Al llarg dels segles, l’any litúrgic s’ha anat desenvolupant i modificant en funció dels centres d’interès que marcaven a cada moment la vida de l’Església. I cal dir que, molt sovint, aquestes modificacions anaven en detriment d’allò que, des de l’experiència de l’Església dels primers segles, era més central en la vida cristiana.\nL’exemple més clar d’aquest deteriorament dels aspectes més centrals de la celebració cristiana és, sens, dubte, l’evolució de la Vetlla Pasqual, que, de ser una celebració que tenia lloc com una vetlla de nit en espera de la resurrecció del Senyor, va passar a celebrar-se el dissabte al matí, de manera que el tridu de la mort, sepultura i resurrecció del Senyor va perdre el seu simbolisme més genuí.\nEl moviment litúrgic que ja des del segle XIX va obrir-se pas a l’Església va dur a terme una gran tasca de conscienciació de cara a recuperar aquests aspectes més centrals i originaris de la litúrgia cristiana, que es va traduir ben aviat en una colla de reformes dutes a terme pel papa Pius X a principis del segle XX, recuperant per exemple el cant gregorià que permetia la participació del poble, o fent que el diumenge recuperés també el seu caràcter primordial i deixés d’estar ocupat per celebracions dels sants o altres tipus de festes, o promovent la comunió freqüent com a màxima forma de participació en l’Eucaristia. Però sens dubte que el pas més visible d’aquesta recuperació litúrgica va ser la reinstauració, per part del papa Pius XII l’any 1955, de la celebració de la Vetlla Pasqual a la nit. Tot un símbol i una primícia de la gran obra litúrgica que al cap d’uns anys duria a terme el Concili Vaticà II.\nLa reforma litúrgica del Concili Vaticà II va transformar, en efecte, el rostre de la litúrgia catòlica. El pas del llatí a les llengües vives, la col·locació del president de la celebració de cara a l’assemblea, i les diverses formes de participació en la celebració per part dels laics i laiques són, sens dubte, les adquisicions més visibles d’aquesta transformació, que va retornar a allò que la litúrgia té de més originari i valuós, i que al llarg dels segles s’havia anat perdent. Però també, encara que resultessin menys visibles i vistoses, les reformes que van afectar l’any litúrgic van ser igualment notables i importants.\nSón especialment destacables, primer de tot, la consolidació de les reformes que ja s’havien realitzat en els anys anteriors i que ja hem esmentat abans. Bàsicament, la recuperació de la centralitat del diumenge com a celebració setmanal de la resurrecció del Senyor, en el qual es van seguint pas per pas, al ritme dels diversos temps litúrgics, els aspectes centrals de la història de la salvació, i que només en casos excepcionals ha de ser substituït per altres festes. I, juntament amb la centralitat setmanal del diumenge, la centralitat anual del Tridu Pasqual de la mort, la sepultura i la resurrecció del Senyor, amb la Vetlla Pasqual com a moment culminant.\nI, juntament amb això, cal destacar la remodelació del conjunt dels temps litúrgics, per posar a la llum totes les seves riqueses, i ajudar-los a viure amb més intensitat. Per a aconseguir-ho, sens dubte que la cosa més determinant ha estat el fet que, actualment, la lectura de la Paraula de Déu en les nostres celebracions és abundant i variada, seguint el sentit de cada temps o seguint també, quan s’escau, una lectura continuada de l’evangeli. Per a això, es van elaborar els llibres (anomenats “leccionaris”) amb les lectures corresponents per als diumenges, per als dies feiners de cada temps litúrgic, i per a les celebracions dels sants. Els diumenges i les festes principals (anomenades “solemnitats”) les lectures són sempre tres; els dies feiners, en canvi, són només dues.\nLes lectures dels diumenges estan distribuïdes en tres cicles, anomenats A, B i C, en cada un dels quals es llegeixen lectures diferents, per assegurar aquesta presència abundant i variada de la Paraula de Déu de què parlàvem. Cada cicle té un evangeli que és el que es llegeix principalment: en el cicle A l’evangeli de Mateu, en el B el de Marc i en el C el de Lluc; mentre que el de Joan es llegeix sobretot per Quaresma i Pasqua.\nEn els dies feiners (anomenats “dies ferials” o “fèries”), d’altra banda, hi ha lectures pròpies també per a cada dia. Durant els temps d’Advent, Nadal, Quaresma i Pasqua les lectures es repeteixen cada any i destaquen els esdeveniments i actituds propis del temps; mentre que en el temps de durant l’any la lectura evangèlica es repeteix cada any com una lectura contínua, mentre que la primera lectura està distribuïda en dues sèries diferents per als anys parells i senars.\nVa bé tenir-la a mà, tota aquesta riquesa de lectures. Per exemple, amb els missals manuals (el Missal festiu,de Publicacions de l’Abadia de Montserrat, per als diumenges i festes, i el Missal ferial, d’Editorial Regina, per als dies feiners). O, per fer-ho més fàcil, la publicació mensual La missa de cada dia, d’Editorial Claret, que ofereix les lectures que corresponen a cada dia del mes.\nLa reforma litúrgica és irreversible (Papa Francesc)


Cloenda esportiva 2016\nAquest dissabte, dia 18 de juny hem clos l'Escola Esportiva del nostre club. Com cada any hem organitzat una competició social en la que l'objectiu principal ha estat la formació dels nostres judoques. Els randoris educatius han estat a la base d'aquest propòsit, de manera que els alumnes puguin adquirir hàbits i formes tant de la competició com de l'ètica que tant caracteritza el nostre esport, sense oblidar la vessant lúdica que tampoc hem de descuidar quan es tracta de treballar amb nens.\nTambé hem aprofitat la diada per lliurar el cinturó a tots aquells alumnes que s'han examinat aquests darrers dies. Per finalitzar, hem acabat la festa amb un dinar d'alumnes, pares i professors. Aquest dinar s'ha portat a terme com cada any al càmping Vall d'Aro, on els més agosarats s'han remullat a la piscina, malgrat les inclemències meteorològiques.\nDes del club volem donar les gràcies a tots els pares i col·laboradors pel seu suport i per la confiança dipositada en nosaltres aquest curs, i ja només ens resta acomiadar-nos fins la pròxima edició. Moltes gràcies a tots i ens retrobem ben aviat…!


2 p, 57.4 KB Relació entre el retard en el creixement i la composició corporal / Reyes García, Victòria (Universitat Autònoma de Barcelona. Institut de Ciència i Tecnologia Ambientals) ; Universitat Autònoma de Barcelona. Departament d'Antropologia Social i Cultural ; Universitat Autònoma de Barcelona. Institut de Ciència i Tecnologia Ambientals\n529x700, 154.2 KB Plant*tes, ajuda'ns a mapejar les plantes que fan al·lèrgia / Monge, Montserrat (Universitat Autònoma de Barcelona. Biblioteca de Ciència i Tecnologia) ; Belmonte, Jordina (Universitat Autònoma de Barcelona. Departament de Biologia Animal, de Biologia Vegetal i d'Ecologia) ; Linares Fernández, Concepción de (Universitat Autònoma de Barcelona. Departament de Biologia Animal, de Biologia Vegetal i d'Ecologia) ; Universitat Autònoma de Barcelona. Institut de Ciència i Tecnologia Ambientals ; Universitat Autònoma de Barcelona. Biblioteca de Ciència i Tecnologia\n99 p, 695.8 KB Doctorado en Ciencia y Tecnología Ambientales / Universitat Autònoma de Barcelona. Institut de Ciència i Tecnologia Ambientals


Més de 2.300 persones de l’Alt Penedès van fer ús del Servei Local de Teleassistència el 2018 - El Cargol l El setmanari del Penedès l Societat l Política l Economia l Cultura l Vins i Caves l Món casteller l Entrevistes l Esports\nMés de 2.300 persones de l’Alt Penedès van fer ús del Servei Local de Teleassistència el 2018\nEl Servei Local de Teleassistència de la Diputació de Barcelona va acabar l’any 2018 donant servei a 2.395 persones usuàries a l’Alt Penedès. Aquest servei, d’atenció domiciliària, garanteix la seguretat i acompanyament a les persones que poden estar en situació de risc per factors d'edat, fragilitat, solitud o dependència, les 24 hores del dia i els 365 dies a l'any, detectant situacions d'emergència i donant resposta immediata a aquestes.\nA més, la comarca de l’Alt Penedès disposa d’una unitat mòbil de primera resposta, que s’ubica a Vilafranca i té com a finalitat atendre emergències.\nAquests dos últims anys han estat marcats per les novetats que s’han incorporat al servei i que s’han consolidat. Entre les novetats cal destacar la implantació amb èxit del model d’atenció centrat en la persona a través d’un sistema anomenat Resposta Eficient en Teleassistència (RET), que es basa en donar una resposta adaptada a les necessitats de cada persona amb una major eficiència i un alt valor tecnològic.\nAixò permet establir la tipologia de prestació de servei que necessita cada persona en funció dels seus hàbits de vida. En aquest sentit, l’atenció que proporciona el Servei Local de Teleassistència s’intensifica per aquelles persones en situació de vulnerabilitat i amb més riscos, amb més trucades de seguiment o visites domiciliàries, entre d’altres accions, i s’evita l’excessiva protecció de les persones més autònomes a través d’accions preventives. Durant el 2018 s’han instal·lat més de 14.500 dispositius de seguretat, entre detectors de foc/fum, presència i caigudes, i de teleassistència adaptada a necessitats especials (teleassistència mòbil o serveis adaptats a persones amb dificultats a la parla i/o oïda o de mobilitat reduïda a les mans).


Notícies - Discos a mà\nMirna Vilasís i Xavi Múrcia presenten SUMAR-HI Cafè concert a peu de carrer Després de més de trenta anys de trajectòria cantant a pertot, Xavi Múrcia i Mirna Vilasís fem… Llegir més »\nEl concert inoblidable de Xavi Múrcia a L’Escala, cantant (brodant) Vinyoli.\nUn reportatge de TV del concert inoblidable de Xavi Múrcia a l’Escala, cantant (brodant) Vinyoli i altres perles. Aquest és un fragment de “Cançó blava”, tema que obre el disc… Llegir més »\nEm vaig endinsar com mai al cor de les paraules de Montserrat Abelló i vaig volar!\nMilions de gràcies pel vespre d’ahir a la Biblioteca Figueres. Em vaig endinsar com mai al cor de les paraules de Montserrat Abelló i vaig volar! Tant i tan ben… Llegir més »\n2018. Any Montserrat Abelló\nL’1 de febrer de 2018, Montserrat Abelló hauria fet 100 anys. Jo hi comptava, ‘100 anys te’ls garanteixo, Mirna!’, sempre em dèia la Montserrat. Però no va poder ser. El 9… Llegir més »\nButlletí 5. A TRAVÉS DE VINYOLI. Xavi Múrcia canta Joan Vinyoli\n“Xavi Múrcia ha fet una feina excepcional, delicada i vigorosa al mateix temps. El desplegament d’estils musicals és antològic. Surto enfervorit, entusiasmat del Born…” Jordi Llavina obrir el butlletí (enviat el… Llegir més »\nClip de “Un home està cavant” de Xavi Múrcia a TV3, Tria 33.\nXavi Múrcia homenatja Joan Vinyoli (actuació íntegra). Xavi Múrcia canta “Un home està cavant”, inclosa en el seu disc “A través de Vinyoli”, en què musica els versos del poeta… Llegir més »


La negociació de la 'llei rider' s'encalla pel registre de plataformes i algoritmes - Diari de Barcelona | Diari de Barcelona\nLa negociació de la 'llei rider' s'encalla pel registre de plataformes i algoritmes - Diari de Barcelona\nLa negociació de la 'llei rider' s'encalla pel registre de plataformes i algoritmes\nEls sindicats lamenten que la CEOE no presenti propostes per escrit i el Ministeri fixa una nova reunió abans de les festes\nLes negociacions de la llei que ha de regular les plataformes digitals —l'anomenada "llei rider"— s'encallen després que el registre de plataformes i algoritmes no formés part de l'última proposta del govern espanyol. La reunió de la taula de diàleg social d'aquest dijous va acabar sense acord i amb els sindicats expressant malestar pel "canvi de rumb" del Ministeri de Treball i per l'actitud de la patronal, que no ha presentat cap proposta per escrit, segons UGT i CCOO. Fonts del diàleg social confirmen que la Confederació Espanyola d'Organitzacions Empresarials (CEOE) va proposar allargar les converses fins a principis del 2021, quan podrien coincidir amb la negociació de la pròrroga dels ERTOs. Per desencallar el procés abans de Nadal, el Ministeri ha convocat una reunió el 17 de desembre.\nEn un inici, CCOO va informar que la mesa s'havia "suspès sine die" però l'Executiu espanyol va confirmar ràpidament que la negociació continuava i no es postposava a després de Nadal. "La reunió de la taula de diàleg social que aborda la feina a través de plataformes ha acabat amb la clara intenció de continuar negociant", indiquen fonts del ministeri que dirigeix Yolanda Díaz.\nL'actitud dels representants empresarials ha generat malestar entre els sindicats CCOO i UGT. "Si no hi ha una proposta de la contrapart és difícil arribar a un punt d'acord", ha afirmat a l'ACN el secretari de Joventut i Noves Realitats del Treball de CCOO, Carlos Gutiérrez, que ha lamentat que empreses com Glovo hagin "capturat" la CEOE i els d'Antonio Garamendi no estiguin facilitant la negociació.\nRepresa al gener\nFonts sindicals afegeixen que la petició de reprendre la negociació al gener que va fer la CEOE respon a una intenció de dilatar els processos i de guanyar temps, ja que durant el primer mes del 2021 s'ha d'afrontar una altra negociació important en el diàleg social, la pròrroga dels Expedients de Regulació Temporal d'Ocupació, que els representants empresarials han demanat que es mantinguin tot el temps que calgui mentre duri la pandèmia.\nPer la seva part, Gonzalo Pino, secretari de Política Sindical de la UGT, insisteix a dir que "hi havia més coincidències entre la patronal i el govern que amb els sindicats" i assegura que "portar al BOE la sentència del Tribunal Suprem" —que va reconèixer que un treballador de Glovo era un fals autònom— "no respon al principi" que regeix la negociació. El sindicat que dirigeix Pepe Álvarez es pregunta "de què serveix crear un observatori", tal com recull la proposta de l'Executiu, "si no sabem quantes plataformes hi ha" perquè no estan registrades.\nD'altra banda, el Minsteri de Treball defensa que és un mediador i que només va incloure el registre de plataformes i algoritmes com a proposta sindical. Fonts coneixedores de les reunions expliquen que l'argument de l'equip de Díaz és que un registre de plataformes excedeix les seves competències.


El jutge reactiva el cas del sobrecost de les obres del CAP i la caserna de Moià - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEl jutge reactiva el cas del sobrecost de les obres del CAP i la caserna de Moià\nEls impulsors de la denúncia creuen que la investigació ja podria estar en el seu tram final\nroger junyent 06.03.2020 | 23:22\nInvestiguen els sobrecostos de l'aparcament de sota el CAP arxiu/mirea arso\nInvestiguen els sobrecostos de l'aparcament de sota el CAP\nEl jutge que instrueix la causa contra l'excalde de Moià Josep Montràs pels deutes de l'empresa pública Moià Futur –ara en procés de liquidació– ha reactivat la causa i aquest dijous van declarar diversos testimonis, segons van explicar des de Moià Deute. Entre ells hi havia dos membres de Moià Deute, que va impulsar la denúncia presentada el 2012 i la van ratificar, així com també l'actual alcalde, Dionís Guiteras, que va explicar la situació en què es va trobar el consistori quan va accedir al càrrec. També van declarar membres de l'empresa Garrofé i Roca. També hi havien de declarar treballadors de l'empresa Teyco, però no hi van ser ja que ningú va respondre als contactes que ha fet el jutjat per notificar la citació.\nEl gruix dels investigats per aquest cas ja van declarar el 2017 i les declaracions d'ahir i els impulsors de la denúncia consideren que la investigació ja es troba en la fase final, en espera que el jutjat decideixi si obre judici o s'arxiva el cas, sempre que les parts no demanin que es practiquin noves diligències.\nL'origen de la denúncia es remunta als sobrecostos que van tenir dos grans projectes impulsats per Moià Futur en els últims anys de Montràs com a alcalde. Un és el projecte que incloïa la construcció del nou centre mèdic –ja operatiu–, l'aparcament soterrat i una plaça pública. Aquest procés es va adjudicar a l'empre sa Garrofé i Roc per 3.100.830 euros, però just dos mesos després el consell d'administració de Moià Futur va aprovar una ampliació del projecte perquè l'aparcament passés d'una a tres plantes, amb un increment del contracte del 188%, fins als 5.858.000 euros.\nL'altre projecte investigat és el contracte per convertir en habitatges l'antiga caserna de la Guàrdia Civil. En aquest cas el projecte es va adjudicar a Teyco per 1.465.764 euros. Poc després, es va modificiar el projecte i l'import va passar a ser de 3.377.134 euros, tot també sota el mandat de Montràs.\nEl cas ja va ser investigat per la Sindicatura de Comptes arran d'una denúncia que a final del 2009 va presentar el grup MAP-ERC. Aquestes dues són les irregularitats més importants de la desena que va detectar la sindicatura que s'haurien comès al consistori del 2006 al 2009.\nEl secretari plega per les irregularitats urbanístiques que s'arrosseguen de l'antic govern. Fet Divers


Alletar i Criar: Extracció, conservació llet materna i relactació\nActivitats del trimestre\nExtracció, conservació llet materna i relactació\nDe vegades ens hem de separar un temps del nostre fill, o hem de mantenir o augmentar la nostra producció per dificultats de succió del bebè, o necessitem suplementar la llet que el bebè treu del pit, o hem de tornar a la feina després de la baixa maternal, però això no significa que haguem de privar al nostre fill del seu aliment més valuós: la llet materna. Com?\nEns podem treure la llet manualment, o amb un dels tirallets que hi ha al mercat. La tria del tirallets dependrà de l’ús que n’haguem de fer, si és per una extracció ocasional potser ens serviria un de manual, però si ens haguéssim de treure molt sovint, i en quantitat, seria més convenient un de tipus doble hospitalari. ÉS preferible provar-ne alguns i triar el que millor ens vagi.\nPrimer hem de buscar un lloc tranquil, on ens puguem sentir relaxades, rentar-nos molt bé les mans i fer-nos un massatge al pit, en direcció al mugró i fer rotacions al voltant de l’arèola, tirar el cos endavant i sacsar els pits. Si ens traiem llet d’un pit mentre el bebè mama de l’altre, ens serà més fàcil, perquè aprofitem el reflex d’ejecció. Si no tenim el bebè a prop, ens pot ajudar buscar algun altre estímul, com mirar una foto del bebè, olorar una peça de roba seva, o sentir el seu plor gravat al telèfon.\nÉs normal que al començament no ens surti gairebé gens de llet, l’aparell no és tan eficaç com la succió d’un bebè. Val més fer diferents extraccions cada 2-3 hores, i anar guardant les petites quantitats que treurem. Això és especialment important si el que volem és conservar o augmentar la producció, per ajudar a un bebè amb dificultats o que està separat de la mare: hauríem de fer 6-8 extraccions de dia i un parell d’extraccions durant la nit.\nEns pot ser molt útil quan tenim una ingurgitació o una mastitis, per buidar-nos el pit quan el bebè no vol mamar o no el tenim a prop. Algunes dones agafen una bona tècnica, i no necessiten cap altre estri.\nLa posició més usual és amb el polze per sobre de l’arèola i amb la resta de dits per sota. Hem d'apretar sobre una zona a uns 3 cm de la base del mugró, munyint cap al mugró, sense fer lliscar els dits per la pell. Cal anar girant la mà per agafar tots els quadrants del pit i que no quedin zones sense extreure. Una sessió d’extracció manual pot durar uns 20 minuts, tot alternant tots dos pits.\nExtracció amb tirallet\nHi ha tirallets elèctrics, a piles o accionats manualment. Haurem triat el que més s’adeqüi a les nostres necessitats. Alguns tirallets disposen de diferents mides de copes, que s’adapten millor als pits més petits o més grans, ja que ha de quedar ben segellada amb el pit. Abans del primer ús cal que rentem molt bé o esterilitzem les parts que tinguin contacte amb la llet. Quan comencem l’extracció, hauríem d’imitar el patró del bebè: unes succions ràpides al començament i després mantenir el ritme amb aspiracions més llargues. No ens estarem més de 10 minuts seguits en el mateix pit. Després hem de rentar amb aigua i sabó tots els components no elèctrics de l’aparell, vigilant que no quedin restes de llet.\nOn guardem la llet?\nServirà qualsevol recipient d’ús alimentari, de plàstic o vidre, amb tapa hermètica, o els potets per a anàlisis, prèviament esbandits amb aigua i sabó. També hi ha bosses específiques. Si fem servir el col•lector que ve amb l’aparell, on es pugui adaptar una tetina, caldrà fer menys transvasaments i hi haurà menys risc de contaminació.\nSi ens traiem la llet fora de casa, necessitarem algun tipus de nevera pel transport. Hi haurem de posar plaques de gel per mantenir la frescor, i tan bon punt arribem a casa guardarem la llet a la part interior de la nevera (no a la porta, on la temperatura no és tan constant) o al congelador. Si hem fet servir bosses, convé ficar-les dintre d’un altre recipient rígid, per evitar que es trenquin.\nGuardarem la llet en petites quantitats de 50ml o 100ml, així evitarem haver-ne de llençar. Sempre hi posarem una etiqueta amb la data, per anar gastant primer les més antigues. Es poden barrejar en un sol pot la llet extreta en diferents sessions del mateix dia, per congelar-la tota junta, sobre tot al començament, que ens pot sortir poca quantitat en cada extracció.\nConservació de la llet extreta\nPodem descongelar ràpidament posant el potet de llet dins un pot amb aigua escalfada, com un bany maria però fora del foc. També podem fer servir el microones, però s'ha de remoure bé i assegurar-nos que el nen no es pugui cremar. No l’escalfarem directament al foc. Es poden barrejar per a una mateixa presa llets extretes en diferents dies, però sempre agafarem les etiquetades amb la data més antiga.\nLa llet ,en principi, és de color blanc, però depenent del què hem menjat pot prendre diferents tonalitats: grogues, rosades, verdoses, o fins i tot blau. No ens ha de preocupar, la llet és bona de totes maneres. També és possible que en olorar-la ens recordi olor a ranci. Això és degut a un enzim que porta incorporat, la lipasa, que ajuda a digerir els greixos. Si malgrat l’olor estranya (per a nosaltres) el bebè no rebutja la llet, no hi donarem més importància. Si el bebè sembla que no li agrada el gust d’aquesta llet podem intentar limitar l’acció de la lipasa congelant la llet al més ràpidament possible i descongelant també ràpidament. En casos extrems, podem desactivar aquest enzim escalfant la llet fins a 60ºC, just quan es comencen a formar bombolletes al voltant del cassó.\nLes quantitats a donar són orientatives, el vostre fill ja us farà saber la quantitat que necessita en cada presa. És habitual que molts bebès no vulguin menjar res fins que no arribi la mare, ho compensaran mamant més quan estigui amb ella. Els nens més grans poden necessitar quantitats de 120 ml a 150 ml.\nPodem donar la llet a temperatura ambient o una mica temperada, i sempre la remenarem bé, perquè quan reposa, la fracció greixosa sura damunt de la més aquosa.\nCal tenir en compte que si donem la llet amb biberó, alguns nens poden tenir dificultats després per tornar-se a aferrar al pit. Els moviments amb la llengua que han de fer quan prenen biberó són diferents dels que fan al pit, i de vegades es poden confondre. Per evitar-ho, es pot donar la llet amb xeringa, gotet, cullereta o relactador (molt adient per ajudar a augmentar la producció, ja que el bebè estimula el pit mentre rep el suplement).\nSi l'ús del biberó és indispensable, podem fer servir el que s'anomena mètode Kassing, que consisteix a donar la llet amb el biberó en posició gairebé horitzontal a un bebè assegut el més recte possible. La tetina, de fluxe lent, serà rodona i llarga, de base estreta i de material tou.\nEstimularem la succió tocant-li les galtes i sota el nas, i quan obri bé la boca introduirem el biberó, deixarem que faci 5-6 succions, i li traurem de la boca. Així fins que s'acabi la presa.\nSi per la raó que sigui hem interromput la lactància i ens ho repensem, o hem d'estar separats del bebè (per exemple, que ha d'estar ingressat i alimentat amb biberons) hem de saber que és possible reprendre l'alletament matern. Aquest procés s'anomena relactació. Pot ser un procés llarg, depenent de les causes de la interrupció i del temps que hem estat sense donar el pit, però moltes vegades és possible.\nPer donar alimentar el nostre bebè, i a la vegada estimular el pit perquè augmenti la producció, ens podem fabricar un relactador casolà.\nAquí l'hem fet amb una palometa d'extracció de sang. Només cal tallar els dos extrems del tubet, introduir-lo a pel forat ampliat d'una tetina vella, i roscar-la a un biberó amb llet (preferentment extreta, així l'estimulació és doble). Ens enganxem l'altre extrem al costar del mugró amb una mica d'esparadrap, i el bebè ja pot començar a mamar. Aspirarà la llet del dipòsit i a la vegada ens estimularà el pit. El relactador també el podem fer servir per donar un suplement al nadó en cas que sigui necessari.\nSi per alguna raó el bebè no vol mamar, el podem posar en la posició d'alimentació biològica: La mare estirada al llit sobre uns coixins, amb la part de dalt nua, i el bebè només amb el bolquer, col·locat a sobre la panxa de la mare. Aquesta posició estimula la pujada de la llet de la mare i activa els reflexes de succió del nadó. Si el deixem fer, potser s'enganxarà solet. Potser no a la primera ni a la segona vegada, però com més petit sigui el bebè, més fàcil és que es torni a aferrar. També ho podem provar banyant-nos juns a la banyera, o jugant al llit, en situacions molt relaxades, mai obligant a mamar, si el nadó no vol.\nA la vegada, és molt important estimular el pit per què torni a fer llet: Amb la succió del bebè o amb un tirallets, ens hauríem de treure llet 6-8 vegades al dia, i un parell per la nit. En pocs dies podem tornar a tenir llet, i preparar un pla per anar treient biberons, si és el que volem.\nEl procés de relactació pot ser dur, i aconseguir una lactància mixta ja pot ser una gran fita. Per això, a banda del suport del nostre entorn més proper, el millor és tenir a prop un grup de lactància o una consultora certificada (IBCLC) per acompanyar-nos en el camí.


D.O. Pla de Bages | Artés es prepara per viure la 26a Festa de la Verema del Bages\n02 jul. Artés es prepara per viure la 26a Festa de la Verema del Bages\nPosted at 10:53h in Actualitat, News\tby\tdopladebages\nEl 30 de setembre, 1, 2 i 3 d’octubre Artés serà l’epicentre d’una Festa de la Verema del Bages que tindrà actes a diferents poblacions.\nJa es pot consultar el programa complet a www.festaveremabages.cat i reservar les entrades per a aquells actes que ho requereixin\nArtés celebrarà el cap de setmana del 2 i 3 d’octubre la 26a Festa de la Verema del Bages, organitzada per l’Ajuntament d’Artés, la DO Pla de Bages, la Confraria de Vins del Bages, la Unió de Botiguers d’Artés i la Ruta del Vi del Bages. La Festa de la Verema viurà dos dies de preludi amb el Nocturna Vinum, que es celebrarà dijous 30 de setembre a diferents localitats bagenques i la inauguració divendres 1 d’octubre a la Torre Lluvià.\nLa Festa de la Verema viurà el punt àlgid el diumenge 3 d’octubre durant tot el dia on Artés omplirà la Plaça Vella (Plaça Major) dels vins de la Denominació d’Origen Pla de Bages, amb la participació dels 18 cellers i elaboradors de la DO. Dissabte amb els “Tastos amb Ritme” també es podrà gaudir dels vins de la DO a partir de les 21 h. Ambdós dies l’entrada a la Plaça serà lliure, malgrat que l’aforament serà controlat, regulat i limitat en tot moment.\nSi la capacitat màxima de la plaça és completa, es poden formar cues per accedir-hi atès que caldrà esperar que hi hagi places disponibles a mesura que hi hagi persones que en marxen. L’organització demana paciència i comprensió. Igualment, la fira d’artesania i les activitats infantils seran d’accés gratuït sense reserva prèvia. Fora del recinte de la plaça hi haurà nombroses activitats paral·leles, com ara una actuació infantil, una petita excursió autoguiada o la fira d’artesania, que enguany aplegarà més d’una vintena de parades entre els carrers Barquera i Doctor Ferrer i Solervicens. Igualment, es recupera la tradicional exposició de maquetes d’Artés i la demostració d’oficis antics, com ara d’elaboració d’àmfores amb ceràmica.\nEl concert de Suzanna i les propostes gastronòmiques dels restaurants Al Punt, la Xicra i Pessics Pastisseria acompanyaran els vins de la DO Pla de Bages dissabte a partir de les 21 h. Diumenge serà el torn dels concerts de “El Patio” a les 12:30 h, “Món Petit Món” a les 17:30 h i Laura Flores a les 19:30 h, acompanyats de mossecs de Verema de Mengembages durant tot el dia. Dissabte a les 18 h, per donar el tret de sortida als actes de la Plaça Vella la colla castellera Picapolls de la Gavarresa actuarà a plaça.\nEls tastos prenen protagonisme\nUna de les propostes vitivinícoles més importants de la Festa de la Verema són els tastos guiats. Per a tots els tastos caldrà comprar prèviament el tiquet al web www.festaveremabages.cat\nEnguany dissabte a les 12 del matí al parc de Can Cruselles es durà a terme el tast formatiu maridat amb productes locals, amb Irene Cozas, sommelier del restaurant l’Ó de Món Sant Benet i membre del panell de tast de la DO Pla de Bages. Les elaboracions gastronòmiques locals aniran a càrrec de cal Mestret.\nEls tastos es traslladaran a la Plaça Vella dissabte a les 18 h de la tarda, on es celebrarà el tast a cegues, una proposta diferent de tast on els sentits prenen protagonisme. El tast també l’impartirà Irene Cozas.\nInauguració a la Torre Lluvià a Manresa\nNo només Artés acollirà la Festa de la Verema del Bages, sinó que l’aposta per la descentralització d’aquesta i la celebració de diferents actes arreu del territori fan que aquesta verema tingui encara més aire bagenc.\nDivendres Manresa, i concretament la Torre Lluvià, serà el punt de trobada de la 26a Festa de la Verema del Bages, on es celebrarà a partir de les 19:30 h la inauguració. Els actes començaran amb una visita a les vinyes del projecte de recuperació de varietats antigues i seguirà amb el tast maridat de vins dels cellers manresans Heretat Oller del Mas, Fargas-Fargas, Collbaix-El Molí amb producte local de Mengem Bages. Posteriorment es podrà gaudir de la música dels Smooth Trio mentre es degusten vins de la DO Pla de Bages.\nEls actes de la inauguració requereixen inscripció prèvia i la compra del tiquet a www.festaveremabages.cat.\nEl Nocturna Vinum es viurà a tot el Bages\nCom ja és habitual, el dijous de Festa de la Verema del Bages diferents poblacions de la comarca viuran el Nocturna Vinum, un vespre de verema per gaudir acompanyats d’una bona copa de vi, tapes gastronòmiques i actuacions en directe. Els establiments participants al Nocturna Vinum són els següents:\nMANRESA · Voilà a la Torre Lluvià · Vins Alsina · Vinalium Manresa · Taverna 1913 · L’Hotelet · Kursaal Espai Gastronòmic · El Traster · El Celler del Bages · Canonge · Cal Bisbe · Araunvi Manresa\nSANT FRUITÓS DE BAGES · Nou Celler\nARTÉS · Espai Artium\nMatinal de recuperació de pedra seca\nEl patrimoni vitivinícola de la comarca del Bages sempre ha sigut molt important, i és per això que la Festa de la Verema aquest any inclourà dins la seva proposta d’activitats una matinal de treball de recuperació d’un dels elements més característics d’aquest patrimoni: la pedra seca.\nAquesta matinal es durà a terme a diferents poblacions bagenques com ARTÉS – Plaça Vella, on es donarà visibilitat a la pedra seca de sota les muralles; CALDERS, on es rehabilitarà la coberta de barraca de vinya situada al camp “De la Carena”; MANRESA – Can Poc Oli: on es recuperarà el paisatge de pedra seca de l’Escola Agrària de Manresa; MANRESA – Parc del Secà – Consorci per a la gestió de residus del Bages: on es refarà el mur de pedra seca tot coneixent aquesta tècnica constructiva.\nPer a participar en la matinal de recuperació de pedra seca caldrà inscriure’s prèviament al web www.festaveremabages.cat on estarà inclòs l’esmorzar.\nNo només la Plaça Vella d’Artés viurà la verema, sinó que també es viurà arreu del poble amb diferents activitats i actes.\nDissabte a partir de les 9 del matí el comerç artesenc sortirà als carrers Rocafort i Barquera, dinamitzats per la Unió de Botiguers i Comerciants d’Artés (UBA)\nEnguany es duran a terme diferents exposicions relacionades amb la verema. La primera d’elles és l’exposició VI_SUALS a Cal Sitges, que s’inaugurarà a les 11 h de dissabte, i durant tot el diumenge l’exposició de Cartells de la Festa de la Verema, a la Plaça dels Escacs on hi haurà els cartells elaborats durant els últims divuit anys pel fotògraf Sebastià Plans.\nLa Plaça del Padró i el seu entorn tindran un racó d’esbarjo infantil dissabte a partir de les 18 hores amb jocs de vinya i verema.\nDiumenge al Parc de Can Cluselles serà el centre de la 21a Trobada d’Intercanvi de Plaques de Cava a partir de les 10 h, hora en què també començarà la Fira d’Artesania als carrers Barquera i Doctor Ferrer i Solervicens. També diumenge a les 12 a la Plaça Faura hi haurà animació infantil amb entrada lliure i aforament limitat. L’Escola Bressol per la seva banda serà el punt de trobada per a la cursa d’orientació de 3,5 km organitzada per Dinamic Guies de Muntanya entre les 10 h i les 14 h, on la sortida serà lliure i per grups bombolla.\nConcurs Instagram #veremabages21\nLa Festa de la Verema del Bages celebrarà com en altres edicions un concurs de fotografia a Instagram, on els i les participants hauran de publicar una foto de la Festa de la Verema a la xarxa utilitzant el hashtag #veremabages21. Durant la jornada central d’actes, el diumenge, la plaça dels Escacs acollirà un photocall decorat amb motius tradicionals de verema, i es convidarà als assistents a participar al concurs fent-s’hi una foto.\nLa millor fotografia escollida pel jurat s’emportarà una experiència enoturística a la comarca del Bages.\nA més a més, s’instal·larà un photocall a la Plaça dels Escacs.


XAREL·10: Una paraula per apadrinar (aPARAULA'm)\nJo proposo "Enigma"\nPer cert, em sembla que algú s'ha carregat el formulari...\nPONS: L'enllaç al formulari ja torna a rutllar. Gràcies per l'avís i per la teva proposta.\nJo també pensava en enigma, la veritat!!! Si no... enginy! Que és el que fa falta per encertar alguna cosa per aquí!\nEstà cantant, ja tens un tres de tres. Venia amb la idea al cap, i després de veure 3 comentaris tenia la certesa que algú ja hauria dit enigma, i no un sinó dos. I perquè l'altre ets tu!\nÉs que "enigma" és una paraula molt bonica... m'agrada :-))\nAra bé, perquè hi hagi més varietat (i així hagis de fer més números hehe) en proposaré dues més (són propostes, eh? no són vots):\nI "enginy" que ha dit la YÁIZA també m'agrada.\nDe fet, és molt difícil proposar una sola paraula que defineixi aquest blog... Crec que és el lloc on més entro de tota la catosfera, cada hora a clicar -si sóc a casa, clar- a veure si ha sortit el joc del dia! La participació és molt important en aquest blog, és clau... i les converses i bon rotllo que es genera... com ho dius tot això en una paraula?\nAu doncs, mentre escrivia aquest rotllo m'he decidit, el meu vot és per\nN'hi hauria moltes ....enginy! proposo enginy!\nHome, havent-t'hi una paraula tan bonica com és xarel·lo... és clar que no defineix massa el bloc.\nJo goso proposar tarannà!\nPerquè és aguda, m'agraden les agudes i cal ser agut per col·laborar-hi; perquè té una lletra 'geminada', m'agraden les lletres geminades i el nom del bloc en porta una; perquè trobo que es necessita tenir-ne molt i molt bo per a tirar endavant aquesta empresa i també, naturalment, per portar una mica la contrària...\nSóc l'Assumpta disfressada (és per no canviar-ho tot que és un pal amb les contrasenyes i tal) però li he preguntat a en JOSEP LLUÍS, sense dir-li cap de les paraules que hi havia ni explicar-li res... Només li he dit: "Si haguessis de definir el blog d'en McAbeu amb una sola paraula, quina triaries?... És per un joc que estan fent... Ja està, no li he dit més... Ha pensat uns segons, molt poquets i ha dit:\nMAC, accepta el vot, que és veritat el que explico, eh? :-)\nAi, m'he deixat de tancar les cometes després de "joc que estan fent"... però ja s'entén, oi? :-)\nJo també em quedo amb ENIGMA\nJo tb trio enginy!\nJo també em quedo amb ENIGMA.\nTot i que trobo que a través dels enigmes aquí es fa molta TERTÚLIA.\nperò voto ENIGMA.\nVenia amb la idea clara de proposar "Enigma" però trobo molt més maca "l'enginy" que porposava la Yaiza\nPenso que la paraula que defineix més bé el blog és, com ja han dit molts, "enigma". Per tant, un vot més :-)\nXarel-10, McAbeu o Perellada... Jocs de paraules eninyosos i divertits que donen molt per explicar! :-)\nENGINY, que aquí en hi ha molt!\nJo ja tinc la paraula pensada per a publicar el 9 de maig... no serà gens difícil endevinar-la.\nPer al teu blog jo proposaria ESMOLET.\nI per què? Doncs perquè hi ha una expressió que diu que "és més llest que un esmolet", i per a poder resoldre els teus enigmes cal ser-ho!\nd'això... puc copiar-te el post per posar-lo al meu mar? (no esperaré resposta, company!) ;)\nM'han agradat molt totes les paraules que heu dit, per això a l'hora de comptar els "vots" no he fet allò d'una persona, un vot sinó que les he tingut en compte totes.\nAl final dues d'elles s'han destacat molt per sobre les altres, en una dura competència que ha acabat amb un resultat de 9 a 8.\nNo ha calgut doncs que jo desempatés i aquesta serà la paraula que apadrinarà el XAREL-10. Ara mateix començo a preparar el post de demà, dimecres dia 9.


PREVIA PARTITS 28 I 29 D’ABRIL\nPer una part els Sèniors i el Junior Base posen fi a la temporada 2011-2012, mentre que el Benjamí Digitimpres jugarà quarts de final del play-off per el títol provincial.\nTavernes A Vs NBAlzira Sènior A Masc.\nDiumenge 29 d’Abril a les 19.00 hores.\nCategoria Autonòmica. Jornada 26.\nEl nostre Sènior Masculí arriba a la fi d’aquesta temporada de retorn a la complicada categoria Autonòmica. Ho farà situat en la posició setena sense opcions de pujar o baixar en la classificació. Casualment, el equip que ocupa la sexta plaça es el Tavernes. Partit per gaudir i dedicar-li un bon joc a Dani Ibañez, lesionat aquesta setmana.\nIris Contestano Vs NBAlzira Sènior Femení\nDiumenge 29 d’Abril a les 11.30 hores.\nI arriba l’últim partit per a les nostres aquesta temporada. Visitaran la pista del Iris Contestano de Cocentaina que està classificat quart amb 14/7. Per la nostra part, classificades en la posició onze, existeix una ínfima possibilitat de guanyar una posició en la taula. Passaria per guanyar per una diferencia gran de punts al Iris Contestano i que el Juventut Xàbia li pasara el contrari, es a dir, que perguera per una gran diferencia, ja que les nostres de guanyar només podrien empatar a victòries amb el Juventut Xàbia, i com el basquet average està empatat després dels dos enfrontaments entre ells dos, una victòria per a cada ú per tres punts, ens deuríem anar al basquet average general on les de Xàbia porten molt d’avantatge a les nostres. Es quasi impossible, però en l’esport, impossible no es res.\nTavernes B Vs. Blasmetal Aluminis NBAlzira Sènior “B”\nDiumenge 29 d’Abril a les 17.00 hores.\nCategoria Primera Zonal. Jornada 26.\nDesprès d’haver aconseguit l’esperadisima victòria la setmana passada, el Senior Blasmetal Aluminis afronta un partit complicat contra un molt bon rival. Sense opcions a pujar o baixar posicions en la taula, els nostres visitaran la pista del Tavernes que està situat el la sexta posició sense cap opció tampoc de millora. Final d’una temporada molt difícil per aquest equip. L’any que ve mes i millor.\nCarlet Vs. Junior Base Sportleader NBAlzira\nDissabte 28 d’Abril a les 16.30\nCategoría Junior Primera Zonal. Jornada 26.\nTambé últim partit de la lliga regular, sense opcions directes per a optar a l’ascens. De no donar-se l’única opció per optar a l’ascens, que seria que l’equip A del Dènia que esta en preferent no pujara, impedint al Dènia B l’ascens i servint-lo en safata als nostres, el Junior Base finalitzarà en la tercera posició guanye o perga en Carlet.\nDissabte 29 d’Abril a les 09.00 hores\nCategoria Benjamí Fase Final pel títol. Quarts de final.\nEl Benjamí Digitimpres ens dona una alegria i sent el millor segon de tots els grups de Benjamí s’ha classificat per a la fase final. El Xàtiva A es un equip dur per lo que la tasca es preveu difícil. Res que amb il·lusió no es puga afrontar. Vinga que podem!


ciencia-ficció | Un que passava | Pàgina 2\nCiència, ficció i vida quotidiana\nTot i que no tenia gaire ganes d’escriure, hi ha un parell de temes que em volten pel cap des d’ahir, i que tinc ganes de compartir.\nEl «perill» de les biblioteques\nL’any 1944 un escriptor de ciència-ficció nord-americà, Cleve Cartmill, va publicar en una revista del gènere un relat titulat «Deadline» (traduït al castellà com a «Tiempo límite») en què descrivia el funcionament d’una bomba atòmica. La seva bomba atòmica no podia funcionar, però al conte hi deixava clar que el problema principal per al funcionament de la bomba era la separació dels isòtops no fissionables de l’urani 235.\nLa bomba atòmica era en aquells moments un secret militar als Estats Units, i el descobriment d’aquest conte per part d’un dels investigadors implicats en el desenvolupament de la bomba va provocar que s’investigués l’escriptor, per descobrir si hi havia hagut alguna filtració. El resultat de la investigació va ser que no n’hi havia hagut cap, de filtració: Cartmill i el seu editor havien trobat tota la informació necessària per a les seves deduccions en documentació existent i accessible a les biblioteques públiques.\nL’anècdota l’explica Miquel Barceló en un article seu «Tecnologia i ficció», que estic corregint i que apareixerà al primer número de la Revista de Tecnologia, nova publicació de la Societat Catalana de Tecnologia. Tot i no desvetllar el contingut de l’article i que segurament l’anècdota es pot trobar en altres fonts, si l’autor, l’editor de la revista o algú altre considerés que no ho hauria d’haver citat, només ho ha de dir i esborraré aquesta entrada.\n28 días después, una altra vegada\nJa fa uns quants dies vaig escriure una entrada al diari sobre la pel·lícula 28 días después, en què parlava de com m’havia recordat la història de El dia dels trífids, de John Wyndham. Pocs dies després en vaig escriure una altra després d’haver trobat que la pel·lícula estava basada en una altra novel·la, Sóc llegenda, de Richard Matheson. Bé, després d’haver llegit les dues novel·les, només puc dir que si bé la idea del virus que transforma la humanitat és més propera a l’argument de la novel·la de Matheson que no pas al de Wyndham, la resta de la pel·lícula té molts més deutes amb Wyndham que no pas amb Matheson.\nSi més endavant en tinc ganes, potser escric més sobre el tema (abans voldria tenir més informació sobre les fonts de la pel·lícula). Si un interessa, podeu llegir les dues novel·les i treure’n les vostres conclusions… D’altra banda, tan una com l’altra són dues novel·les força recomanables si us agrada el gènere de la ciència-ficció.\nAquesta entrada s'ha publicat en Biblioteques i bibliotecaris, Cinema, ràdio i televisió, Llengua i literatura i s'ha etiquetat amb ciencia-ficció el 14 setembre 2003 per admin.\nEnceto una nova lectura. És una recomanació del Pau, d’un dels nostres dies de voltar per llibreries especialitzades en friquismes diversos com Gigamesh. La tenia a la prestatgeria, i la tenia classificada com «a veure si llegeixo aquesta novel·la d’una vegada». I aprofitant un d’aquests moments de tedi en què no hi ha res que t’atregui prou per dedicar-t’hi —aquella lectura que tens a mitges, aquell dvd que vas comprar i que encara conserva intacte l’embolcall de cel·lofana, els articles que has acumulat i volies llegir però no trobes el moment, els apunts amb què havies de començar a preparar l’examen que et caurà a sobre d’aquí a poc temps…—, doncs deia que aprofitant un moment d’aquests de tedi, vaig decidir llegir-la.\nVa ser un error: des de la primera línia s’ha apoderat de mi de tal manera que no he pogut deixar-la fins que no l’he acabada. Es una novel·la de ciència ficció, d’autor espanyol, sense barroquismes estilístics innecessaris, ben escrita i amb un rerefons cultural força important. Amb les dosis adients de misteri, acció, amor i aventura per mantenir-te enganxat des del començament fins al final. És La mirada de las furias, de Javier Negrete, publicada per Ediciones B el 1997 a la seva col·lecció «Nova. Ciencia Ficción».\nDe fons, el tercer acte de Rinaldo, de Georg Frideric Händel, amb Bernarda Fink, Cecilia Bartoli, David Daniesl, Daniel Taylor, Gerald Finley i Luba Orgonasova. The Academy of Ancient Music, dirigida per Christopher Hogwood.\nAquesta entrada s'ha publicat en Llengua i literatura, Llibres i lectures, Sala de lectura i s'ha etiquetat amb ciencia-ficció, Javier Negrete, La mirada de las furias, lectures, literatura castellana, llibres el 21 agost 2003 per admin.\nSessió de tarda, i\nFinalment, vaig anar a veure 28 días después. La pel·lícula em va agradar, si bé encara em pregunto perquè hi ha aquest costum de classificar com a pel·lícules de terror pel·lícules que tenen unes quantes escenes que poden espantar el personal; escenes, d’altra banda, força previsibles i que es basen més en l’espectacularitat del sang i fetge que no pas en la por. Però, com deia, la pel·lícula m’ha agradat i vaig passar una bona estona. Em va semblar que l’evolució dels dos personatges principals estava prou ben aconseguida: en Jim sembla estar en estat de xoc fins que en veure perillar la vida dels seus amics se li desperta l’instint de supervivència; la Selena es va estovant i comença a tenir més confiança en el futur de la que tenia al començament. Alguns aspectes de l’argument no em van acabar de convèncer, ja que després de l’epidèmia de SARS que va tenir el món en estat d’alerta no fa gaire temps, pretendre que una epidèmia de tanta perillositat com la que presenta la pel·lícula pugui quedar restringida únicament a la Gran Bretanya, encara que sigui una illa, em sembla una mica ingenu.\nA part d’això, em va sorprendre la utilització en la banda sonora d’un fragment del delicadíssim Requiem de Gabriel Fauré, un dels més bells que he tingut l’oportunitat d’escoltar, i que no recordo haver sentit en altres pel·lícules (i menys en pel·lícules d’aquest gènere). La pel·lícula, a més, em va produir una sensació de déja vu: durant tota la pel·lícula no em vaig treure del cap l’argument d’una excel·lent novel·la de ciència ficció, El dia dels trífids, de John Wyndham.\nAquesta entrada s'ha publicat en Cinema, ràdio i televisió i s'ha etiquetat amb 28 días después, ciencia-ficció, cinema el 15 agost 2003 per admin.


Grandvalira es situa al Top 16 del rànquing mundial d'estacions en dies d'esquí - Darreres Info útil i notícies d'esquí - Esquiades.com\nGrandvalira es situa al Top 16 del rànquing mundial d'estacions en dies d'esquí\nGrandvalira escala posicions en el rànquing mundial d'estacions en el que al volum de dies d'esquí es refereix segons l'estudi International report on Mountain Tourism 2016, publicat avui. L'informe, elaborat un any més pel consultor suís Laurent Vanat, situa Grandvalira a la part alta de la classificació en nombre d'esquiadors durant la temporada passada.\nEl domini andorrà se situa en el top 16 d'un total de més de 2.000 estacions de 68 països de tot el món. Respecte a la temporada 2014-15, l'estació més gran del sud d'Europa ascendeix 3 posicions en el rànquing elaborat per l'expert suís. En els últims anys Grandvalira ha ocupat el top 20 (publicació de 2014) i top 19 (publicació de 2015) amb 1.480.000 i 1.615.321 forfaits, respectivament.\nEn la versió en línia publicada per l'expert suís, Grandvalira és l'única estació del sud d'Europa situada entre els primers 50 resorts analitzats. L'estudi també revela que el domini andorrà es manté per sobre d'altres resorts reconeguts i tradicionals com Sestriere (top 17), Soelden (18), Alpe d'Huez (21), Tignes (22) o Zermatt (24).\nLa Plagne continua un any més al capdavant de la classificació superant àmpliament els 2 milions de dies d'esquí, seguit de resorts austríacs com Saalbach Hinterglemm o Ski Welt Wilder Kaiser-Brixental.\nEl consultor suís Laurent Vanat recull per 8è any consecutiu la informació i les estadístiques dels principals resorts d'esquí del món en el seu International Report on Mountain Tourism 2016; l'informe de referència per a la indústria de l'esquí i l'oci de muntanya.\nAmb una llarga trajectòria en els sectors del turisme, l'hostaleria i l'oci, Vanat va comprendre des d'un primer moment la importància del seguiment de les visites dels esquiadors i la posterior recollida de dades estadístiques amb l'objectiu de fer una radiografia actualitzada de l'evolució del mercat d'esquí al seu país.\nAmb el pas dels anys, l'informe s'ha anat ampliant recollint informació de tot el món i actualment analitza els resultats de les estacions de 68 països.


Pau a Roma | Històries de la Bíblia\nMIRA les cadenes que porta Pau, i fixa’t en el soldat romà que el vigila. Pau és presoner a Roma. Està esperant que el Cèsar decideixi què fer amb ell. Mentre és presoner, es permet que rebi visites.\nTres dies després d’arribar a Roma, Pau demana que alguns mestres jueus el vinguin a veure. Per això, molts jueus de Roma hi van. Pau els predica sobre Jesús i el Regne de Déu. Alguns creuen i es fan cristians, però d’altres no.\nPau també predica als diferents soldats que tenen la missió de vigilar-lo. Durant els dos anys que retenen Pau com a presoner a Roma, ell predica a tothom qui pot. Gràcies a això, fins i tot la casa del Cèsar escolta la bona nova del Regne i alguns d’ells es fan cristians.\nPerò qui és el visitant que està a la taula escrivint? T’ho imagines? Doncs sí, és Timoteu! Timoteu també havia estat a la presó per predicar el Regne, però ara torna a ser lliure. I ha vingut a ajudar Pau. Saps què escriu Timoteu? Vegem-ho.\nRecordes les ciutats de Filips i Efes de les quals hem parlat a la història 110? Pau va ajudar a establir les congregacions cristianes d’aquelles ciutats. Ara, mentre és a la presó, Pau escriu cartes a aquests cristians. Les cartes són a la Bíblia, i s’anomenen Efesis i Filipencs. En aquest moment, Pau està dient a Timoteu el que ha d’escriure als seus amics cristians de Filips.\nEls filipencs han estat molt amables amb Pau. Li han enviat un regal a la presó, i Pau els ho està agraint. El regal el va portar un home anomenat Epafrodit. Però Epafrodit es va posar molt malalt i va estar a punt de morir. Ara, però, ja s’ha recuperat i pot tornar a casa. Ell portarà la carta de Pau i Timoteu quan torni a Filips.\nMentre està empresonat, Pau escriu dues cartes més que estan a la Bíblia. Una és per als cristians de la ciutat de Colosses. Saps com s’anomena la carta? Es diu Colossencs. L’altra és una carta personal a un bon amic que es diu Filemó que també viu a Colosses. Aquesta carta és sobre el servidor de Filemó, Onèsim.\nOnèsim havia fugit de Filemó i havia vingut a Roma. D’alguna manera Onèsim s’havia assabentat que Pau estava aquí a la presó. Va venir a visitar-lo i Pau li va predicar. En poc temps Onèsim també es fa cristià. Ara a Onèsim li sap greu haver-se escapat. I saps què escriu Pau en aquesta carta a Filemó?\nDoncs li demana que perdoni Onèsim. Pau escriu: «Et torno a enviar Onèsim. Però ara no només és el teu servidor. També és un bon germà cristià». Quan Onèsim torna a Colosses, porta les dues cartes, una per als colossencs, i una altra per a Filemó. Podem imaginar-nos que content es posa Filemó quan s’assabenta que el seu servidor s’ha fet cristià.\nQuan Pau escriu als filipencs i a Filemó, els dóna notícies molt bones. Pau diu als filipencs: «Us envio Timoteu, i jo també us visitaré aviat». I a Filemó, li escriu: «Prepara’m allotjament per passar allà uns dies».\nQuan deixen lliure Pau, visita els seus germans i germanes cristians a molts llocs. Però més tard tornen a empresonar Pau a Roma. Aquest cop sap que el mataran. Per això escriu a Timoteu i li demana que vingui de pressa. Pau escriu: «He sigut fidel a Déu, i Ell em recompensarà». Maten Pau i, uns anys després, Jerusalem torna a ser destruïda, aquest cop a mans dels romans.\nLa Bíblia, però, explica més coses. Jehovà fa que l’apòstol Joan n’escrigui els últims llibres, entre els quals hi ha Apocalipsi, o Revelació. Aquest llibre de la Bíblia parla sobre el futur. Vegem ara què passarà al futur.\nActes (Fets) 28:16-31; Filipencs 1:13; 2:19-30; 4:18-23; Hebreus 13:23; Filemó 1-25; Colossencs 4:7-9; 2 Timoteu 4:7-9.


Oli: or líquid per a la salut | Consumer\nOli: or líquid per a la salut\nDins dels olis vegetals, el d'oliva encapçala la llista de beneficis per a l'organisme, però no és l'únic amb propietats saludables\nAutor: Per analopez\nEl suc més consumit al nostre país no s’obté de la taronja, sinó de l’oliva. L’oli d’oliva és un tresor gastronòmic que conjuga com a pocs el plaer per al paladar i la cura de la salut. Ajuda a disminuir el colesterol dolent de l’organisme, el protegeix del risc de patir malalties coronàries, facilita la digestió i a més, conté propietats antioxidants. I tot això sense deixar de ser un clàssic en els amaniments d’amanides, un recurs que aporta personalitat en les salses i el millor company en les fritades.Ara bé, l’oli d’oliva domina, però no monopolitza. El de gira-sol es manté com el segon tipus d’oli més consumit al nostre país. En moltes llars, el seu modest preu és la seva millor carta de presentació. Malgrat que la fama, ben merescuda, l’acapara l’oli d’oliva, el de gira-sol representa una alternativa econòmica que també destaca per les seves propietats nutritives i el consum de les quals aporta efectes cardioprotectores. Per a esprémer al màxim les seves propietats, és recomanable conèixer els seus atributs per a l’organisme i seguir uns senzills consells en el seu ús i conservació.\nEl miracle de l'oli verge extra\n/imgs/2010/03/aceitevirgen1.art.jpgL’oli d’oliva és un bàlsam per al cos gràcies a la seva composició: prop del 85% del greix que conté és insaturada, la més saludable. En ella es concentren àcids monoinsaturados com l’oleic, que és el més equilibrat, i el poliinsaturat àcid linoléico. Aquest còctel nutritiu ajuda a disminuir el colesterol dolent (LDL-c) de l’organisme al mateix temps que conserva el bo (HDL-c) i, en conseqüència, prevé les malalties cardiovasculars. El llistat de remeis no acaba aquí. L’oli d’oliva també ajuda a mantenir baixa la pressió sanguínia i alleuja els efectes de l’artritis. Gràcies al seu poder antioxidant, aquest tipus d’oli millora el flux cardiovascular i ajuda a retardar el procés d’envelliment de les cèl·lules. A més, conté vitamines A i E, i el seu consum contribueix a millorar l’aspecte i tersura de la pell.Entre els diferents tipus d’oli d’oliva que es comercialitzen, el més benvolgut en l’àmbit culinari i nutricional és l’oli d’oliva verge extra. És la màxima categoria comercial i s’obté del premsatge de les olives sense una altra manipulació que la mecànica. No pot superar una acidesa de 0,8°. Li segueix en la classificació l’oli verge, per al qual se segueix el mateix procés d’elaboració que l’anterior, encara que la seva puntuació en el tast és més baixa i la seva acidesa és diferent, té un màxim de fins a 2n. Aquests números representen el percentatge d’àcids grassos lliures, àcids que apareixen quan les olives es troben en mal estat o l’oli ha estat inadequadament tractat o conservat. Per tant, en els olis verges, a menor acidesa, major qualitat.El tercer tipus es denomina oli d’oliva. És el més consumit i està compost per una mescla d’oli d’oliva refinat i verge. En aquesta classe d’oli el grau d’acidesa (el màxim permès és 1) no és un indicador de qualitat. Finalment, es troba l’oli de pinyolada d’oliva, que no pertany a la família dels verges i és el de pitjor qualitat.\nVes a la pàgina següent: Els olis que més perjudiquen la nostra salut »\ngirasol-ca oli oliva-ca organismo-ca salut


“Passejar per l’interior de Manacor fa pensar que és un gran centre comercial a cel obert” - CENT PER CENT\nParlam amb la regidora de Comerç, Maria Antònia Truyols (Manacor, 1966), sobre la situació de les petites i mitjanes empreses a Manacor, de com contribueixen al seu foment i de l’important que és conservar les botigues de proximitat.\nTeniu prevista cap acció per afavorir el petit comerç?\nDes que va començar la pandèmia, la delegació de Comerç va començar a fer feina per dinamitzar el comerç local, un dels grans afectats per la crisi econòmica. Basta mirar com l’Ajuntament va treure una subvenció de 800.000 euros per tal de retornar les despeses subvencionables com el lloguer del local o els imposts pagats en període voluntari. Després varen venir altres tipus d’accions, com els vals de comerç molt a prop de la campanya de Nadal del 2020 i que va ser un èxit. També el Fons Mixt o les campanyes de “Manacor Encantat”, “Porto Cristo la mar de guapo” i “Com a s’Illot, enlloc” demostren com ens hem mobilitzat per dinamitzar el comerç i atraure gent de fora. Ara estam immersos en la campanya de bons comercials del Govern, que és semblant a la dels vals de l’Ajuntament, i començam a preparar la campanya nadalenca, que apostarà per més enllumenat i decoració.\nQuina és la situació comercial ara mateix a Manacor?\nÉs veritat que depèn de cada comerciant saber quina és la situació. Ho han passat molt malament i hem fet el possible perquè l’impacte fos el menor. Els comerciants ens han manifestat que les petites campanyes que hem realitzat han duit gent, per la qual cosa estaven contents. Però és normal que estem en fase de desconfiança empresarial.\nCom enteneu el teixit comercial?\nEvidentment, el teixit empresarial de Manacor està format per petites i mitjanes empreses que aporten activitat econòmica i dinamisme. No les hem de perdre de vista i des de l’Ajuntament hi apostam.\nÉs l’essència del nostre sector econòmic. Manacor té reconeguts 16 comerços emblemàtics i som un dels municipis de Mallorca que en té més. Qui no ha vengut a visitar Can Garanya o Can Roca? Per tant, ho hem de cuidar al màxim per la proximitat cap al client i la possibilitat de donar el producte i un bon servei.\nPer tant, s’ha de cuidar?\nHem de conservar el teixit econòmic i comercial, les tendes que ens donen un servei de proximitat, ja que ens dona una identitat com a poble. I aquest és l’objectiu de les campanyes. Passejar per l’interior de Manacor fa pensar que és un gran centre comercial a cel obert amb una gran diversitat de tendes una devora l’altre.\nI pel que fa a les grans superfícies que estan instal·lades a Manacor?\nJa fa anys que hi són, però no ofereixen el mateix ni un tracte tan pròxim com les botigues i tendes. No tenen el perquè ser excloents unes amb les altres. Poden conviure.\nprevious post: Els creadors d’opinions\nnext post: Margalida Galmés i Marina Velasco, noves col·laboradores de Cent per Cent