere de la construcció d’un nou CAP” que consideren que “no és viable” la seva construcció.\nAmb aquesta iniciativa, Esquerra creu que és “una mesura molt necessària per a embarassades, discapacitats, gent gran i malats de tota mena per accedir al primer pis” de l’edifici, que es va rehabilitar el 1999 per fer-hi el dispensari.\nL’alcaldable d’ERC, Miquel Bell-lloch, ho veu com “una opció realista i econòmica” i afegeix que “l’espai on està el CAP és municipal, de manera que quan aquest edifici tingui un nou ús, ja estarà completament adaptat”.\nArticle anteriorIsidre Grau: “Qualsevol veritat és relativa”\nArticle següentVaga de la plantilla de FCC a Pals durant 6 dies d’abril\nAvui et portem una recepta d'ous remenats! Menja sa i ràpid aquest estiu amb La Xalana de Ràdio Capital.\nCalonge i Sant Antoni Eugènia Güell - 22 de juliol de 2021\nEnxampen tres lladres que llançaven monedes a terra per distreure una víctima i robar-li la bossa, a Calonge\nCalonge i Sant Antoni ACN - 20 de juliol de 2021


PIPA O POPA: Llenties amb verduretes\nconxi 1 d’abril de 2011 a les 9:28\nJo també m'he indignat amb l'anunci. Totalment d'acord amb el què dius: seria més fàcil i sa i barat posar-li un platet de la mateixa cassola al nen!!!\nAnònim 1 d’abril de 2011 a les 15:31\nA mi també m'ha indignat molt. Mal plantejament per part del publicista i cagada enorme de l'empresa. A veure si les mames fem pinya i aconseguim que retirin l'anunci de la tele i demanin perdó a les famílies. Què s'han pensat!\nonavis 1 d’abril de 2011 a les 17:11\nOstres, no l'he vist! Però sí que sembla del tot desafortunat, sobretot pel context. Podrien haver buscat un escenari fora de casa on es veiés que els pares no li han pogut cuinar res!! (que, com dius, és l'ocasió en que crec que es fa més ús d'aquests productes).


La casa Ymbert\nEs troba a la cantonada entre l'avinguda de Barcelona i el carrer del General Prim. Enric d'Ymbert, un comerciant de fustes barceloní adquirí l'hostal de Salvador Majoral i féu edificar aquest capritx neogòtic el 1914.\nEl 1936 fou incautat pel POUM, però després de la guerra fou retornat a la família Ymbert, que encara la posseeix actualment.\nEs tracta d'un bloc cúbic de tres plantes d'alçada i soterrani. Les façanes estan rematades per pinacles d'aire neogòtic, però també trobem esgrafiats sobre els finestrals, que recorden l'estil plateresc del segle XVI i presenten vidrieres de colors emplomats.\nA la cantonada principal s'hi troben uns elements gòtics que sobresurten. Aquí, Eusebi d'Ymbert hi col·locà una imatge de la Verge de la Mercè, patrona de Barcelona, però a la recent restauració de la casa s'ha substituït per una de la Mare de Déu de Montserrat.\nDestaquem el picador de la porta principal, que és de ferro forjat i representa una sinuosa línia corba acabada en un cap de drac, un motiu que agradava molt a la forja modernista.\nFinestral de la casa Ymbert que dóna al carrer del General Prim\nI si un dia teniu l'ocasió que els amables habitants de la casa us ensenyin el seu interior no quedareu decepcionats: us sentireu transportats a una altra època, tan llunyana del bulliciós Rubí actual.


Homenatge a Barrufet, el 27 de febrer | FCBarcelona.cat\nHomenatge a Barrufet, el 27 de febrer\nDavid Barrufet tindrà l’homenatge que es mereix. El mític porter blaugrana, que es va retirar amb 71 títols al seu palmarès, veurà la seva samarreta retirada al Palau el 27 de febrer, coincidint amb el partit de Champions contra el Chambéry.\nDes que va anunciar la seva retirada de l’handbol, David Barrufet no va deixar de rebre homenatges espontanis a totes les pistes on anava a jugar. En el seu últim partit al Palau, la pista blaugrana es va omplir de samarretes grogues amb el número 16 en una iniciativa que va sortir de l’afició culer, a qui va fer disfrutar durant tants anys. Ara li ha arribat el moment de rebre el reconeixement del FC Barcelona, el Club de la seva vida. Serà el diumenge 27 de febrer al Palau Blaugrana, coincidint amb el partit de Lliga de Campions del Barça Borges amb el Chambéry francès (17.15h), i amb la retirada de la seva samarreta amb el número 16.\nIl·lusionat amb l’homenatge “definitiu”\n“Que et retirin la samarreta és una cosa molt maca”, afirma, il·lusionat, Barrufet. “Ara, caldrà esperar el dia per viure el moment amb tota la gent que vingui, la família i els amics”. L’exjugador blaugrana va rebre content la notícia del seu homenatge, que espera que sigui “el definitiu”. Barrufet, però, prefereix no tornar-hi a pensar “fins que arribi el moment i gaudir-lo minut a minut”.\nTota una vida en blaugrana\nDesprés de 21 anys vestint la samarreta blaugrana i amb 71 títols al seu palmarès, entre ela quals hi ha set copes d’Europa, Barrufet es va retirar al final de la temporada passada, disputant a gran nivell la primera Final a Quatre de l’handbol. El capità blaugrana deixava una petjada inesborrable en el barcelonisme i començava una nova etapa professional al FC Barcelona, dins el Departament Jurídic del Club blaugrana.\nBarrufet, en el seu últim partit al Palau (Fotos: Arxiu FCB)\nRebrà l’insígnia d’or i brillants de la FCH\nEntre els reconeixements que està rebent l’exjugador blaugrana, la Federació Catalana d’Handbol li farà entrega de la seva insígnia d’or i brillants. Serà aquest divendres, en el transcurs de la Festa de l’Handbol Català.