El Servei de Microbiologia descarta que el repunt de casos registrats en el mes de desembre estiguin relacionats amb la variant anglesa de la COVID-19 | Hospital Universitari Son Espases\nLa Unitat de Genòmica Microbiana del Servei de Microbiologia de l’Hospital Universitari Son Espases descarta que la variant anglesa de la COVID-19 —el llinatge B.1.1.7— sigui la causant de l’increment de casos registrats durant aquest mes de desembre. Tot i que cal esperar la detecció puntual d’aquesta variant en els pròxims dies, ja que hi ha diversos casos sospitosos, no sembla que estigui jugant un paper rellevant en l'epidemiologia de la COVID-19 a les Illes Balears fins aquest moment.\nÉs una de les conclusions a la qual s’ha arribat després de seqüenciar les mostres de devers quatre-cents pacients diagnosticats de COVID-19 a les Illes Balears, entre els mesos de març i desembre d’enguany. Aquests pacients suposen una representació aleatòria del conjunt de les Illes Balears al llarg de la pandèmia.\nDurant la primera onada de la pandèmia per SARS-CoV-2, s’ha observat la circulació d'una alta diversitat de llinatges a les Illes Balears amb tendències semblants a les observades en el conjunt del país. No obstant això, el percentatge de soques pertanyents a llinatges A —descendents directes de les variants detectades originalment a la Xina— va ser notablement inferior.\nL'estat d'alarma i el tancament de fronteres va aconseguir disminuir la diversitat de llinatges en circulació, no es detectaren soques pertanyents a llinatges A després d'aquest període i s’observà un predomini de llinatge B.1.\nDes de final de juny, el llinatge majoritari a les Illes Balears és el B.1.177, que és el principal causant de la segona onada el mes d'agost, de la mateixa manera que va passar a la resta d'Europa. Així mateix, l'anàlisi de les mostres del mes de desembre —prop d'un centenar fins el dia 23— mostren un clar predomini del llinatge B.1.177, que és el responsable del 63 per cent dels casos analitzats.\nNo s'ha confirmat cap cas del llinatge B.1.1.7 (variant anglesa) entre les mostres analitzades fins ara.\nActualment, els estudis de seqüenciació genòmica continuen, s’ha inclòs un major nombre de casos i l'anàlisi dels casos detectats en el període corresponent a les festes de Nadal.\nEls estudis realitzats a la Unitat de Genòmica Microbiana del Servei de Microbiologia de l'Hospital Universitari Son Espases són possibles gràcies a la inversió en equipaments (seqüenciador) efectuada pel Servei de Salut.\nEl Servei de Microbiologia forma part del Consorci SeqCovid, coordinat per la Fundació per al foment de la Investigació Sanitària i Biomèdica en la Comunitat Valenciana (FISABIO), que té com a objectiu el seguiment epidemiològic per seqüenciació de la SARS-CoV-2 a escala nacional.


Título: ELS AUTÒNOMS I EL CORONAVIRUS\nTirada: 26118 Ejemplares\nDifusión: 20099 Ejemplares\nValor: 9296 €\nEls autònoms i el coronavirus\nPimec té en marxa un servei de suport i consultes per a pimes i autònoms.\n¿A quines ajudes tinc dret per part de la Generalitat? En cas de pèrdues econòmiques es calculen els guanys de març del 2019 i es comparen amb les del mateix mes d'aquest any. L'ajuda màxima per part de la Generalitat és de\n2.000 euros per autònom sol·licitador, sigui de l'activitat econòmica que sigui, sempre que estigui afectat per l'estat d'alarma. No s'hi poden acollir els autònoms que tinguin constituïda una societat ni els que siguin dependents. Es podrà tramitar a partir de l'1 d'abril a la Conselleria de Treball.\n¿Quines ajudes ofereix el Govern central a l'autònom sense empleats que ha hagut de tancar? Tenen dret a una prestació extraordinària (tot i que no hi hagin cotitzat) els autònoms que,\ncom a conseqüència de la declaració de l'estat d'alarma, han hagut de tancar, i els que pateixin un descens dels seus ingressos d'almenys el 75% comparant març d'aquest mes amb la mitjana dels sis mesos anteriors. La prestació serà equivalent al 70% de la base de cotització dels últims sis mesos. En el cas dels que cotitzin per la quota mínima mensual (286,15 €), equivalent a 944,40 euros de base, la prestació seria de 661,86 euros. La prestació s'ha de sol·licitar a través de la pàgina web de la mútua col·la\nboradora del professional de l'autònom.\n¿Puc ajornar les meves quotes a la Seguretat Social? Els autònoms que s'acullin a la prestació especial no hauran de pagar la quota mensual a la Seguretat Social. Si no se'ls accepta aquesta prestació, Pimec recomana demanar de manera immediata l'ajornament de la quota d'abril a través del seu gestor o de la web de la Seguretat Social. Tots aquests deutes es poden ajornar sense aval o garantia\nfins a 30.000 euros per un màxim de cinc anys.\n¿Puc desplaçar-me per anar a treballar? Es pot fer en vehicle individual ocupat per una sola persona i en transport públic respectant la distància de seguretat. S'haurà de respectar la prohibició d'obrir comerços, excepte els considerats de primera necessitat. En la resta es podran dur a terme tasques que no impliquin obrir al públic. També es pot realitzar venda per telèfon i internet sempre que es compleixin les recomanacions de salut al centre de treball, en el transport de mercaderies i l'entrega a domicili establertes per les autoritats.


Les seves dades seran tractades per l’ASSOCIACIÓ PEL DESENVOLUPAMENT RURAL DE LA CATALUNYA CENTRAL amb la finalitat de poder subministrar-li la informació que ens ha sol·licitat. No seran comunicades a tercers ni s'utilitzaran per cap altra finalitat.\nEn compliment de la normativa (UE) 2016/679 Reglament General de Protecció de Dades, l'informem que pot exercir el seu dret d'accés, rectificació, supressió o oposició, enviant un correu electrònic a l'adreça: dpd@catcentral.cat indicant el dret que desitja exercir i identificant-se convenientment.\nDret d’informació: En virtut del que s’estableix a la Llei Orgànica 15/1999, de 13 de desembre, sobre Protecció de Dades de Caràcter Personal, l’Associació pel Desenvolupament Rural de la Catalunya Central, d’ara endavant l’Associació, informa a l’usuari d’aquest lloc web, de l’existència d’un fitxer automatitzat de dades de caràcter personal creat per l’Associació i sota la seva responsabilitat.\nFinalitat: Les dades dels usuaris recollides mitjançant la nostra plana web, seran recaptades per l’Associació amb la finalitat d’oferir-li els nostres serveis de gestió del programa Leader.\nVeracitat de les dades: L’usuari garanteix que les dades personals facilitades a l’Associació, són veritables i es fa responsable de comunicar qualsevol modificació de les mateixes.\nConsentiment de l’usuari: L’enviament de dades personals, mitjançant missatges de correu electrònic, suposa el consentiment exprés del remitent al tractament automatitzat de les dades incloses en els mateixos per a la finalitat abans descrita, així com per a l’enviament de comunicacions via SMS, correu electrònic i/o altres mitjans de comunicació electrònica amb informació sobre els nostres serveis.\nDrets d’accés, rectificació, oposició i cancel·lació dels usuaris: L’usuari podrà exercitar els drets d’accés, rectificació, cancel·lació i oposició en els termes previstos a la L.O.P.D. i a la seva normativa de desenvolupament, mitjançant escrit i còpia del DNI adreçat a l’Associació pel Desenvolupament Rural de la Catalunya Central amb domicili a Plaça Sant Josep s/n de la Colònia cal Pons CP 08692 Puig-reig (Barcelona) indicant la referència “Protecció de Dades”.


Tarima 2019 i 2019 Magnum. Comprar vi de D.O. Alicante.\nInici > Vi>Vi negre>Volver>Tarima\nCaracterístiques de Tarima\nTarima és un vi negre de la D.O. Alacant elaborat per Bodegas Volver situada a la localitat de Pinoso, un poble d'Alacant amb una gran tradició vitinícola.\nVa ser fundada el 2004 per Rafael Cañizares, enòleg de gran reputació a la zona de La Mancha i Jorge Ordóñez, reconegut importador de vins espanyols.\nTotes les seves vinyes estan plantades en vas, així l'agricultura es realitza d'una manera artesanal i no mecanitzable.\nAquest vi és un monovarietal de Monastrell (100%) procedent de vinyes plantades sobre terrenys calcaris situats a 650 metres d'altura i amb una edat mitjana de 30 anys.\nLa verema es realitza manualment i madura durant mig any en bótes de roure americà.\nEstofats, Bolets, Rostits, Arrossos de carn, Formatges curats, Carns vermelles a la graella, Carns vermelles amb salsa, Xai rostit\nNota de tast Tarima\nTarima 2017 és un vi negre intens i afruitat. Aquesta anyada torna a demostrar el bé que li sent el clima mediterrani a la varietat monastrell, mostrant tota la seva opulència i expressivitat.\nTarima 2016 expressa tot el caràcter afruitat que proporciona la varietat Monastrell en un clima mediterrani com el d'Alacant. El seu afinament en bóta durant 6 mesos li confereix unes aromes balsàmiques que combinen a la perfecció amb la fruita vermella madura. Un vi indispensable per la seva relació qualitat-plaer.\nTast a la vista Bonic color cirera picota, intens, viu, amb rivet granat. Net i brillant. Tast al nas Aromes de fruita vermella que a mesura que s'obren en copa es torna negra, madura i sucosa. Intenses notes torrades i especiades completen aquest nas net, d'intensitat elevada, ben definit. Tast a la boca En boca ataca potent, carnós, amb volum, pas sedós i saborós, bastant cos, bona acidesa i tanins madurs. Equilibrat i expressiu. Final llarg amb una notable persistència. Dins la seva franja de preu no pot tenir massa competidors.


Curs 2020-2021 | Institut Quatre Cantons del Poblenou - Part 2\nGràcies a l’experiència de Còmic en alemany “Europa in 20 Jahren”, que ha coordinat la professora Iris Folch i que ha estat presentada a finals de maig a la XIV Jornada Pedagògica Còmic Barcelona, l’INS Quatre Cantons ha obtingut ...\nEl passat divendres dia 28 de maig vam celebrar l’acte de graduació del segon curs de batxillerat. Atesa la situació epidèmica, va ser un acte una mica més senzill i breu del que és habitual, sense la presència de les famílies, sense “pica-pica”, ...\nCol·laborant amb el Museu de la Música\nAmb la finalitat que l’educació faci aliances amb la cultura, l’alumnat de 3r i 4t d’ESO dels BRCS CREACIÓ ESCÈNICA I CULTURA MUSICAL han participat en el programa PATRIMONIA’M COL·LECCIONS. Aquest programa té la finalitat d’...\nEl 4C participa a la XIV Jornada Pedagògica Còmic Barcelona\nEl 26 de maig va tenir lloc la XIV Jornada Pedagògica Còmic Barcelona, on es va presentar el taller de còmic realitzat el novembre de 2019 al nostre centre i coordinat per la professora d’alemany Iris Folch. Aquest projecte interdisciplinar, titulat...\nSortim al carrer per l’emergència climàtica!\nEls alumnes de l’itinerari artístic de 4t d’ESO hem sortit al carrer per conscienciar la ciutadania sobre l’emergència climàtica i la necessitat que cadascú de nosaltres actuï des d’ara mateix per preservar la salut del nostre plan...\nEns hem sumat a la iniciativa “Let’s Clean Up Europe!”\nAquest divendres passat alumnat del nostre institut i dels instituts 22@ i Maria Espinalt hem dut a terme una neteja de les platges de Barcelona, des de la platja de Llevant fins a la de la Barceloneta. Repartits en grups bombolla i dividits en equips de 3, el...\nAlumnat del 4C visita la residència del Fort Pienc\nAmb motiu de la Diada de Sant Jordi, el grup de 3A de l’Institut Quatre Cantons ha fet una visita als ancians de la residència del Fort Pienc, gràcies a la col·laboració amb la Comunitat de Sant Egidi que ha facilitat que la trobada fos possible. La visi...\nUna alumna del 4C gaudeix del programa Erasmus + en alemany\nLa nostra alumna Bruna Méndez de 4t d’ESO està realitzant una estada de dos mesos de durada a l’Institut BG Rein, proper a la ciutat de Graz (Àustria). La Bruna està gaudint d’una beca Erasmus + dins del programa alemany “Kl...\nJa tenim guanyadores del concurs de Sant Jordi al 4C!\nAquí teniu les guanyadores del concurs literari de Sant Jordi 2021 en les diferents llengües, així com una mostra de les obres guardonades. Dins la categoria de poesia en català, les guanyadores són Marc Vidal (1D), Daida Ymbernon (2A) amb el poema “Inf...\nEL NOU PATI: 1a fase sota el porxo, acabada!\nDesprés d’uns mesos de feina, ja tenim acabada la 1a fase de la transformació del pati, la que correspon a la zona de sota el porxo, la qual proporcionarà una zona d’estada per a l’alumnat rodejada de verd i amb una bona ombra. Aquesta fas...


Què és Jambalaya? Què cal saber d’aquest plat del sud - Estil De Vida\nPrincipal Estil De Vida Recepta Com\nQuè és Jambalaya? Què cal saber d’aquest plat del sud\nJambalaya és un famós plat del sud que té una història única i rica. Aquí teniu tot el que necessiteu saber d’aquest deliciós plat.\nSi alguna vegada heu estat a Nova Orleans o, fins i tot, a qualsevol lloc del sud, probablement heu sentit a parlar d’un plat popular anomenat jambalaya, de fet, fins i tot ho heu provat. Però, sabíeu què menjàvem a part d’un plat d’arròs i carn amargada? Molts dels que el mostren es pregunten, què és jambalaya? Però en realitat pocs saben què hi passa.\nEl costat familiar de la meva mare té arrels a Nova Orleans i, sempre que anàvem a visitar-lo, sempre hi havia una bona olla de jambalaya a punt per gaudir-la. Els ingredients del plat de vegades varien, però el gust general de la deliciosa cuina del sud sempre hi era. Des de petit sempre he tingut un lloc molt especial al meu cor per jambalaya i, amb sort, després de llegir aquest article també ho faràs!\nSemblant a la majoria de plats d’origen americà primerenc, el jambalaya va néixer per necessitat. Es diu que sí es va originar a partir del plat espanyol Paella , però després que els francesos, africans i criollos van afegir les seves pròpies influències, el plat va començar a adoptar una nova forma. Jambalaya es va popularitzar per primera vegada a les fires de les esglésies, ja que eren les reunions públiques més grans de l’època. A poc a poc, el plat es va anar convertint en més popular, apareixent en altres ocasions similars casaments, mítings i reunions familiars. Es va convertir en un plat bàsic perquè es pot cuinar en una olla gran al foc de llenya dura.\nJambalaya ha estat un plat preferit durant generacions perquè és barat, deliciós i es pot modificar per incloure tot el que el xef pugui tenir a la mà. Després d’anys fent-se a Nova Orleans, el plat s’ha convertit en representatiu de la barreja de cultures això s’ha produït al llarg dels anys i ara és un dels plats més populars de Nova Orleans.\nTots els cuiners tenen la seva pròpia versió de jambalaya, de manera que la recepta serà diferent de restaurant a restaurant, però la principal diferència que heu de saber és la diferència entre el jambalaya cajun i el crioll. La cultura criolla es pot referir a qualsevol persona amb patrimoni francès, caribeny, espanyol o africà des del moment que es va establir Nova Orleans.\nTot i que la cultura i l'alimentació cajun ha estat fortament influenciada per la cultura criolla, la paraula Cajun prové de la paraula francesa les Acadians , i s'utilitza per descriure els colons francesos que es van establir a la regió de l'Acàdia al Canadà.\nAixò també es coneix de vegades com 'Jambalaya vermella' perquè inclou tomàquets. El primer pas per fer aquest plat és preparar la santíssima trinitat de les verdures, que és crucial per a totes les receptes de jambalaya. La Santíssima Trinitat està formada per ceba, api i pebrots i es couen junts en una paella abans d'afegir la carn.\nLa combinació de carn i verdures és la base de la majoria de plats salats, incloent jambalaya, gumbo i molts altres plats. El la carn més comuna que s’utilitza per a la jambalaya és la salsitxa fumada o el pollastre , tot i que podeu afegir qualsevol tipus de carn que tingueu a mà. Un cop cuites la carn i les verdures, s’afegeixen a l’olla els tomàquets, el brou i l’arròs. A continuació, bulliu tots els ingredients fins que es combinin completament, cosa que deixarà el plat amb una lleugera tonalitat vermella, que és com es pot dir que es tracta de jambalaya criolla.\nCajun jambalaya no té tomàquets i és de color marró. És marró perquè la carn es daura abans que s’afegeixin les verdures, l’arròs i el brou, cosa que dóna al jambalaya cajun un gust més fumat que el jambalaya crioll. Cajun jambalaya es troba a la majoria de zones rurals de Louisiana, mentre que la jambalaya criolla és més popular a Nova Orleans i les zones circumdants on la cultura criolla és més freqüent.\nAmb sort, podreu apreciar millor aquest popular plat del sud després de conèixer la seva rica història. Jambalaya és un plat únic i saborós que tothom pot fer i gaudir. La combinació de verdures i carns són infinites, de manera que, si realment us sentiu inspirat, podeu fer el vostre propi jambalaya i donar la vostra volta a aquest deliciós plat que segur que podreu gaudir durant les generacions futures.\n15 receptes de plàtan per fer que usin els plàtans madurs\nEls meus talls d'Apple de McDonald's van durar 10 dies i sóc una mica desaprofitat\nCom fondre la xocolata al microones en menys de 5 minuts\nEls 27 millors llocs dels Estats Units per aconseguir paletes els dies d'estiu ridículament calorosos\n15 receptes senzilles baixes en sodi per quan vulgueu deixar la sal\nQuè menjar si no podeu deixar de punxar\nper què beure alcohol a través d’una palla t’emborratxa\nbegudes a starbucks amb més cafeïna\nquè es pot fer amb una barreja de pastissos\nés més saludable la llet de cabra que la de vaca


Ricard Vilanova (bloc): El hoyo (2019)\nGuió: David Desola\n[ Terror, ciència ficció, thriller ] 1h 34min\n“Una presó vertical amb una cel·la per nivell. Dues persones per cèl·lula. Una única plataforma d’aliments i dos minuts al dia per alimentar-se de dalt a baix. Un malson interminable atrapat a The Pit.”\nLa gran pena és que, per entendre l’àudio en espanyol, hagi d’activar els subtítols per falta de vocalització i d’un nivell mínim d’àudio. De totes maneres, no és fàcil fer una pel·lícula mínimament interessant amb tants pocs actors, decorats i banda sonora… i ho aconsegueix.\nGoreng es desperta en una cel·la de formigó marcada amb el número 48. El seu company de cel·la, Trimagasi, explica que es troben en una presó en forma de torre en la qual s’entrega menjar a través d’una plataforma que viatja de dalt a baix pels grans forats dels pisos i sostres. ; els que estan a nivells baixos només poden menjar el que els de dalt els deixen. Cada habitació es reescalfa fatalment o es refreda si els presoners intenten recollir menjar després que la plataforma hagi deixat el nivell. Cada mes, els presoners són assignats a un nou nivell i es permet que cada pres porta un article amb ells; Goreng va triar una còpia de Don Quixot, Trimagasi, un ganivet autoafilant. Un dia, una dona amb sang anomenada Miharu va baixar a la plataforma i Trimagasi explica que baixa cada mes a la fossa a la recerca del seu fill.\nEls companys de cel·la es diuen els uns als altres per què es troben a la fossa: Goreng es va oferir voluntari per passar sis mesos a la fossa a canvi d’un diploma i Trimagasi compleix una condemna d’un any per matar-se. Es fan amics amb el pas del mes, però el dia de l'habitació, Goreng es desperta emmordassat i lligat al llit. Han estat reassignats al nivell 171, on la plataforma està completament buida de menjar quan arriba, i Trimagasi explica que té previst menjar tires de carn de Goreng per sostenir-se. Al vuitè dia, Trimagasi es talla a la cama de Goreng, però Miharu l'ataca per la plataforma. Ella talla a Goreng i mata a Trimagasi. Miharu es menja i se li alimenta una mica de carn de Trimagasi abans de continuar baixant.\nAl mes següent, Goreng es desperta al nivell 33 amb una dona, Imoguiri, com a company de cel·la. La reconeix com a funcionària que el va interrogar abans d’enviar-lo a la fossa. Ella explica a Goreng que hi ha 200 pisos en total i que desconeixia les horribles condicions del Pit i es va oferir voluntàriament per intentar arreglar les coses quan li van diagnosticar un càncer terminal. Imoguiri raciona el seu menjar i intenta convèncer els que hi ha a sota perquè ho facin també, però la ignoren fins que Goreng amenaça de defecar el seu menjar.\nGoreng es desperta al mes següent al nivell 202 i troba que s'ha penjat a ella mateixa. Es menja la seva carn per sobreviure, experimentant al·lucinacions d’ella i Trimagasi abans de despertar-se el mes següent al nivell 6. El seu company d’habitació, Baharat, intenta pujar i escapar pel nivell superior amb l’ajuda d’aquells de dalt fent servir la corda que va portar a la fossa, però la parella que viu al nivell 5 l'empeny cap enrere mentre puja i es defeca a la cara amb la corda caient al forat. Goreng diu a Baharat que estima que hi ha uns 250 nivells en total, aconseguint que Baharat acabi amb ell per eliminar el menjar.\nA mesura que baixen, reparteixen porcions als presos, atacant els que resisteixen o intenten menjar més. Ells són testimonis, però no poden impedir que Miharu sigui assassinat per un intern a un nivell inferior, tots dos que sofreixen lesions mentre intentaven defensar-la. Goreng i Baharat continuen descendint i descobreixen que la plataforma no s’atura en nivells on ningú està viu, passant finalment el nivell 250 i arriba al nivell 333 on la plataforma finalment s’atura. Suposen que ha de ser l’últim nivell i baixar, però la plataforma continua baixant, encallant-los. Descobreixen una petita nena, el fill de Miharu era real i, en realitat, la seva filla, a l’habitació i li donen menjar a la paneta cotta intocada que havien guardat com a "missatge" per als xefs de la part superior. Goreng passa i somia amb Baharat dient-li que "la noia és el missatge". L’endemà, Goreng troba Baharat mort després d’haver sucumbit a les seves ferides i porta el nen amb ell quan arriba la plataforma, baixant fins al fons de la fossa on torna a veure a Trimagasi, que li diu que “el missatge no requereix cap portador. " Goreng surt de la plataforma i marxa amb Trimagasi, tots dos girant-se per veure com la noia és transportada a la fossa.


Notícia: Avui ha començat el nou sistema de recollida de residus porta a porta a les urbanitzacions de Blanes\nAvui ha començat el nou sistema de recollida de residus porta a porta a les urbanitzacions de Blanes\nNoticia publicada a la web el 02/20/2019 10:28:38 AM\nAquests dies s’han acabat de retirar els grans contenidors i repartir els cubells als 660 habitatges de les urbanitzacions de Mas Guelo, Residencial Blanes, Vista-Mar, St Francesc i Sta Cristina\nL’Ajuntament de Blanes a través de Nora, l’empresa de neteja i recollida de residus, ha iniciat el matí d’aquest dimecres el nou sistema per recollir periòdicament les escombraries a les cinc urbanitzacions disseminades del municipi. Des d’avui, els veïns de les urbanitzacions de Mas Guelo, Residencial Blanes, Vista-Mar, Sant Francesc i Santa Cristina ja han començat a utilitzar el servei porta a porta.\nPrimer dia recollida porta a porta a les Urbanitzacions de Blanes\nAl llarg del passat mes de gener es van estar fent visites individualitzades i es van penjar cartells informatius en totes les urbanitzacions. També es va fer una multitudinària xerrada informativa l’1 de febrer a la Sala de Plens –que es va omplir de gom a gom- per resoldre dubtes i seguir amb el procés d’implantació del nou sistema, que ha inclòs repartir nous bujols per ajudar a fer la recollida selectiva en cada llar.\nNou model de recollida selectiva porta a porta a les urbanitzacions\nHi ha hagut punts informatius a peu de carrer, i finalment la fase per donar a conèixer aquest canvi es va tancar amb noves visites porta a porta als veïns de totes les urbanitzacions la setmana passada. La nit d’aquest passat dimarts ha estat la primera en què els veïns han hagut de treure els seus cubells, repartits prèviament casa per casa o recollits pels interessats.\nRetirada contenidors de gran capacitat de les urbanitzacions\nA principis de setmana es van retirar els contenidors de gran capacitat que hi ha als carrers per fer la recollida selectiva d’orgànica, fracció resta, envasos, paper i cartró. Els únics contenidors que continuaran en servei són els de vidre, ja que la resta de fraccions des d’avui es passen a recollir porta a porta, amb els bujols lliurats als veïns i veïnes. La zona on s’ha implementat el nou servei porta a porta abasta un total de 660 habitatges repartits en les cinc urbanitzacions disseminades que hi ha a Blanes. En cada domicili s’ha entregat el següent material per facilitar el nou sistema de recollida :\n-\tOpcional: Cubell de 240 litres de capacitat per a la recollida de fracció vegetal, l’esporga (jardins i zones verdes)\nLes deixalles que formen part de la resta es podran dipositar en bosses que es recolliran en totes cinc urbanitzacions cada diumenge. Val a dir que aquestes dies també s’han repartit calendaris de recollida en forma d’imants magnètics perquè sigui més fàcil recordar quins dies toca cada tipus de fracció. En el cas de les urbanitzacions de Sant Francesc i Santa Cristina hi ha temporada alta i temporada baixa, perquè la majoria d’habitatges són de segona residència.\nPer contra, a Mas Guelo, Residencial Blanes i Vista Mar s’hi viu tot l’any i hi ha una sola temporada, un mateix horari pels 12 mesos. Amb aquest canvi de model es vol facilitar el reciclatge als ciutadans i ciutadanes, així com augmentar el percentatge de reciclatge a la ciutat. Aquesta darrera fita és especialment important per poder assolir l’objectiu municipal que va establir la Generalitat, que indica que l’any 2020 Blanes haurà d’estar reciclant en un 60%.


Una bellaterrenca ensenya les ferides que els gossos de raça PPP van causar-li fa pocs dies també al seu animal de companyia. FOTO: Laia TR\nEl veïnat denuncia inseguretat pels dos gossos considerats de raça perillosa que passegen sense morrió ni corretja\nBellaterra Diari / Redacció 03 de febrer de 2022 18:48\nDos gossos de raça considerada potencialment perillosa van matar-ne a un altre, aquest 2 de febrer a Bellaterra. La víctima mortal va ser el gos Niko, que passejava amb la seva propietària Sandra, quan dos gossos de tipus pit bull van sortir d’una casa ocupada al carrer Pin i Soler de Bellaterra i el van atacar.\nIndignats per la perillositat que suposen aquests animals i les condicions en què els tenen, els veïns es van mobilitzar fins que l’EMD va convocar un acte de rebuig als fets, aquest dijous 3 de febrer a les 16 h.\nL'acte ha comptat amb la presència del regidor de Relacions amb l'EMB de Bellaterra, David González, representants de l'EMD i membres de la família del Niko. Entre altres, el president de l'EMD, Ramon Andreu, ha demanat que es desallotgi la casa que està sent ocupada on hi viuen els dos gossos. D’altra banda, la família ha agraït l’escalf dels veïns i també ha demanat que es resolgui perquè: “ja no és només un problema de convivència, sinó que puguis anar tranquil pels carrers”.\nConcentració de rebuig a l'atac de dos gossos a Bellaterra. FOTO: Bellaterra Diari\nAmb tot, es tracta de la segona vegada que aquests gossos n’ataquen a un altre en el darrer mes. Un atac -l’anterior- que va acabar amb nombroses ferides, punts i mossegades, a més de l’ensurt de les propietàries. I és que fa dues setmanes un d’aquests dos gossos, que també anava sense corretja ni morrió, va atacar el gos d’una altra veïna, a qui també va deixar la mà morada.\nEls fets s’han denunciat a la Policia Local i els Mossos d'Esquadra, i segons aquestes fonts, els seus propietaris tenen la documentació dels gossos en regla. “El que és totalment fora de normativa, és que aquests gossos puguin anar sense lligar i sense morrió”, afirmaven els veïns. Demanen a l’autoritat competent que retiri els gossos del seu propietari i a l’Ajuntament que resolgui amb celeritat i urgència tot allò relacionat amb la casa ocupada d’on provenen.\nEscola Bellaterra animals


Yucatan es by ayeyull 608 views\nLa peninsula de yucatan by carduccikid98 711 views\nYucatan by DAVIDD JUAREZ 1061 views\nYucatan y el caribe (cuba) by Daniel Gamboa 468 views\nGobierno del estado de yucatan by Jecka97 161 views\nYucatan by Alfredo Vázquez 2403 views\n2. (1883 -1946) fou un economista anglès de notorietat mundial. Les sevesidees tingueren un gran impacte en el pensament i la política econòmicaÉs particularment recordat per apostar per una política governamentalintervencionista, amb la qual el govern, utilitzant mesures fiscals imonetàries, ajudaria a mitigar els efectes adversos dels cicles econòmics.És reconegut com el pare de la macroeconomia moderna i les seves ideesgeneraren una escola econòmica keynesiana.Considerat com un dels més importants teòrics de leconomia del segleXX, Keynes, en tant que conseller oficial o oficiós de nombrosos homespolítics, va ser un dels actors principals dels acords de Bretton Woods.També és lautor dun conegut llibre sobre el Tractat de Versalles titulat"Les Conseqüències Econòmiques de la Pau" publicat el 1919, així comla publicació darticles a diversos diaris.\n3. Els seus treballs han estat així utilitzats després de la Segona Guerramundial en el marc del desplegament de lestat del benestar. El pensamentde Keynes, sobretot el corrent keynesià anomenat “la síntesi neoclàssica”,molt de temps dominant als Estats Units,ha perdut una àmplia part de laseva influència a partir del començament dels anys 1980 amb la pujadadel monetarisme i de la nova economia clàssica.Segons Keynes, els mercats no sequilibren automàticament i aixòjustifica el recurs a polítiques econòmiques conjunturals. Elkeynesianisme,són conceptes i corrents de pensament dactualitat iprocedents de lobra de Keynes.Sostenia que el liberalisme econòmic de tall clàssic necessitava adequar-se a les circumstàncies econòmiques i socials del nou segle.Hi analitzava les causes de la depressió mundial i proposava una sèrie dereceptes per solucionar. Assegurava que el motor de leconomia hauria desustentar-se en ladequada relació entre loferta i el consum, ja que delladepenien els beneficis empresarials i la inversió.\n4. Va proposar:Desenvolupar una política dinversions estatals en obres públiques (carreteres, pantans, etc.) Que servís destímul a la iniciativa privada a través de la demanda de ciment, ferro, components industrials, etc. La mà dobra emprada en aquestes activitats minoraria la desocupació, incrementaria la massa de consumidors i estimularia lactivitat econòmicaPosar en circulació abundant diners per tal destimular una moderada inflació. El perill duna alta taxa dinflació seria inexistent mentre latur fos elevat.\n5. Incrementar els salaris. La reducció dels salaris com a mesura per mantenir locupació (defensada pels economistes clàssics) va ser refutada per Keynes qui assegurava que locupació no depenia dels salaris sinó del consum i la inversió. Una disminució dels sous dels treballadors provocaria un retraïment que deprimiria el consum i en conseqüència, la producció.Intervenir en tots els sectors econòmics, regulant la fixació de preus, salaris, mercat laboral, concedint subvencions a les empreses, etc.\n6. En definitiva:Keynes va defensar labandonament de lortodòxia del "laissez-faire" que havia guiat el capitalisme del segle XIX i va proposar unmajor protagonisme de lEstat en la vida social i econòmica. Va serprecisament el que mitjançant el New Deal va posar en pràctica alsEstats Units el president F. D. Roosevelt a partir de 1933.\nYucatan y el caribe (cuba)\nZonas Arqueologicas De Yucatan.


Com crear un fitxer EPS amb un fons transparent\nEl format de fitxer PostScript encapsulat s’utilitza habitualment per a imatges vectorials, però també pot contenir elements ràster. L’ús d’un fitxer EPS vectorial pur permet crear imatges que es poden escalar sense distorsions, cosa que el fa ideal per a logotips d’empreses que poden requerir impressió o gravat de diverses mides. Quan creeu un fitxer EPS, el fons és transparent per defecte i només heu de desar el fitxer en el format correcte per conservar-lo. Windows no té un programa natiu per crear fitxers EPS, així que utilitzeu programari de tercers com Illustrator, CorelDRAW o Photoshop.\nAneu al lloc web d’Adobe (enllaç a Recursos) per descarregar i instal·lar la prova gratuïta d’Illustrator si no teniu la versió completa instal·lada al vostre ordinador.\nInicieu el programa i seleccioneu el tipus de document (imprimir o web) que vulgueu crear a la secció "Crea nou" de la pantalla de presentació.\nIntroduïu un nom per al document, així com les seves dimensions, i feu clic al botó "D'acord".\nUtilitzeu les eines de la barra d'eines per crear la imatge o el text que vulgueu afegir al fitxer EPS. Deixeu el fons en blanc, ja que les zones blanques del fons es faran transparents un cop hàgiu desat el fitxer EPS.\nFeu clic a "Fitxer" i a "Desa com a", seleccioneu "Illustrator EPS" al menú desplegable situat al costat de "Desa com a tipus" i feu clic a "Desa".\nSeleccioneu "Tiff (color de 8 bits)" al menú desplegable "Format" a sota de la secció "Visualització prèvia" a la finestra d'opcions EPS que apareix. Feu clic al botó d'opció que hi ha al costat de "Transparent" i, a continuació, feu clic a "D'acord". El fitxer EPS es desa amb un fons transparent.\nAneu al lloc web de Corel (enllaç a Recursos) i descarregueu la versió de prova de CorelDRAW Graphics Suite si encara no està instal·lat al vostre ordinador.\nFeu doble clic al fitxer de configuració un cop finalitzada la descàrrega i seleccioneu "Personalitzat" al menú d'instal·lació.\nFeu clic a la casella de selecció situada al costat de "CorelDRAW", que és el component d'il·lustració vectorial del paquet, i després feu clic a "Següent" per continuar la instal·lació.\nInicieu el programa un cop finalitzada la instal·lació. Feu clic a "Fitxer" i a "Nou" i introduïu les dimensions de la imatge que voleu crear.\nFeu clic a "D'acord" i, a continuació, utilitzeu les eines de l'esquerra de la pantalla per crear la imatge i el text que vulgueu utilitzar per al fitxer EPS.\nFeu clic a "Fitxer" i a "Exporta". Seleccioneu "EPS" al menú desplegable situat al costat de "Desa com a tipus" i feu clic al botó "Exporta".\nFeu clic a la casella de selecció situada al costat de "Fons transparent" a la finestra d'Exportació EPS de la secció "Vista prèvia de la imatge" i, a continuació, feu clic a "D'acord".\nAneu al lloc web d'Adobe (enllaç a Recursos) i, a continuació, descarregueu i instal·leu la prova gratuïta de Photoshop si no teniu la versió completa instal·lada a l'ordinador.\nInicieu el programa, feu clic a "Fitxer" i a "Nou", introduïu la configuració del document i feu clic a "D'acord".\nUtilitzeu les eines per crear la imatge que voleu desar com a fitxer EPS. Deixeu el fons blanc o d’un color uniforme.\nFeu clic a l'eina "Vareta màgica" i feu clic al fons de la imatge. Sempre que tot sigui d’un color uniforme, l’eina hauria de seleccionar tota l’àrea. Si no, utilitzeu l'eina "Lasso" i traqueu l'esquema de la vostra imatge.\nFeu clic a "Selecciona" i "Inversa" perquè només estigui seleccionada la imatge i no el fons. Feu clic a la pestanya "Camins" i seleccioneu "Crea un camí de treball des de la selecció".\nFeu clic al menú del tauler "Camins" i seleccioneu "Camí de retall". Seleccioneu "Camí 1", que és el camí de treball que heu definit anteriorment i feu clic a "D'acord".\nFeu clic a "Fitxer" i a "Desa com a" i, a continuació, seleccioneu "Photoshop EPS" al menú desplegable "Format".\nFeu clic a "Desa" i seleccioneu "TIFF (8 bits / píxel)" al menú desplegable "Visualització prèvia" i, a continuació, seleccioneu "ASCII85" al menú desplegable "Codificació". Feu clic a "D'acord" per desar la imatge com a EPS transparent.


De l'hort a la biblioteca | Sostenible\n05/05/2017 - 12:50\nAquest projecte vol donar a conèixer els productes de proximitat del Parc Agrari del Baix Llobregat i apropar la ciutadania a una vida i dieta més saludables.\nA través d'activitats diverses, com visites guiades, talles, xarrades o contes amb aquest projecte es vol ajudar a cultivar el propi hort urbà i ensenyar les millors receptes amb els productes de l'hort.\nAquesta iniciativa neix l'any 2013 a la Biblioteca Jordi Rubió i Balaguer de Sant Boi de Llobregat, que va guanyar el Premi Teresa Rovira i Comas a la Innovació a les Biblioteques Públiques Catalanes el 2014 amb el projecte. Amb el tems "De l'hort a la biblioteca" ha anat incorporant-se a l'oferta de moltes biblioteques més de la comarca.\nPodeu accedir a totes les activitats a través d'aquesta web


Indiecat - Música en català: València acull una jornada doble de debat i música per acostar-se a la realitat palestina\nA la conclusió, la Comunitat Palestina de València oferirà un aperitiu de menjar palestí per a acostar la gastronomia del país a València. La jornada continuarà amb una taula redona organitzada per la Unió de Periodistes amb la presència de David Segarra (periodista freelance que ha col·laborat amb mitjans com Al Jazeera o Telesur) i Yolanda Álvarez (corresponsal de TVE a Orient Mitjà). Tots dos, membres de la Unió, explicaran els seus propis testimoniatges en informar sobre Gaza en l'última ofensiva israeliana. Per a concloure la jornada, Blanca Casterà realitzarà una performance de dansa en el claustre renaixentista de la Nau.\nDurant tota la jornada es podran adquirir una sèrie d'imatges sobre Gaza i Cisjordània del periodista David Segarra i del fotoperiodista Germán Caballero, que destinaran els beneficis a iniciatives solidàries en Palestina. També es podrà consultar informació en les taules d'informació sobre Palestina de la mà de la UNRWA, Comunitat Palestina de València o GNRD.\nPer la seua banda, la Sala Matisse de València acollirà el 25 de setembre a partir de les 21 hores un festival de música en suport a la població palestina amb la participació de grups com La Gossa Sorda, Candela Roots, Prozak Soup i Los Malditos. Els organitzadors (responsables de portals culturals com Indiecat i del moviment Boicot, Desinversions i Sancions) cerquen arreplegar fons per a destinar-los a l'ajuda humanitària de la població palestina, reclosa en la franja de Gaza, una zona assetjada per l'exèrcit israelià des de fa anys i en la qual les condicions de vida són infrahumanes. Els primers a saltar a l'escenari seran La Gossa Sorda, seguits de Los Malditos, Candela Roots i Prozak Soup. El grup de Pego segueix la presentació del seu últim àlbum, “La Polseguera”.\nLa música valenciana ha volgut, una vegada més, fer un pas avant i mobilitzar-se per una causa humanitària com l'ajuda a la població palestina. Després de l'última ofensiva de l'Estat israelià, la reconstrucció de la franja de Gaza costarà 7.800 milions de dòlars. Segons Nacions Unides, durant l'atac de 50 dies van quedar destruïdes unes 17.000 cases, afectant a unes 100.000 persones, a més de 141 escoles, 29 hospitals, desenes de fàbriques i vastes extensions de terres conreades. Les morts palestines van superar les 2.500, amb més de 400 xiquets assassinats.\nL'actual serà el quart concert solidari que organitza el portal de música Indiecat, centrant-se els anteriors en l'ajuda al poble sahrauí, amb campanyes en les quals els fons econòmics recol·lectats es lliuraven in situ. Van participar en els anteriors concerts bandes del calat de Sènior i el Cor Brutal, Limbotheque, Arthur Caravan, Pau Alabajos, Òscar Briz, Sva-ters o Rapsodes. La Matisse tornarà a cedir la sala de forma gratuïta en un intent per contribuir també a la causa.


Parlem del teu temps? Kairos i Cronos - Let It Flow Project\nParlem del teu temps? Kairos i Cronos\n|In Coaching, Desenvolupament personal, Planificació i productivitat, General\nAvui et convido a reflexionar sobre 2 conceptes que tenen a veure en com et relaciones amb el teu temps\nKAIROS I CRONOS\nKairos i cronos són el nom de 2 Déus de la mitologia grega que es relacionen amb el temps i el seu concepte.\nQuan parlem de CRONOS ens referim a un concepte més quantitatiu relacionat amb el temps. Fa referència al temps cornològic, al pas de les hores, dels dies i del temps que passa ràpid i ja no torna, el temps que es consumeix.\nQuan parlem de KAIROS ho fem des d’una basant més qualitativa, referint-nos al moment adequat i a viure temps de qualitat.\nCom el Cronos i el Kairos poden ajudar-te a millorar la teva relació amb el temps?\nDoncs prenent consciència de com és la teva mirada en relació amb el teu temps.\nSi estàs enfocada al Cronos, guanya sempre la mirada de fer, fer, fer….la de planificar totes les teves hores i de fer quantes més coses millor perquè el temps passa.\nSi la teva mirada enfoca al Kairos, estàs en sintonia amb el que passa, prenent consciència del que fas i del per a què ho fas, consciència en l’aquí i ara.\nL’èxit és la consciència del teu Kairos, de saber aprofitar el moment\nPer estar en Kairos cal estar atent.\nSegurament ara et deus estar preguntant....\nEstar en Kairos és qüestió de sort?\nPuc provocar situacions Kairos?\nCom puc trobar el Kairos?\nDeixar d’omplir els teus dies de compromisos i obligacions, de fer-fer-fer i reservar-te espais de silenci, reflexió, descans o de no fer res.\nPensar que el valor de la vida no es compta per la quantitat de coses fetes, sinó per la qualitat de les que has viscut, exigeix que estiguis atenta a les oportunitats del moment.\nQuantes vegades revius una situació de nou amb una emoció completament diferent; llegeixes un llibre per segona vegada i descobreixes una lectura que et remou i abans no; t’adones de situacions que es repeteixen en el teu dia a dia i que no havies pres consciència de la importància que tenien….\nTots aquests exemples no parlen de casualitats ni situacions de sort. Parlen de posar consciència en que el que estàs fent tingui relació amb les teves prioritats, objectius i valors.\nQuan en canvi estàs en CRONOS, et deixes portar per el fer-fer-fer, et connectes amb la obligació, la necessitat de fer per fer, pel que toca, i moltes vegades et descobreixes fent coses que no et porten enlloc, o pitjor encara, coses que et condueixen precisament allà on no vols estar.\nAtura’t, pregunta’t, observa’t. en quina mirada estàs ara mateix, en Cronos o en Kairos?\nSi vols aconseguir eines i exercicis pràtics que t’ajudin a prendre consciència de com és la teva mirada i et relaciones amb el teu temps, el proper 27 de novembre durem a terme la tercera edició del Taller sobre Com fluir amb el teu temps. No et perdis la info que enviarem a través de la newsletter i les xarxes per apuntar-t’hi!\nImprescindibles al meu Bullet\nCom et pot ajudar la meva història?\nCom l’ordre et pot ajudar a fluir?\nS’acosta setembre….com tens els teus objectius?\nOrdena les teves reunions\nQuè significa Fluir amb la vida?\nTinc un email (o cent)! 📧\nCom teletreballar i no morir en l’intent?\nOrdenar vs. organizar\nLES CATEGORIES DE L’ORDRE\n4 passos bàsics per ordenar a consciència\nPer què Let it Flow?


Bétera acull amb èxit un gran Mercat Medieval - Noticias CAMP DE TURIA\nBétera acull amb èxit un gran Mercat Medieval\nBétera ha celebrat un gran esdeveniment durant tot el cap de setmana. I és que del divendres fins als passat diumenge ha acollit un gran Mercat Medieval d’accés gratuït a l’Albereda de Bétera. Aquest mercat de grans dimensions i reconstrucció històrica s’ha instal·lat en la citada esplanada per a commemorar el 9 d’Octubre, Dia de la Comunitat Valenciana.\nEl mercat obria les seues portes a les 17.00 hores, d’aquest passat divendres, amb diverses activitats. Al voltant de les 19.00 hores les autoritats municipals procedien a la inauguració oficial d’aquest esdeveniment, fent un recorregut guiat i narrat per un expert de l’època medieval per tot el recinte. Durant aquest recorregut per cada expositor van estar acompanyades per les Obreres i el president dels Majorals de 2020, així com el President de Junta Local Fallera i les Falleres Majors de Bétera de 2019, i la presidenta d’ASFANA.\nDesprés de la visita pels estands arribava l’hora d’escoltar a Xavier de Bétera i la rondalla, en l’escenari de concerts. Els diversos espectacles al voltant dels expositors van continuar fins a les 22.00 hores, moment en què tancava el mercat les seues portes fins hui dissabte a les 11.00 hores.\nEn aquest mercat s’ha pogut trobar, entre altres: llocs artesanals, zona gastronòmica, espectacles eqüestres, espectacles de carrer, joglars, animals de granja, exposicions d’oficis, bufons, trobadors, músics, exposició de tortures, campaments de soldats i cavallerissa, racó infantil, cercavila, i més de 80 espectacles diferents.\nEls diferents actes i activitats continuaven dissabte, sent un dels espectacles més esperats el concert sobre l’escenari de “El ball de Torrent” a càrrec del grup de danses Alimara, 60 ballarins en escena, músics de tabal i dolçaina, cant en directe i molt més.\nA més a més, diumenge, per primera vegada, Jaume I i Na Violant d’Hongria, consellera i confident del Rei Jaume I, van desfilar per les víes principals de la localitat a les 12.00 hores des de la plaça de la glorieta de Bétera fins al passeig de l’Albereda.\nEn aquesta gran desfilada triomfal del Rei Jaume I, i tota la seua Cort, van participar les associacions culturals del municipi: Xe que Burrà, Banda del Centre Artístic Musical de Bétera, Rondalla i balladors de Pensat i Fet, Grup de Ball de la Falla Gran Via de l’Est, cavalls, joglars, bufons, músics, trobadors, soldats, xanquers, dromedaris, i un llarg etc.\nBétera realitza hui dilluns el Ple Ordinari de juny\nBétera instal·la contenidors de recollida d’oli d’ús domèstic\nBétera és el gran municipi de la Comunitat amb major renda per habitant\nBétera insta a Diputació modificar el calendari de pagament de tributs\nEs posen en marxa els nous horaris d’autobús de la línia Bètera-Nàquera-Serra\nObert el termini per a demanar les subvencions agrícoles a la Pobla de Vallbona\nBenaguasil posa a disposició dels seus comerços hostalers el Codi QR per a les seues cartes de menú\nOlocau amplia el termini per presentar les obres del concurs de microrelats\nEls treballadors municipals de Serra, negatius a la prova PCR de la covid19


Sortides en diumenge: Colors de tardor. Serra de Llancers i la Grevolosa | Agrupació Excursionista Pedraforca – AEP\n17 Novembre 2019 tot el dia\nCamins i paisatges Muntanya\nTot i que sembla que ha arribat l’hivern, gairebé de cop i per sorpresa, avui toca gaudir dels colors de la tardor. Sortirem de l’aparcament per arribar al cap de ben poc a Sant Nazari (del segle XVIII), on fem una petita aturada per contemplar l’ermita i una llisona, o vidriol.\nLlavors ens continuem enfilant fins a la fageda de la Grevolosa. Un dels boscos singulars de Catalunya, d’una gran bellesa, amb diversos faigs monumentals i d’altres que mereixerien ser-ho. Seguirem els pals indicadors. A l’altura de la Font de la Grevolosa, d’on raja aigua fresca i bona, girem a la dreta i anem planejant als peus de la serra de Llancers. Una mica més enllà ens desviem uns metres fins al mirador del Collsacabra, amb bones vistes a aquesta zona, al Montseny i la Plana de Vic. Una mica més enllà girem a l’esquerra i ens comencem a enfilar amb ganes, fins al coll de Llancers. La pujada és curta, però intensa. Un cop a dalt, però, tornarem a gaudir de bones vistes per descansar una mica. Girem a l’esquerra, resseguint la carena una mica per sota, per continuar gaudint dels boscos meravellosos per on hem passat, passem i passarem. En algunes zones, rouredes, en d’altres, la majoria, fagedes, que sovint ens deixaran embadalits.\nSeguint les marques i fletxes que hi ha en un arbre ens desviem a la dreta i ens comencem a enfilar per un corriol poc fressat i mig amagat per les fulles. Tot i que curta, la pujada torna a ser forta, però el premi val la pena. Des del cim, irònicament anomenat el Pla de la Grevolosa (almenys segons el mapa de l’ICGC), les vistes cap a la Garrotxa són precioses, amb el Puigsacalm davant nostre i els boscos que l’envolten que comencen a estar bellament acolorits de tardor.\nTornem pel camí que hem fet fins a sortir de nou al sender principal i d’aquí cap a la Grevolosa, des d’on desfarem el camí, gaudint una altra vegada dels faigs monumentals.\nItinerari: Sant Nazari, La Grevolosa, Mirador de Collsacabra, Coll de Llancers, Serra de Llancers, Mirador de la Vall d’en Bas, Pla de la Grevolosa, Sant Nazari.\nEsmorzar: 8.45 h al “Cafè de l’Església” a la plaça de la Vila de Torrelló, davant de l’església. Des de Fabra i Puig està a 1 h.\nEns reagruparem amb els cotxes a l’edifici de “Control i Acollida” tot just agafant la sortida de Sant Andreu de la Vola de la carretera C-37 direcció Olot.\nPunt de sortida a peu: Aparcament de Sant Nazari\nTrobada: a les 7.30 h a Fabra i Puig. Els cotxes amb les persones assignades es poden gestionar el lloc de trobada en funció de proximitat.\nAquesta entrada ha estat publicada per admin. Afegiu a les adreces d'interès l'enllaç permanent.


Presentem en MetalMadrid 2019, una màquina làser de fibra per a espais reduïts. | PerezCamps - Fresadores CNC i màquines làser de gravat i tall\nViladecans, 15 d'octubre de 2019. MetalMadrid se celebrarà al novembre, a Madrid, on es donaran cita les últimes novetats en la innovació industrial. Durant dos dies presentarem una màquina compacta per a tall de xapa, amb 700W de potència per a tallar fins a 6-8 mm d'acer i 3-4 mm de inox, sigui amb aportació d'oxigen o nitrogen.\nEl model de màquina làser PCM1310F, està pensada per a empreses que subcontracten les produccions de tall làser i depenen d'un espai petit. El sistema de transmissió amb doble pinyó-cremallera garanteix una alta acceleració, augmentant el procés de tall; a més incorporar un sistema de lubricació automàtica que garanteix la precisió del sistema de transmissió.\nEl capçal capacitiu s'encarrega d'ajustar l'altura automàticament si hi ha alguna deformació de la xapa, d'aquesta forma la qualitat del tall és la mateixa tenint diferents altures. Algunes de les aplicacions que pot tenir aquest equip làser són: armaris elèctrics, botoneres, retolació metàl·lica, fabricació d'ascensors, etc.\nL'eficiència energètica és una de les característiques més importants a tenir en compte, ja que una màquina de fibra consumeix entre 3 i 5 vegades menys energia que els làsers CO2. L'avantatge de la fibra és que es poden tallar metalls com a alumini, coure i llautó, que amb un làser CO2 no és possible, perquè la longitud d'ona és 10 vegades més gran en el CO2. Com que no té sistema de miralls, no requereix manteniment constant, quant a l'alineació i neteja de l'òptica làser.\nMetalmadrid Pavelló 5 - Stand 5C21


No fitxarem més a can Gaia - Agrocultura\nSe’m va aconsellar de llegir aquest llibre crític i l’he abordat amb interès. Redactat per un col·lectiu anònim que pren el nom de Grimm, “No fitxarem més a can Gaia” ataca frontalment Kokopel·li, entitat que molts coneixem, paladina de “l’alliberament de les llavors i de l’humus”.\nEnfront de l’alegre flautista de la mitologia indiana d’Amèrica que dóna nom a l’associació, els autors del Grimm adopten la figura del flautista d’Hamelín, personatge d’un conte popular alemany: amb la seva flauta màgica salva la ciutat d’una plaga de rates però, mal pagat per la seva labor, amb el mateix instrument embruixa tots els nens de la ciutat i se’ls emporta.\nText: Charles-André Descombes, enginyer agrònom\n“No fitxarem més…” està constituït per testimoniatges, acompanyats de reflexions del Grimm. Els primers provenen essencialment de treballador(e)s de l’empresa i d’agricultors productors de llavors.\nAl llibre s’aborden, entre altres, les condicions de treball a Kokopel·li, la producció i la preparació de les llavors, el funcionament de l’associació, els processos a Kokopel·li, el particular llenguatge de Dominique Guillet, fundador de l’associació.\nPots llegir l’article sencer a hemllegit_agrocultura69


Assemblea de Joves l’Esbarzer | Assemblea de Joves l'Esbarzer\nL’Assemblea de Joves l’Esbarzer és l’espai de trobada, reflexió i acció del jovent de Palautordera i del Baix Montseny per treballar per uns Països Catalans lliures i per un model de societat democràtic, just i sostenible.\nLluitem per una vila i una nació:\nLliures. Entenent l’autodeterminació com a dret irrenunciable de qualsevol poble i reivindicant la territorialitat dels Països Catalans, de Salses a Guardamar i de Fraga a Maó.\nCulturalment actives. Potenciant la cultura popular i la llengua.\nSocialistes, internacionalistes i solidaris. Treballant per la construcció d’un nou model socioeconòmic, rebutjant la globalització liberal i l’actual model econòmic capitalista.\nDemocràticament participatives. Entenent el poder popular com l’expressió màxima de la democràcia, i treballant per la superació de la democràcia representativa.\nEcològicament sostenibles. Treballant especialment per la defensa del territori del Baix Montseny i apostant decididament per un model socioeconòmic sostenible i respectuós amb el medi ambient, oposant-nos a l’especulació del sòl.\nAntipatriarcals i feministes. Defensant una societat igualitària i sense discriminacions de gènere ni opció sexual.\nAntifeixistes i antiracistes. Denunciant el racisme i el feixisme com a formes de discriminació i opressió amb la voluntat de combatre aquests dos fenòmens perquè desapareguin, potenciant els processos d’integració social de les persones nouvingudes.


parla.cat ofereix un curs per preparar l'examen del nivell C\nL'entorn virtual parla.cat, que ofereix l'aprenentatge del català per a parlants d'altres llengües, ha posat a disposició dels usuaris els materials necessaris per preparar les proves oficials del certificat de nivell C. Aquest curs de Suficiència 1 s'afegeix als sis cursos que ja s'ofereixen des de l'octubre del 2008, tots de nivells inferiors.\n17/12/2009 - 11.45 Actualitzat 17/12/2009 - 14.51\nLa secretaria de Política Lingüistica informa que cada dia hi ha 1.500 persones que aprenen català amb aquests cursos, que tenen sempre dues modalitats, una de lliure (gratuïta) i una altra amb tutoria (que costa 90 €). Aquests últims comencen novament el mes de gener i el període de matriculació s'obre el pròxim 28 de desembre.\nCom que parla.cat no expedeix cap mena de certificat, no es podrà obtenir tampoc el certificat del nivell C, però sí que es podrà preparar aquest examen amb el nou curs, pensat expressament per a les persones que vulguin superar les proves (aquí es pot veure una mostra de l'examen tipus del nivell C) de manera que se simplifica el procediment previ.\nDes de la seva posada en marxa, parla.cat ha comptat amb més de 36.000 persones registrades, i a mesura que s'oferien cursos de nivells superiors s'hi incorporaven més usuaris. Per això, es preveu que l'oferta del nou curs de Suficiència 1, vinculat al certificat del nivell C, puguin atraure més persones.\nPolítica Lingüística referencia altres materials útils per a l'aprenentatge del català i té editat un manual bàsic per als ciutadans que han arribat d'altres indrets. La presentació d'aquest manual s'ha redactat en diverses llengües (com ara el castellà, l'àrab o el xinès), però no ha actualitzat les dades demogràfiques, ja que esmenta una població de sis milions d'habitants mentre que l'Institut d'Estadística comptabilitza, pel 2008, 7,3 milions d'empadronats.


Revisió de 13:05 29 set 2019 (editar)\nRevisió de 11:21 19 gin 2020 (editar) (desfer)\nLlínea 271: Llínea 271:\nEspanya reclama històricament la retrocessió de la colònia (actualment [[Territori Britànic d'Ultramar]]) de [[Gibraltar]], si be s'ha mostrat últimament favorable a formules de sobirania compartida. La reclamació va començar des del moment en qué tropes anglo-holandeses varen prendre la plaça en nom del [[Carlos VI del Sacre Imperi Romano Germànic|archiduc Carlos]] durant la [[Guerra de Successió Espanyola]] ([]), passant posteriorment a mans britàniques per mig del [[Tractat d'Utrecht]] ([]). La reivindicació, que va incloure operacions militars, va anar particularment intensa durant el [[sigle XVIII]], es va debilitar durant el [[Sigle XIX|XIX]] i la primera mitat del [[Sigle XX|XX]] i va ser portada pel govern franquista a la [[Organisació de les Nacions Unides]] durant la década de [[Anys 1960|1960]]. Allí, enquadrada en els processos desconsoladors, Espanya va obtindre el respal a la seua postura en reconéixer les resolucions a este efecte (2231 i 2353) que el procés descolonisador havia de respectar el dret a la integritat territorial d'Espanya i que els interessos, i no els desijos dels gibraltarencs, havien de ser respectats (Vore ''[[Història de Gibraltar]]''). Espanya no reconeix, no obstant això, la sobirania britànica sobre l'istme que unix el continent en el penyal.\nD'atra banda, [[Portugal]] no reconeix la sobirania espanyola sobre la comarca d'[[Olivenza (Badajoz)|Olivenza]], que inclou els municipis de Olivenza i [[Táliga]] (si ben no reclama activament la seua sobirania), cedida per Portugal a Espanya per mig del [[tractat de Badajoz (1801)|tractat de Badajoz]] ([]). Les resolucions del [[Congrés de Viena]] són interpretades de forma divergent per tots dos països. Mentres que Portugal estima que aquelles obligaven a Espanya a retornar Olivenza, Espanya opina que es tracta d'una simple declaració de bons desijos, sense capacitat resolutiva, raó per la qual Olivenza va seguir unida a Espanya. Finalment, Espanya no reconeix les pretensions de sobirania de Portugal sobre les [[illes Salvages]].\nD'atra banda, [[Portugal]] no reconeix la sobirania espanyola sobre la comarca d'[[Olivenza (Badajoz)|Olivenza]], que inclou els municipis d'Olivenza i [[Táliga]] (si ben no reclama activament la seua sobirania), cedida per Portugal a Espanya per mig del [[tractat de Badajoz (1801)|tractat de Badajoz]] ([]). Les resolucions del [[Congrés de Viena]] són interpretades de forma divergent per tots dos països. Mentres que Portugal estima que aquelles obligaven a Espanya a retornar Olivenza, Espanya opina que es tracta d'una simple declaració de bons desijos, sense capacitat resolutiva, raó per la qual Olivenza va seguir unida a Espanya. Finalment, Espanya no reconeix les pretensions de sobirania de Portugal sobre les [[illes Salvages]].\nTambé la sobirania sobre el deshabitat [[Illa Perejil|illot de Perejil]] es troba disputada en el Marroc. Encara que desallojada despuix del [[incident de la illa Perejil]] ([]), per acord entre tots dos països no es troba assentada allí cap força militar o policial, sense que cap de les parts hagi renunciat a les seues pretensions de sobirania. D'atra banda, [[el Marroc]] reclama informalment la cessió dels territoris de [[Ceuta]] i [[Melilla]], aixina com les denominades [[places de sobirania]] en el continent africà. Alguns moviments [[irredentisme|irredentistes]] al Marroc, com el partit [[Istiqlal]], reclamen la inclusió en el denominat "el [[Gran Marroc]]" de les [[illes Canàries]].\nTambé la sobirania sobre el deshabitat [[Illa Perejil|illot de Perejil]] es troba disputada en el Marroc. Encara que desallojada despuix del [[incident de la illa Perejil]] ([]), per acord entre tots dos països no es troba assentada allí cap força militar o policial, sense que cap de les parts haja renunciat a les seues pretensions de sobirania. D'atra banda, [[el Marroc]] reclama informalment la cessió dels territoris de [[Ceuta]] i [[Melilla]], aixina com les denominades [[places de sobirania]] en el continent africà. Alguns moviments [[irredentisme|irredentistes]] al Marroc, com el partit [[Istiqlal]], reclamen la inclusió en el denominat "el [[Gran Marroc]]" de les [[illes Canàries]].\n=== Independentisme ===\nRevisió de 11:21 19 gin 2020\nObtingut de «http://www.lenciclopedia.org/index.php?title=Espanya&oldid=158423»


Sant Josep enceta la temporada de festes majors de L'Hospitalet\nCultura popular, música i el Festival de Tapes són els ingredients habituals i alhora imprescindible de la Festa Major de Sant Josep. Durant quatre dies, del 18 al 21 de maig, es podrà gaudir d'un seguit d'actes lúdics, festius i culturals com la Ruta de Tapes o les Botigues al Carrer.\nSant Josep inicia el seguit de festes majors de la ciutat amb les activitats habituals i sense cap novetat destacada. Actes lúdics, culturals i festius a l'abast de tothom i per a tothom. Dijous, 18, es fa la presentació i divendres, serà el torn del correfoc i la tabalada que recorreran el barri.\nEl parc de la Serp serà, com sempre, l'escenari principal de la festa i divendres, no hi faltaran la zumba i la disco mòbil. Plats forts de la festa són la Ruta Sant Josep de Tapes, l'11ena Mostra de Vins i Caves i les Botigues al Carrer que es fa conjuntament amb el barri del Centre.\nLa Trobada de Diables Infantils, el gran ball de festa major, la Cercavila de Trabucs i la Trobada de Gegants i Capgrossos són altres dels plats forts del cap de setmana. La festa clourà amb el ball de saló, havaneres i l'espectacle de llum i color. (Veure programa de la festa major de Sant Josep).\nEls botiguers del Centre i Sant Josep celebraran la Festa del Comerç plegats\nComencen les rutes gastronòmiques als barris de L'Hospitalet\nPrograma Festa Major de Sant Josep


“Aprofito els espais que em dóna AlterArte per a normalitzar la meva situació” | CFP Maresme\n“Aprofito els espais que em dóna AlterArte per a normalitzar la meva situació”\nPublicat a les 11:35h a Alterarte, Entrevistes\tper\tCFPMaresme\nQuan vas començar a participar amb el programa AlterArte?\nVaig començar a participar-hi fa uns cinc anys. Ja era usuari del Servei de Rehabilitació Comunitària i anava treballant al pis assistit en el qual estic vivint. La Blanca va començar a portar el grup d’AlterArte i jo m’hi vaig apuntar. Després hi vaig anar assistint perquè m’agrada pintar i dibuixar. De fet, havia practicat tècniques de pintura en algunes temporades de la meva vida i vaig veure que m’agradaven les activitats que estàvem fent.\nLlavors vol dir que tu ja tenies experiència en la pintura abans d’iniciar el programa AlterArte?\nHavia anat fent coses des de jove, però mai vaig ser molt constant. També havia estat en alguns projectes col·lectius. Recordo un grup de Gràcia que es deia Associats. Pintàvem rèpliques de quadres amb pintura acrílica. Estudiàvem llibres de pintura per aprendre a treballar amb aquesta tècnica. I de fet, jo havia conviscut amb un pintor 3 o 4 anys quan era molt jove, amb en Pere Biada. Amb ell també vaig aprendre moltes coses.\nQuadre d’un paisatge rural amb pintura acrílica d’aquest usuari d’AlterArte\nVas pensar alguna vegada en dedicar-te professionalment a la pintura?\nNo m’hi he dedicat més perquè el material de pintura sol ser car i sobretot perquè he passat etapes en que canviava de residència molt sovint i la situació tampoc em permetia portar una constància. Quan vaig estar casat vaig tenir molts problemes al barri, era una persona conflictiva. Després de separar-me, vaig estar vivint de pensió en pensió, en albergs i també al carrer, encara que no m’avergonyeixo.\nDevia ser una època molt dura…\nSí, vaig tenir una molt mala època. Vaig tenir problemes amb la dentadura, vaig agafar l’hepatitis… Vaja, un desastre. Per això dic que no vaig tenir una situació massa favorable per mantenir la constància. Però ja porto 18 anys al Servei de Rehabilitació Comunitària i ara estic molt millor.\nI arran de participar a AlterArte, ha canviat la teva situació?\nBé, ara tinc algun quadre inacabat a casa. Em resulta relaxant pintar. Però com que al pis tampoc tinc molt espai, quan vinc al centre, aprofito per pintar aquí. Aprofito els espais que em dóna AlterArte. És una manera de normalitzar la meva situació. Hi ha temporades que estic més minvat intel·lectualment però això també em serveix per oblidar algunes coses i distreure’m.\nHas tingut un bon aprenentatge participant en el programa?\nSí, he après tècniques noves i també he après dels pintors locals. Sembla que no, però hi ha molta gent que prové d’una forta tradició pictòrica aquí a Mataró. De Rafael Estrany, Perecoll, Ricard Jordà…\nM’han comentat que t’agradaria exposar els teus quadres en públic…\nNo, perquè em fa una mica de vergonya. No tinc prou autoestima. Hi ha coses que faig com pintar paisatges que estan prou bé. Però trobo que hi ha gent que en sap més que jo i es sap fer valer. I jo no en sé. A més, de sortides professionals a la meva edat ja és molt complicat.\nI què t’agradaria fer a partir d’ara?\nNo ho sé, els que ens dediquem a la pintura ara ho tenim més difícil. Actualment amb els ordinadors la gent hi treballa molt bé i es fan moltes coses de disseny. També m’agrada molt pintar amb sprays. Són coses noves que potser podríem fer amb AlterArte en un futur. Som un grup d’uns 7 o 8 que venim sempre i fem molta pinya. Jo hi continuaré assistint. És una activitat molt bonica.


Argentona va recollir al 2015 més de 2.100 quilos d'oli vegetal - Residu és recurs. Economia circular\nL’any passat es va recollir a Argentona un total de 2.141 quilos d’oli vegetal usat, un residu contaminant i que mitjançant un correcte procés de reciclatge es pot recuperar per a transformar-lo en biodièsel.\nLlençar l’oli a l’aigüera fa que la depuració de les aigües sigui molt costosa. L’oli contamina el medi ambient, interferint en la vida natural i degradant l’entorn. A més, també causa problemes a les canonades dels desaigües, obstruint-les i generant males olors.\nEl reaprofitament de l’oli de cuina usat és un projecte social que impulsa l’Ajuntament d’Argentona amb el suport del Centre Especial d’Ocupació del Maresme, que treballa amb persones amb discapacitat intel·lectual.\nPer a reciclar l’oli cal separar-lo i buidar-lo en una ampolla o recipient de plàstic. Quan estigui ple, només cal tancar-lo i dipositar-lo a qualsevol dels contenidors instal·lats als diversos punts de recollida.\nAl següent enllaç trobaràs més informació sobre com reciclar l’oli i els sis punts de recollida on pots deixar l’oli de cuina usat, a banda de la deixalleria municipal.


Currículums: January 2006\n(Fotos: Xavi Gómez)\n(Palafrugell, Girona, 1983) Veu\nEstudia música des dels tres anys, solfeig, piano i saxo clàssic. A partir dels setze comença a estudiar jazz i flamenc, rebent classes de músics com Marc Turner, Jeff Ballard, Reid Arderson, Jorge Pardo, Lee Konitz, Paul Bley, Javier Colina o Bill McHenry.\nHa actuat a importants auditoris de Barcelona com el de Caja Madrid, el Palau de la Música, el de la SGAE, l'Espai o l'Auditori, amb propostes molt diverses que van del jazz al flamenc passant per espectacles de dansa, amb músics i formacions com la companya de dansa de Damián Muñoz, "9 muses", de Sergi Sirvent, Moöndo, l'Ensemble de veus del Taller de Músics, la Big Band de l'ESMUC, etc. Amb el projecte flamenc "Las Migas" ha guanyat el premi INJUVE 2004 i ha actuat a diferents països d'Europa. Ha gravat en projectes tan diversos com "Un passeig per la memòria" (havaneres), "9muses" (jazz), "Andreu i els rumberos" (rumba) i "Moöndo" (etno-electro-tecno-funck).\n(València, 1984) Saxo tenor\nComença a tocar el saxo a l'edat de sis anys. El 2002 finalitza el Grau Mitjà LOGSE al Conservatorio José Pérez Barceló de Benidorm amb matrícula d'honor a l'assignatura de saxo. Alhora, amplia els seus estudis de jazz a seminaris i classes magistrals amb músics com Perico Sambeat, Chris Cheek, Bill McHenry, Jerry Bergonzi, Dick Oatts, Bob Mintzer, Dave Liebman i Javier Vercher.\nAmb Jordi Berni, Xavi Hinojosa i David González van guanyar l'any 2005 el premi al millor grup de la sala Montjuïc. Entre les seves actuacions destaquen la col.laboració amb la Orquesta Sinfónica de San Petersburgo, la participació en el Festival de jazz de Terrassa de 2004 amb el septet “Tempus Fugit” i la gravació del seu primer disc com a col.laborador de la big band de l'ESMUC. També ha tocat amb destacats músics del panorama jazzístic català com Giulia Valle, Gorka Benítez o David Mengual.\n(Badalona, Barcelona, 1979) Saxo alt\nObté el títol de grau mitjà al Conservatori de Badalona. Ha cursat estudis de jazz i música moderna a l´Escola de Música de Badalona i al Taller de Músics de Barcelona, i ha assistit a diversos seminaris i master classes amb professors com Dick Oatts, Jorge Pardo, Michael Brecker, Perico Sambeat, Bob Mintzer, Nat Su o Bill Mchenry.\nHa tocat en diverses Big Bands, com ara les de Badalona (amb qui ha gravat dos discos), de l´ESMUC, del Taller de Músics i de Terrassa. També ha tocat en grups de latin jazz com Esteve Molero & la companyia catalana de latin jazz o Jaçllatí, amb arranjaments i direcció de Ramon Escalé. Ha col.laborat en nombroses gravacions de diversos estils i és membre dels grups Swing Latino, Tempus Fugit Ensemble (amb qui ha participat al Festival de Jazz de Terrassa) i Apolo del 13.\n(Huétor Vega, Granada, 1980) Trompeta i flugel\nHa cursat el grau professional de trompeta clàssica al Conservatorio Superior de Música Victoria Eugenia de Granada. En aquest àmbit ha col.laborat en formacions com la Orquesta Ciudad de la Alhambra, Orquesta Sinfónica Europea del Mediterráneo, Orquestra Simfònica de Lleida i Orquestra de cambra de Granollers.\nEn l'àmbit del jazz i la música moderna ha estudiat trompeta amb Eric Sánchez, Michael P. Mossman, Bobby Shew i Matthew Simon, i ha participat en diferents seminaris on ha rebut classes de professors com Bruce Barth, Mark Turner, Ben Street, Perico Sambeat, Carles Benavent, Jorge Pardo, Scott Henderson i Bob Mintzer.\nHa col.laborat amb diversos músics i formacions, com ara Fernando Wihelmi Quintet, Paul Stocker, Big Band de Granada, Big Band de Molins de Rei, Funkdación i la Big Band Flamenca de Rubem Dantas, en un homenatge a Paco de Lucía i Camarón.\n(San Rafael, Segòvia, 1977) Trombó\nInicia la seva formació musical en el camp de la música clàssica als conservatoris de Valladolid, Segòvia i Madrid, ciutat on també realitza estudis moderns d'improvisació, harmonia, composició i arranjaments amb professors com Bobby Martínez, Miguel Blanco, Bob Sands o Tony Heymer.\nHa actuat amb tot tipus de formacions i músics, com ara Paquito D'Rivera, Bob Sands, Tony Heymer, Chris Kase, Norman Hogue, Guillermo McGuill, Tom Hornsby, Joaquín Chacón, La Calle Caliente, Creativa Jazz Orquesta, ONJE (orquesta nacional de jazz de España), Miguel Rios, Bob Sands Big Band, etc., i ha realitzat gravacions per a discos, cinema i televisió amb diversos productors i artistes.\n(Caldes de Montbui, Barcelona, 1976) Guitarra\nHa cursat el programa íntegre de l'Aula de Música Moderna i Jazz de Barcelona. L'any 2000 va ser becat amb la International Tour Scholarship de Berklee. Ha participat en diferents seminaris on ha rebut classes de músics com Kurt Rosenwinkel, Perico Sambeat, Jesús Santandreu, Pat Metheny, etc.\nAmb el grup Proyecto Zero ha tocat al Festival de Jazz de Terrassa (2002), Festival de Jazz de Ezcaray (2003), i ha guanyat el Concurso Nacional de Jazz de Salamanca que organitza l´associació Amajazz. Amb Alfred Artigas Quartet obtingué el segon lloc de la tercera edició del concurs de grups Iniciativa Jazz Copons. Ha gravat en el primer CD de Luis Robisco Group, "Tiempos", on hi han participat també músics com Carles Benavent, Jorge Pardo o Tino Di Geraldo.\n(Girona, 1982) Contrabaix\nComença els seus estudis de solfeig al Conservatori de Girona, compaginant-los amb l'estudi del baix elèctric al Taller de Músics de Banyoles. Més endavant inicia els seus estudis de contrabaix amb professors com Javier Colina, Horacio Fumero o Mario Rossy.\nJuntament amb Roger Mas, Albert Cirera, Alfred Artigas i Juanma Nieto, va formar el quintet "Proyecto Zero", grup amb el que ha actuat a diversos festivals de jazz arreu d'Espanya i ha guanyat el premi al millor grup al Concurso Nacional de Jazz de Salamanca. Actualment és integrant del trio "Among 3" i ha col.laborat amb músics com David Mengual, Jon Robles, etc.\n(Córdoba, Argentina, 1979) Bateria\nHa realitzat estudis de bateria, combo, llenguatge musical i harmonia al Taller de Músics de Barcelona i a l'ESMUC, on ha estat alumne de Jo Krause i David Xirgu. En les seves estades a Nova York ha rebut classes de bateria de Jeff Ballard i Ralph Peterson, així com classes d'ensemble amb músics com Ben Street, Avishai Cohen i Mat Penman.\nHa col.laborat amb un gran nombre de músics del panorama jazzístic de Barcelona, ha gravat un CD amb el grup L.T.M. (homenatge a Lennie Tristano i Thelonious Monk) amb David Mengual, Llibert Fortuny i Jon Robles, i ha guanyat amb "Proyecto Zero" el premi al millor grup nacional al Concurso Nacional de Jazz de Salamanca que organitza l´associació Amajazz.


Grado antropología social y cultural a Barcelona per Facultat de Geografia i Història (UB) - educaweb.cat\nConèixer i comprendre la diversitat de societats i cultures humanes, sabent apreciar la complexitat i riquesa potencial, per poder explicar les causes d'aquesta varietat.\nConèixer i desenvolupar l'estudi comparat de les societats humanes.\nTenir un coneixement detallat dels àmbits temàtics de l'antropologia social i cultural (processos econòmics i ecològics, sistemes de parentiu i relacions de gènere, sistemes polítics i jurídics, sistemes de creences, religió i rituals, i sistemes simbòlic-cognitius) en relació amb la diversitat cultural i les implicacions per a la comprensió i la resolució de problemes socials.\nConèixer la importància del treball de camp empíric com a mètode primari per a la recollida de dades per a la generació de teories antropològiques.\nAdquirir els coneixements i instruments necessaris per a l'exercici professional de l'antropologia.\nInterès per la diversitat social i cultural i per les múltiples expressions, i els fenòmens de multiculturalitat propis de les nostres societats contemporànies, així com de les noves situacions de convivència i conflicte a què donen lloc.\nInquietud per adquirir una visió crítica, competent i compromesa amb noves realitats socials.\nEs recomana haver cursat el batxillerat en Humanitats i Ciències Socials. L'estudiant ha de tenir una capacitat de lectura comprensiva i crítica que li permeti posicionar i decidir entre la diversitat de criteris. Es recomana tenir un coneixement suficient d'anglès per poder accedir a la bibliografia especialitzada. És imprescindible tenir coneixements bàsics d'informàtica, tant per l'estudi com per a l'ús de recursos electrònics.


F. Nuevo - Empresa - Dedicada a la creació de treballs en ferro, alumini i acer inoxidable entre altres.\nF. Nuevo neix com a empresa l'any 1990 a Torredembarra. S'inicia amb 2 treballados a un local de 150m2 aproximadament. Avui ens situem al Polígon Industrial “Roques Planes”, amb una plantilla molt superior i a una nau industrial de grans dimensions amb maquinària d'última generació.\nDedicada a la creació de treballs en ferro, alumini i acer inoxidable entre d'altres i per tal d'obtenir la satisfacció plena dels nostres clients a través d'un treball de qualitat.\nConsolidada l'estructura d'empresa i gràcies a l'experiència, el nostre projecte d'expansió ens ha portat a partir de l'any 2000 a abordar projectes tant nacionals com internacionals sent tant industrials com artesans.\nHem considerat oportú el crear aquesta pàgina Web, des de la qual i de forma contínua s'oferirà una informació plena sobre els treballs que s'estan desenvolupant en cadascuna de les diferents àrees de F.Nuevo, i fer de la mateixa una autèntica pàgina Web operativa, en el sentit que tingui una utilitat efectiva i pràctica per a tu.\nTanques i Tancats


Rafael Tasis, l’heroi de les pastanagues – Bearn\nsebastiabennasar 29/01/2015 Reportatges\nEl professor Àlex Martín analitza l’obra policíaca de l’Edgar Allan Poe català\nUn bon dia, Rafael Tasis i Marca (1906-1966) era a Paris. No hi feia vacances. Com tants perdedors de la Guerra Civil va haver d’exiliar-s’hi amb la seva família i fer tot el possible per aconseguir menjar. Tasis va assabentar-se que en una localitat propera podria comprar pastanagues. Hi va anar i després de moltes peripècies les va aconseguir, però tot just arribà l’alarma d’un bombardeig aeri. No hi havia cap més refugi i a l’estació va començar a ordir –per allunyar-se de la por que li provocaven les bombes- la trama d’una novel·la policíaca. Era Un crim al Paralelo, la primera novel·la negra que va escriure –tot i que va ser la segona que va publicar, el 1960- i Tasis va tornar a casa victoriós amb les pastanagues i la idea per fer néixer el gènere negre en la nostra llengua.\nL’anècdota està recollida i molt millor explicada a Rafael Tasis, novel·lísta policíac, que acaba de publicar el professor de la Universitat de Salamanca i avui per avui màxim especialista del gènere negre en llengua catalana, Àlex Martín Escribà. Com no podia ser d’altra manera –Martín n’és el director de la col·lecció Crims.cat- el publica Alrevés. En el mateix llibre podem veure, entre molts altres aspectes, com Tasis va fer de traductor ocult de Simenon (en Ferran Canyameres –un altre d’aquests escriptors oblidats- en tenia l’exclusiva, però hi havia uns quants negres que li feien la feina) i sobretot podem assistir a quelcom que ens cal fer: la recuperació i vindicació d’un autor que fou un polígraf de primer ordre.\nEn aquest sentit, la tasca de Martín és notable, ja que ha exhumat bona part de la correspondència de l’escriptor (posats a trobar-hi un defecte ens hem quedat amb ganes de llegir què més diuen les cartes reproduïdes), ha publicat els textos teòrics que va fer Tasis, ha analitzat la seva obra de creació, ha fixat alguns problemes de nomenclatura sobre el gènere i en definitiva ha contribuït a tenir una visió global de la feina de Tasis al voltant del gènere negre, una obra que ell entenia com a “de servei al país”.\nHi ha uns quants aspectes que cal destacar al respecte de l’obra de Tasis. Martín l’anomena l’Edgar Allan Poe català pel valor fundacional que tenen les seves obres –escrites en bona part a l’exili per no oblidar com era la Catalunya idealitzada de la pre-guerra-. I és cert, Tasis és fundacional i és la baula que connecta els tímids intents de fer novel·la policíaca en català –Cesar August Jordana, Domènec Guansé o fins i tot la mateixa Rodoreda- amb la plena entrada del gènere en la seva vessant més negra –Pedrolo i el seu Joc Brut-. La Bíblia Valenciana, publicada per Tasis el 1955 (ara fa 60 anys) fou la segona obra que va escriure però la primera que va publicar i en les cartes podem veure l’extraordinària acollida de l’obra a l’exili entre els seus amics.\nEl segon aspecte que destaca potser té a veure amb aquesta recepció que es desprèn de les cartes recopilades: com és possible que bona part de la intel·lectualitat catalana que va elogiar el llibre després fos la primera en considerar la novel·la negra com a subliteratura o com a subgènere, una consideració que en molts aspectes encara no ha superat avui en dia?\nEl tercer aspecte remarcable del llibre prové de la manera en com Martín, molt encertadament, vincula l’obra de Tasis amb el desenvolupament de la novel·la ciutadana –en aquest cas barcelonina-. Certament, la trilogia policíaca de Tasis permet un recorregut perfecte per la ciutat de Barcelona. Afirma Martín que “amb l’aparició de la novel·la negra als Estats Units assistim a l’agitació d’aquests espais, les diferents formes de vida, la diversitat ètnica, les qüestions d’immigració, les inevitables preocupacions materialistes i la dispar educació de la gent. Aquest tipus de novel·les obren les portes a una àmplia problemàtica social: les ciutats de San Francisco de Dashiell Hammett o Los Àngeles de Raymond Chandler són espais que mostren com la novel·la negra es llança al carrer i es torna violenta davant dels fets. El predomini de la ciutat es complementa amb el retrat de la vida nocturna, els bars de mala mort i les pensions barates que esdevenen escenaris clàssics dins de la literatura nord-americana, indrets que Tasis introduirà a bona part de les seves trames”.\nEl llibre encara ens aporta unes quantes sorpreses extra i ben agradables: la compilació de tots els texts teòrics de Tasis (una joia per als investigadors futurs, però per a qualsevol amant de la novel·la negra) i la recuperació d’un manuscrit que era l’origen de la quarta novel·la negra de l’escriptor. Apassionant.\nÀlex Martín, amb aquesta obra, ha volgut retre un homenatge cabdal i necessari a un home de lletres que esdevé una al·legoria de tota una generació: la d’aquells homes que ens salvaren els mots i el país i avui resten oblidats.\nPosted in Reportatges and tagged rafael taxis alex martín. Bookmark the permalink.


Novembre de 2020 – PUSA\nCanvi de fanals a Pungoles\nAquest darrers dies, i després d’ haver-se fet una comanda de 10 fanals, l’ empresa que porta el manteniment de la urbanització ha anat canviant els trencats o en pitjor estat. En total s’ han canviat 5 fanals, 4 d’ ells aquesta darrera setmana i un fa un mes aproximadament.\nLes actuacions s’ han dut a terme al C/ Cadí amb Pedraforca, Canigó, Montseny i Aneto. La idea es anar substituint tots els fanals a mesura que n’ adquirem de nous, començant pels que estiguin en pitjor estat o que hagin patit algun accident.\nAutor PUSAPublicat el 11/17/2020 Categories Urb. Les PungolesDeixa un comentari a Canvi de fanals a Pungoles


«El Ministerio del tiempo» tornarà amb nous episodis el 2020 - Diari de Girona\n«El Ministerio del tiempo» tornarà amb nous episodis el 2020\nTelevisió Espanyola confirma oficialment que ja treballa en la quarta temporada de la ficció\nUna imatge de la tercera temporada de la sèrie. RTVE\nUna imatge de la tercera temporada de la sèrie.\nEl Ministerio del Tiempo es prepara per a noves missions. Després de molts rumors sobre una possible cancel·lació, Televisió Espanyola ha confirmat la renovació de la sèrie per a una quarta temporada, que s'estrenarà l'any vinent. El retorn de la ficció ha estat confirmat públicament per Fernando López Puig, director de ficció i nou director de continguts de la televisió pública, en una entrevista amb el diari ABC, en la qual avança que ja estan treballant «en les bíblies de la quarta temporada» i que la intenció és «reunir tot l'equip una altra vegada» per als nous lliuraments.\nEls nous episodis estaran produïts per Televisió Espanyola, Onza i Globomedia, després que el creador de la sèrie, Javier Olivares, fitxés per aquesta última productora per desenvolupar nous projectes de ficció. Aclamada per la crítica i amb un gran nombre de seguidors a les xarxes, l'audiència no va acompanyar la ficció durant l'emissió de la seva segona temporada, cosa que va motivar que sorgissin molts rumors sobre la seva continuïtat. No obstant això, gràcies al seu salt a la plataforma Netflix, la ficció va ser renovada per a una tercera temporada més.\nSobre els nous lliuraments, pocs detalls s'han donat a conèixer, especialment pel que fa a l'elenc protagonista, malgrat que tot indica que repetiran Aura Garrido, Nacho Fresneda i Hugo Silva.


Navàs es posa les sabates vermelles contra la violència masclista - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nNavàs es posa les sabates vermelles contra la violència masclista\nEl municipi ha pres part, aquest divendres, en els actes del dia contra la violència de gènere\nqueralt casals navàs 25.11.2016 | 20:31\nUn moment de l´acte celebrat a Navàs aquest divendres. Joan Ribet\nLa plaça Major de Navàs llueix durant tot aquest cap de setmana una «construcció efímera» plena de sabates vermelles que aquest divendres, durant tot el matí, han penjat els estudiants dels dos instituts de la població, coincidint amb els actes del 25 de novembre. Les sabates vermelles han estat el fil conductor de la campanya comarcal d´enguany liderada pel Consell del Bages i que ha tingut actes en diferents municipis.\nNavàs ha optat per una «acció de consciència col·lectiva», segons fonts municipals, que s'ha completat amb la lectura d´un manifest a càrrec de l´alcalde, Jaume Casals. Enguany, el consistori també ha enviat una carta als homes del municipi per plantejar-los si tenen una actitud correcta envers les dones.


El documental del mes: Ajuntament de Santa Coloma de Gramenet\nAnja Kofmel, 2018 / Alemanya, Croàcia, Finlàndia, Suïssa / 90’ / VOSC A principis del gener de 1992 van trobar el cos sense vida d’un periodista suís anomenat Christian Wütenberg prop de Vukovar (Croàcia). Unes setmanes abans, en Chris s’havia convertit en membre del PIV (Primer Batalló de Voluntaris Internacionals), un grup paramilitar que s’encarregava de “netejar” la població sèrbia a les àrees frontereres. Vint anys més tard, la seva cosina i cineasta Anja Kofmel investiga per què Chris va anar a la guerra i la raó per la qual va morir.\n21 de febrer Biblioteca Singuerlín – Salvador Cabré, 20 h\nMarlén Viñayo, 2019 / El Salvador / 82’ / VOSC Cinc venedores ambulants d’El Salvador exposen les seves vides en un taller de teatre. Allà parlen de les seves vivències als mercats i a les seves llars, la qual cosa els permet reviure els traumes que han patit al llarg de la seva vida. Un procés catàrtic, sincer i alliberador que reflecteix la valentia d’aquestes dones per afrontar el seu passat i els secrets més profunds amb una generositat encoratjadora.\n20 de març Biblioteca Singuerlín – Salvador Cabré, 20 h\nAmara Kotevska i Ljubomir Stefanov, 2019 / Macedònia / 85’ / VOSC Una dona vora la cinquantena cria colònies d’abelles en uns cistells fets a mà que deixa amagats entre les roques. Gràcies a un ritual secret, el preuat líquid que produeixen no s’esgota mai. Sense protecció ni ajuda, és capaç d’amansarles per poder extraure’n la mel i vendre-la a la capital. Tot és idíl·lic fins que, de sobte, nous veïns s’instal·len vora els ruscos, destorbant la seva pau i la de les seves abelles.\n24 d’abril Biblioteca Singuerlín – Salvador Cabré, 20 h\nDina Naser, 2019 / Jordània, Qatar, França i Líban / 85’ / VOSC La petita Marwa viu en un camp de refugiats d’ençà que va fugir amb la seva família de Síria. L’atenta mirada de la Dina Naser segueix la vida quotidiana de la Marwa, un esperit alegre i obert que no entén de murs ni barrots. El pas de la infantesa a la vida adulta, la portarà a afrontar nous reptes per sobreviure en un entorn on, malgrat tot, la vida continua.\n22 de maig Biblioteca Singuerlín – Salvador Cabré, 20 h


La Perla dei Fiori Camaiore Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nCamaiore Centre, Camaiore, Itàlia - Excepcional ubicació - Veure al mapa\nDissenyat tant per oci com per negoci, La Perla dei Fiori està situat idealment a Camaiore; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLa Perla dei Fiori també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Camaiore. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nGaudiu de les comoditats d'alta gama com ara calefacció, balcó/terrassa, aparell de televisió, nevera, rentadora per tal de relaxar-vos després d'un cansat dia. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de La Perla dei Fiori la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Camaiore.


Neix l’Orquestra del Montsalvat, per a la interpretació amb criteris històrics del repertori dels segles XIX i XX - Revista Musical Catalana\nNeix l’Orquestra del Montsalvat, per a la interpretació amb criteris històrics del repertori dels segles XIX i XX\nEl proper 14 de març es presenta a Barcelona una nova formació orquestral d’iniciativa catalana, l’Orquestra del Montsalvat. Una formació concebuda per interpretar la música dels segles XIX i XX amb criteris històrics i instruments d’època; és a dir, amb la voluntat de reinterpretar el repertori principalment del Romanticisme amb noves perspectives d’un estil que, lluny de voler recrear el so original de l’època, vol “recuperar per als nostres dies una música que mai no ha deixat de ser actual”, en paraules d’un dels creadors de la iniciativa, Oriol Pérez i Treviño, que amb aquest nou projecte deixa enrere una etapa de la qual, va dir, “he après molt”.\nDesprés de l’episodi que fa dos anys el va allunyar de l’activitat pública deixant la direcció de L’Auditori de manera sobtada, Oriol Pérez i Treviño i Bernat Dedéu han presentat aquesta formació que vol oferir un nou paradigma en la manera de gestionar l’activitat musical, com a via alternativa a la que es du a terme en les principals institucions musicals del país.\nAmb un fort caràcter nacional, l’Orquestra del Montsalvat –que deu el nom a la mítica muntanya que se suposa que guardava el Sant Grial segons Richard Wagner i que l’efervescència wagneriana a Catalunya va reconèixer en la muntanya de Montserrat– ha estat concebuda al llarg del 2013 com una orquestra que tindrà vida a partir de projectes concrets i que s’ha de sostenir econòmicament per via privada i particular, principalment. A l’estil de les formacions orquestrals angleses, sostingudes sobretot per aportacions privades, l’Orquestra del Montsalvat disposa d’entrada del suport principal de la Fundació Vila-Casas i les subvencions públiques atorgades per l’Ajuntament de Barcelona i la Generalitat de Catalunya. Una orquestra, a més, formada principalment per joves músics catalans membres de les millors orquestres europees, com el Concentus Musicus Wien de Nicolas Harnoncourt, la Filharmònica de Berlín o el Konzerto Köln, a més d’intèrprets internacionals que figuren en les principals orquestres europees actuals amb criteris històrics.\nEl Born Centre Cultural és l’escenari del primer concert de l’Orquestra del Montsalvat\nEl primer programa de l’Orquestra del Montsalvat, que porta com a subtítol “Sonitus Prometheus” (El so de Prometeu) tot al·ludint a la divinitat grega que representa la figura de l’heroi i que va ser exaltada en l’època romàntica, es presenta amb el títol d’“Heroïcitat i heroisme”, amb referència al context històric que viu aquest 2014 Catalunya, en què es commemora el Tricentenari del 1714, un moment històric crucial en la vida de Catalunya com, en paraules d’Oriol Perez i Treviño, ho és també aquest 2014. Un context històric que, segons la interpretació astral que el mateix Pérez i Treviño ha estudiat, correspon al patró arquetípic prometeic que suposa l’alineament exacte en el cicle Urà-Plutó i que coincideix amb els anys 2012-2015, de la mateixa manera que va passar en l’era de les revolucions (sobre els anys 1830), època que va propiciar tot un seguit de guerres i independències. Seguint aquest patró, el programa del primer concert de l’Orquestra del Montsalvat presenta dues obres paradigmàtiques del romanticisme alemany que giren al voltant del personatge de l’heroi. D’una banda, la Simfonia núm. 3, “Heroica” de Ludwig van Beethoven (en un primer moment dedicada a Napoleó, abans del desencís del compositor envers aquest personatge, fet que el va dur a treure’l de la dedicatòria) i, de l’altra, la música incidental per a l’Egmont –l’heroi sacrificial per excel·lència– de Goethe, també composta per Beethoven.\nEl compositor i director Francesc Prat dirigeix aquest primer concert de l’Orquestra del Montsalvat\nPer a aquest primer concert, que tindrà lloc a la “zona zero nacional catalana”, en paraules de Bernat Dedéu, és a dir, el Born Centre Cultural, l’Orquestra del Montsalvat serà dirigida per Francesc Prat –compositor i director conegut sobretot per la vinculació a la interpretació de música contemporània–, la veu de María Hinojosa i la de Josep Maria Pou com a narrador en l’Egmont de Beethoven. El concert, que tindrà lloc el proper divendres 14 de març, a les 21 h, s’interpretarà en aquest nou centre cultural en la que constituirà la segona activitat musical que promou el centre –si bé l’orquestra esmentada no s’adscriu a l’equipament– i que s’emmarca, això sí, en els actes del Tricentenari, tant per part de l’Ajuntament de Barcelona com de la Generalitat de Catalunya. Per tal de dur-ho a terme es condicionarà un escenari al mig de les excavacions, mentre que el públic se situarà al voltant de l’escenari, a les passarel·les per on circulen els visitants, en un espai que tindrà suport acústic artificial.\nL’Orquestra del Montsalvat té preparat, amb vistes a l’11 de setembre, coincidint amb la Diada, un concert en què s’interpretarà el Requiem d’Hector Berlioz a la basílica de Santa Maria del Mar de Barcelona.


Som molt solidaris - Diari de Girona\nSom molt solidaris\nmoisès de pablo 01.02.2015 | 09:08\nEls explico una història que, com totes, ja no s'explica vora el foc, sinó a la barra d'un bar, entre cerveses i cigalons. Un barceloní va cada cap de setmana al piset de la Costa Brava. Allà, els divendres a la tarda, compra diferents números d'un sorteig d'atzar, pensin en la Primitiva, els cecs, o qualsevol d'aquests.\nAmb el pas del temps, el senyor de Barcelona agafa confiança amb el venedor. Ambdós coneixen els somnis de l'altre: la lluita diària i allò què esperen de la vida si canvia la sort. Una tarda, el barceloní li promet al venedor que, si li toca el sorteig, li pagarà el tractament en un hospital privat a la dona, que pateix una malaltia difícil de guarir aquí i que per tractar-la a Amèrica han fet assajos amb nous medicaments que han tingut èxit. Passen les setmanes, i al final, la sort somriu al senyor barceloní i el converteix en un home ric.\nEl venedor de loteria se'l troba per casualitat i el nou ric li diu que aviat tindrà notícies seves: és l'últim dia que el veu. Diuen a la població que el milionari s'ha comprat una torre a muntanya, a prop d'Andorra, i que no el veuran més. El venedor troba, decebut, el veritable rostre de les persones. L'esperit de solidaritat no només depèn de tenir diners per ajudar els altres, sinó que neix d'una convicció personal per compartir part de la riquesa perquè el conjunt de la societat sigui millor, i tingui accés a serveis que, com la medicina, l'ensenyament o la cultura no han de ser espais reservats als rics.\nSi ens trobem tan sols en aquest món és també perquè ens manquen valors morals i socials: compartim el mateix vaixell.


Joc Diana 3d - Joc online per jugar gratis\nJoc Diana 3d\nLlança l´objecte que tinguis a la diana i has d´encertar el número de sota per passar de nivell\nCom es juga? Prem el clic esquerre del ratolí per llençar\nEtiquetes: habilitat (735) llençar (40) 3d (28) ratolí (622) punteria (194) habilitat (620)\nMés jocs semblants a Diana 3d\nJocs relacionats amb Diana 3d\nés un joc online per jugar gratis. No has de descarregar res, ni instal·lar res, perquè Diana 3d és un joc en html5 per jugar des del navegador.\nSegur que et preguntes, com es juga a Diana 3d, doncs bé, aqui tens les instruccions: Prem el clic esquerre del ratolí per llençar. I hem provat el joc per tú i et podem explicar de va el joc. Fes que la bola de l´interior toqui l´exterior per així fer desaparèixer totes les del voltant i poder passar de nivell.\nEl joc Diana 3d


Barcelona llança macrocontrols centrats en motoristes després de detectar més consum d'alcohol\nRedacció Catalunyapress | dissabte, 23 de març de 2013\nLa Guàrdia Urbana de Barcelona ha engegat macrocontrols d'alcoholèmia i drogues centrats en els motoristes després de detectar "una major presència de l'alcohol" entre els conductors de vehicles de dues rodes per sobre dels de cotxes, ha explicat als mitjans el portaveu i intendent del cos, Carles Reyner.\nL'any passat va haver-hi un repunt del 4,8% d'accidents de trànsit a la capital catalana i es van registrar 30 morts, 16 d'ells motoristes, dels quals un terç --cinc-- conduïen amb una taxa d'alcohol superior a la penal, i en la meitat dels sinistres mortals la motocicleta va ser l'únic vehicle implicat.\nSegons Reyner, "la conjunció de la conducció de vehicles de dues rodes sota la influència de begudes alcohòliques o drogues és una combinació nefasta, molt perjudicial i molt perillosa", ja que la moto és un vehicle més inestable, el conductor del qual és sempre més vulnerable, i anar begut fa que sigui més difícil encara guardar l'equilibri.\nLa ingesta d'alcohol i drogues altera el temps de reacció, el camp de visió, els reflexos, l'atenció a la conducció i el seguiment d'objectes en moviment i les seves trajectòries, de manera que augmenta la possibilitat de tenir o provocar un accident i el risc de patir lesions més greus.\nLa Urbana ha organitzat en la nit d'aquest divendres a dissabte el primer macrocontrol mitjançant la Unitat d'Accidents i la de Circulació --unitat motoritzada--, que ha realitzat en el Port Olímpic i després al carrer Balmes, i pensa repetir-los tot l'any de dijous a diumenge, i en cada nit en un parell de punts que estiguin situats en zones d'oci.\n"Per cada vehicle que traguem de la circulació perquè està sota la influència de begudes alcohòliques en veritat estem salvant la vida" al conductor, ha destacat Reyner, i ha agregat que des que va començar l'any han intensificat els controls, de manera que en tot 2012 van fer menys intervencions de les quals porten en dos mesos i mitjà de 2013.\nEn el que va d'any, els agents han denunciat amb aquests controls a un total de 442 motoristes --133 conductors de ciclomotor i 309 de moto-- per circular superant la taxa d'alcohol permesa, i a 66 més --29 de ciclomotor i 37 de moto-- per conduir havent consumit substancies estupefaents.\nTambé han imputat a 112 motoristes per un delicte contra la seguretat viària en superar els límits penals d'alcohol --més de 0,60 mg/l-- o per negar-se a sotmetre's a les proves d'alcoholèmia: 10 d'ells ho van anar després de veure's implicats en accidents, i gairebé tots van resultar ferits i van ser considerats responsables de la col·lisió.\nGAIREBÉ TOTS HOMES\nEntre els 112 imputats, en set casos es va superar la taxa d'1,00 mg/l i, quant al perfil, la majoria són homes --només hi ha un 7% de dones--, i amb edats compreses, en primer lloc, entre 30 i 39 anys, i després entre 20 i 29, sent la franja entre 20 i 40 probablement la d'els qui més van amb moto, segons analitza Reyner.\nEn total, en 2012 la Urbana va imputar 511 delictes relacionats amb la seguretat viària a conductors de vehicles de dues rodes a motor, i va haver-hi 6.238 motos i ciclomotors implicats en accidents de trànsit.\nL'Estat indemnitzarà amb 600.000 a un dona perquè la seva exparella va matar la seva filla en una visita sense supervisió