Deset odsto veće plate za zaposlene u predškolskim ustanovama u Beogradu\n► Deset odsto veće plate za zaposlene u predškolskim ustanovama u Beogradu\nGradonačelnik Beograda Siniša Mali najavio je danas povećanje zarada za 10 odsto svim zaposlenima u predškolskim ustanovama glavnog grada.\n"Beograd će poštovati odluke Vlade Srbije o povećanju plata u prosveti za 10 odsto, pa tako zaposleni u predškolskim ustanovama od januarske plate mogu da računaju na taj novac. To je još jedan način da kažemo hvala svim ljudima koji rade sa našom decom, a kako se finansijska situacija u državi i gradu bude poboljšavala, tako će se otvarati prostor za nova povećanja", rekao je Mali.\nKako se navodi u saopštenju, Mali je to izjavio prilikom obilaska adaptirane prostorije Biblioteke "Milutin Bojić" u Ovči, koje su preuređene za potrebe Predškolske ustanove "Boško Buha", čime je dobijeno 54 mesta u vrtiću.\nOn je naglasio da nova 54 mesta u vrtiću u Ovči predstavljaju nastavak politike koja se u Beogradu sprovodi u poslednje četiri godine, a prema kojoj se svaki slobodan prostor adaptira u vrtiće, sve dok lista čekanja ne bude u potpunosti neutralisana.\nGradonačelnik je rekao da je za 2018. godinu planirano otvaranje još 2.000 mesta u vrtićima i dodao da očekuje nastavak inicijativa privatnih vrtića i istakao da je njihov broj od 2013. godine do danas porastao sa 40 na skoro 250.\n"To je dokaz da je naša odluka da privatne vrtiće uključimo u sistem refundacije bila više nego ispravna. Refundacija ide sve brže i završava se do 15. u mesecu za prethodni mesec. To je politika od koje nećemo odustati jer je naša želja da svako dete u Beogradu ima mesto u vrtiću. Podsetiću vas da je 2013. godine u beogradske vrtiće išlo oko 49.000 mališana, dok je danas taj broj oko 71.000. Veći broj dece u vrtiću znači rast standarda, ali i da je veći broj roditelja zaposlen, što se poklapa sa podatkom o rekordno malom broju nezaposlenih u Beogradu", rekao je Mali.\nSkupština Srbije usvojila je danas novi ;Zakon o carinskoj službi kojim se reguliše pravo na uvećanje osnovnog koeficijenta za obračun plata za 20 odsto mlađim carinskim nadzornicima,...


Napredak Crne Gore se može vidjeti golim okom - CdM\nCrna Gora je napravila značajan napredak u reformama, pokazala da je kao članica NATO-a kredibilan partner koji doprinosi zajedničkim vrijednostima i ostaje snažno posvećena ostvarivanju daljeg napretka posebno u oblasti vladavine prava, saopšteno je na sastanku premijera Duška Markovića i ambasadora Kraljevine Holandije Hendrika van der Dola.\n“Želimo da uđemo u EU onda kada ispunimo uslove, da i tu pokažemo da smo kredibilni i da je ulaskom Crne Gore dobijena nova vrijednost. Ali, važno je da Evropa osnaži politiku proširenja, da je učini neupitnom i pošalje nedvosmislenu poruku da ujedinjene Evrope nema bez Zapadnog Balkana“, kazao je Marković.\nOn je ukazao na snažan ekonomski rast i aktivnosti koje su preduzete u cilju povećanja konkurentnosti, poboljšanja biznis ambijenta i unapređanja efikasnosti administracije.\nPozitivnim je ocijenio prisustvo holandske kompanije Damen u Crnoj Gori i izrazio očekivanje da će veći broj holandskih biznismena investirati u našu državu.\n“Što dalje Crna Gora bude odmicala ka EU, zadaci će biti teži. Ali, Holandija je tu da pomogne“, rekao je ambasador.\nSagovornici su se saglasili da je važna odluka Crne Gore da otvori ambasadu u Hagu, te da to govori o jačanju dobih odnosa dvije zemlje.\n“Privilegija je imati partnere kao što je Holandija koja je uvijek objektivno sagledavala naše mogućnosti i napredak, ali i realno ukazivala na izazove. Takav odnos je bio podsticajan za nas i ostvarivanje napretka“, kazao je Marković.\nTagsDuško Marković Evropska unija EU Hendrik van der Dol Holandija NATO reforme\nSamo treba Mikroskop\ne bas se moze vidjet. i to debelo …


Bojanić: NATO nam ne donosi nikakve benefite – Borba\nEkonomski analitičar Mladen Bojanić ocijenio je da je izjava ministra odbrane Predraga Boškovića, koji je kazao da je Crna Gora već u prvoj godini članstva imala za 250 odsto veći priliv direktnih stranih investicija iz zemalja članica NATO-a, posledica odbrane sopstvene pozicije i benefita koje ima kao prvi čovjek resora odbrane.\n„Bošković je u poziciji na kojoj mora protežira NATO, bez obzira što to radi potpunom zamjenom teza. Ja ga razumijem, treba da opravda tu poziciju i njegove lične benefite koje ima kao ministar odbrane u promociji NATO-a, ali stvari su malo drugačije“, kazao je Bojanić za portal IN4S.\nOn navodi da Bošković barata cifrom direktnih investicija priliva, ali ne pravom cifrom, dakle, neto prilivom stranih investicija.\n„Kad oduzmemo ono što su kompanije unijele i iznijele iz Crne Gore, odnosno strani investitori dobićemo da je iznos bio 328 miliona u 2018. godini što je pad za 32 posto u odnosu na 2017. godinu”, kaže Bojanić.\nOn ističe da po, zvaničnim podacima Centralne banke Crne Gore, među prva tri mjesta po stranim ivesticijama su Azerbejdžan, Mađarska, pa onda Rusija.\n„Dakle, od te tri zemlje, samo Mađarska je, da ja znam, članica NATO-a, a možda ministar Bošković ima neke njemu znane podatke, da su Azerbejdžan i Rusija krijući od javnosti ušle u NATO pakt i to dojavili ministru Boškoviću, pa ih je on uvrstio u priliv NATO zemalja“, ironičan je Bojanić.\nSav taj priliv od tih investicija, dodaje Bojanić, uglavnom se kreće unutar kompanija, odnosno interkompanijskih ulaganja koje se u prvom redu odnose na banke.\n„Te su kompanije već otvorene ovdje i to ne možemo nazvati nekom direktnom investicijom“, smatra Bojanić.


Konačna odluka o održavanju Nišvila 1. jula\nNaslovna Kultura Konačna odluka o održavanju Nišvila 1. jula\nHilda Kazasian i Hristo Yotsov na Nišvillu\nHilda Kazasian je nastupila na jednom od prvih izdanja Nišvilla – tada kao velika nada ne samo bugarske već i evropske džez scene.\nDanas je ona vodeća džez pevačica Bugarske koja je sa velikim uspehom gostovala u Engleskoj, Rusiji, Belgiji, Francuskoj,\nJapanu, Poljskoj, Austriji, Italiji (…), a pre deset godina je po pozivu nastupila i u čuvenom „Blue Note“ jazz klubu u Tokiju.\nDiplomirala je klasične udaraljke na Sofijskom konzervatorijumu, a usavršavala se u Italiji. Hilda je svirala udaraljke u Filharmoniji\n„Pionir“, a paralelno je nastupala i snimala sa vodećim bugarskimdžez sastavima.\nUz destine gostovanja na projektima drugih muzičara, pod svojim imenom je snimila sedam albuma.\nHristo Jocov, koji već decenijama važi za jednog od najboljih evropskih džez bubnjara ali i vibrafonista, već trideset godina je šef odseka za bubnjeve na džez departmanu Bugarske nacionalne muzičke akademije, na kojoj je ranije diplomirao na odseku udaraljki.\nU svom klasičnom kompozitorkom opusu Hristo Jocov ima i dela poput “Koncerta za marimbu i Simfonisjki orkestar” (kojim je osvojio prvu nagradu na nacionalnom konkursu 2009. godine), “Koncert za simfonijski orkestar i bubnjeve”, “The beginning” za klarinet, bubnjeve i kamerni orekstar, “”Musical moment” za dva klavira i perkusije, kao i koncerte za klavir, obou, violončelo … Objavio je preko 30 albuma.\nNišvil se priprema, konačna odluka o održavanju 1. jula\nUkoliko 1. jula bude međunarodnih letova i ne bude zabrane okupljanja, 26. Nišvil će biti održan, kaže Ivan Blagojević, direktor internacionalnog džez festivala.\n„Spremni smo, ukoliko bude potrebno da sprovedemo zaštitne mere, kao što je fizička distanca od dva metra među posetiocima, jer imamo veliki prostor i 4.000 stolica. Brinućemo i o muzičarima, na putu od beogradskog aerodroma do Niša. Obezbedićemo zaštitne maske i merićemo temperaturu posetilaca na ulazu“, rekao je Blagojević.\nOvogodišnji Nišvil bi trebalo da, se održi od 13. do 16. avgusta u Niškoj tvrđavi.\nPlanirano je desetak stejdževa, na kojima će publika se, osim uživanja u džez i fjužn muzici, moći da vidi i pozorišne, filmske, književne i strip sadržaje.\nPrethodni tekstŽreb odlučio: Radnički u četvrtfinalu sa ekipom Čukaričkog\nSledeći tekstProduženo prijavljivanje za besplatna dečija auto-sedišta\n„Crni petak“ pravi gužve i u Nišu: Tiskanje u redovima zbog sniženja\nKružne staze, vodopad i 8 manjih bazena u Niškoj Banji kroz novi projekat „Kulište“\n„Crni petak“ pravi gužve i u Nišu: Tiskanje u redovima zbog...


Herceg Novi i dalje poklanja aranžmane: Naći ćemo rješenje! | MONDOBA\nBesplatno ljetovanje Herceg Novi\nHerceg Novi i dalje poklanja aranžmane: Naći ćemo rješenje! 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nAutor Maja Gašić 16.06.2020. / 18:15\nPedeset porodica iz regiona besplatno će ljetovati u Herceg Novom.\nPedeset porodica iz Srbije, BiH, Sjeverne Makedonije, Hrvatske, Mađarske i Crne Gore besplatno će ljetovati u Herceg Novom zahvaljujući kampanji "Herceg Novi te zove".\nAkcija "Herceg Novi te zove" je najmasovnija akcija ovog tipa ikada organizovana u ovom gradu, u saradnji sa brojnim hotelijerima i vlasnicima privatnog smještaja, zahvaljujući kojima će oko 200 osoba biti gosti Herceg Novog.\n"Iskoristili smo vrijeme između dva ljeta da osvežimo gradsko šetalište, puteve i stepeništa. U Herceg Novom vas čekaju poznate plaže, kultna mjesta, festivali, koncerti i dobar provod. Dođite da ljetujete u najljepšem gradu na Jadranu jer Herceg Novi vas zove", poručio je Konjević.\nPR kampanje Marija Krivokapić istakla je da akcija "Herceg Novi te zove" asocira na dobru energiju, prijatelje, ljetovanje, pozitivne vibracije.\nOna je nagovijestila je da će kampanja "Herceg Novi te zove" različitim aktivnostima i akcijama privlačiti pažnju tokom cijelog ljeta.\nKrivokapićeva je napomenula da je akcija pokrenuta u momentu kada je Crna Gora proglašena za "kovid fri" destinaciju, ali da sve vrijeme postoji svijest o riziku, s obzirom na neizvjesnu situaciju u zemljama koje su glavno emitivno tržište.\n"Sigurno je da neće biti dovedena u pitanje reputacija Herceg Novog, kao grada koji je dobar domaćin i uvijek rado dočekuje goste. Ukoliko onaj ko je nagrađen, a, zbog mjera za suzbijanje širenja virusa korona, ne može da dođe u dogovorenom terminu, komuniciraćemo i naći rješenje. Dakle, svi koji su nagrađeni doći će u Herceg Novi i imaće priliku da osjete gostoprimstvo po kojem smo karakteristični", poručila je Krivokapićeva.\nTradicionalno prijateljstvo |\nHerceg Novi ljetovanje Crna Gora besplatno\nUpravo gledate Predizborna kampanja u RS: Počelo raskolom koji će obilježiti izbore 0 Video Pre 41 min Politička analitičarka Tanja Topić za MONDO govori o početku predizborne kampanje i raskolu u vladajućoj koaliciji...


Veliki deo zahteva odnosi se i na državljane Srbije koji imaju nekretnine u Crnoj Gori.\n"Ovi razlozi, uvažavajući pravo Crne Gore da o njima odluči, temelje se na poštovanju osnovnih ljudskih i građanskih prava i sloboda, ali i humanosti. Takođe, ambasador Božović je zatražio razgovor sa predstavnicima NKT (Nacionalno koordinaciono tijelo za zarazne bolesti) povodom iste teme", navedeno je u saopštenju.\nAambasador Božović razgovarao je i o zdravstvenom stanju Branke Milić, kojoj je pozlilo pre dva dana, i kojoj je ukazana hitna medicinska pomoć. Branka Milić je jedna od optuženih u slučaju “državni udar”. Ona je 23. novembra 2018. godine napustila suđenje, i od tada se nalazi u Ambasadi Srbije u Crnoj Gori.\n"Nakon ukazane pomoći Branku Milić obišli su ambasador Vladimir Božović, kao i njen advokat Jugoslav Krpović. Ambasador Božović je preneo svoju zabrinutost za zdravstveno stanje gospođe Milić, kao i zahtev da mu se omogući prijem kod najviših predstavnika pravosuđa Crne Gore", saopštila je Ambasada Srbije u Crnoj Gori.


Direktorka škole Sanja Biro rekla je da ova humanitarna akcija svedoči o tome da ne postoje prepreke koje ne mogu da se prevaziđu kada se ljudi ujedine.\n„Kolektiv škole je podržao inicijativu učiteljice Ivane Kikić i svi zajedno smo omogućili našem učeniku Ivanu da bude bogatiji za još jedna kolica i da bude jednak sa ostalima u tom smislu da može zajedno sa njima da izlazi napolje, a ne da se stvari odlažu, jer nema odgovarajuća kolica koja bi bila i za spoljne uslove“.\nAkcija nabavke kolica, kazala je Biro, „u stvari je kruna tek okončane ’Dečje nedelje’ jer tema nedelje bila je upravo inkluzija i negovanje osetljivosti u školi“.\nUčiteljica II2 razreda Ivana Kikić istakla je da prošle godine kada je Ivan F. postao đak škole, „opština Bečej je prva prepoznala potrebu i kupila veoma vredna ’Kimba’ kolica/sedište koje dete može da koristi u učionici“, ali zbog gabarita točkova nije namenjena za spoljašnju upotrebu i neravne terene.\n„Sedište je savršeno, međutim, dolazimo do problema kada hoćemo da izađemo napolje, jer nije za ulicu. Prošle godine su roditelji doneli u školu druga kolica, koja su se u međuvremenu raspala od silnog korišćenja. Centar za socijalni rad i naša država vrlo šturo daju druga kolica. Ove godine, recimo, i za vreme ’Dečje nedelje’, Ivan je teško mogao da izađe u dvorište“.\nZato se, kaže Kikić, rodila ideja da škola nešto uradi.\n„Tražili smo prvo nova kolica, koja koštaju oko 83.000 dinara, pokušala sam da nađem bilo gde u Bečeju, nema ih, onda sam našla na internetu polovna, a do novca smo došli u kolektivu. Treća solucija da bismo mogli da izlazimo bila je da roditelji detetova kolica svakodnevno od kuće sele u školu i vraćaju nazad, što je Sizifov posao… Svi smo uložili malo, a Ivan je dobio mnogo, jer kad god nam padne na pamet, možemo da izađemo napolje. Ovo su školska kolica, koristiće bilo kom detetu ako zatreba, bilo kad“, istakla je Kikić.\nPotrebna svota za polovna neurološka kolica, nešto više od 80 evra, prikupljena je u roku od 48 časova.\nPodsetimo da su objekti škola na teritoriji opštine Bečej nepristupačni, u većini objekata, kao i u školi „Sever Đurkić“, postoje samo montažno-demontažne rampe, međutim, učenicima koji koriste kolica, stepenice koje vode na sprat su nepremostiva prepreka.\nProjektom najavljene rekonstrukcije zgrade škole „Sever Đurkić“ predviđeno je da bude obezbeđen prilaz osobama sa invaliditetom kako bi škola bila pristupačna za sve, a neophodna je i prohodnost na sprat objekta, jer se tamo nalazi informatički kabinet, rekla je direktorka OŠ „Sever Đurkić“ Sanja Biro.\nViše iz ove kategorije « Komunalno preduzeće: Raspored odnošenja sekundarnih sirovina u novembru\tKoronavirus u opštini Bečej: Zvanično dve osobe pozitivne na brzom testu »


SAD prate lokacije milijardi mobilnih telefona?\nVašington post danas je objavio da NSA prikuplja podatke o lokaciji mobilnih telefona širom sveta u nastojanju da prati kretanje poznatih obaveštajnih „ciljeva“ i osoba povezanih sa njima.\nVašington post objavio je da Nacionalna bezbednosna agencija sakuplja blizu pet milijardi podataka dnevno i da analizira kretanje korisnika mobilnih telefona i moguće terorističke pretnje koje oni predstavljaju za SAD i druge zemlje.\nIsti dnevnik je naveo da otkriće o toj aktivnosti potiče iz ogromnog broja dokumenata koje je ranije obelodanio bivši američki obaveštajni kontraktor Edvard Snouden. On sada živi u azilu u Rusiji dok SAD traže njegovu ekstradiciju kako bi mu se sudilo pod optužbom za šijunažu.\nPost je naveo da je anonimni zvaničnik Nacionalne obaveštajne agencije, uz njenu dozvolu, rekao da vlada prikuplja „ogromne količine“ podataka o lokacijama telefona i njihovih korisnika ulaskom u kablove koji povezuju svetske mreže mobilne telefonije.\nIsta agencija je navela da specifično ne cilja na američke državljane, ali da svojim nadzorom prikuplja i podatke o lokacijama desetina miliona Amerikanaca koji putuju u inostranstvo.\nSnoudenova predaja dokumenata o američkim obaveštajnim aktivnostima britanskom dnevniku Gardijan i Vašington Postu alarmirali su američke obaveštajne zvaničnike, koji ističu da su nadzorom osujećeni potencijalni teroristički napadi na Sjedinjene Države i evropske saveznike. U medjuvremenu, neki američki zakonodavci su izrazili zabrinutost povodom obima špijuniranja i razmatraju nova ograničenja nadzora komunikacija, ali još nisu usvojili konkretne zakonske predloge o tome.


Ukrajinski političar na "crnoj listi" SAD zbog miješanja u izbore\nUkrajinski poslanik Andrej Derkač na konferenciji za novinare nazvanoj: "Objavljivanje činjenica o pritisku američke ambasade na ukrajinske vlasti da se umiješaju u izborni proces u SAD", 9. oktobra 2019. u Kijevu.\nSAD su uvele sankcije ukrajinskom poslaniku Andreju Derkaču optužujući ga za pokušaj miješanja u američke izbore. Derkač je pristalica Rusije a dovodi se u vezu sa pokušajem republikanaca da pronađu kompromitujuće podatke o demokratskom predsjedničkom kandidatu Joe Bidenu i njegovom sinu Hunteru.\nSekretarijat za finansije saopštio je da je stavio na crnu listu Andreja Derkača i optužio ga da je “više od deset godina aktivni ruski agent”, kao i da je koristio “manipulacije i obmane” u pokušaju da utiče na izbore u Sjedinjenim Držama i drugim zemljama svijeta.\nIme ukrajinskog političara se često pojavljivalo u vezi sa navodima predsjednika Donalda Trumpa, njegovog privatnog advokata Rudyja Giulianija i nekih republikanaca u Kongresu da je Hunter Biden iskoristio svoj uticaj kod svog oca da bi pomogao Burismi, energetskoj kompaniji u čijem odboru je bio član, te da je Joe Biden izvršio pritisak na Ukrajinu da otpusti glavnog tužioca koji je istraživao firmu.\nUkrajinski poslanik Andrej Derkač i lični advokat predsjednika Trumpa Rudy Giuliani na sastanku u Kijevu, na fotografiji sa društvenih mreža.\nDerkač nije odgovorio na pitanje Reutersa da prokomentariše američke sankcije, ali je u julu izjavio za portal Politico da je “besmislica” da je pokušavao da se umiješa u američke izbore.\nDemokrate navode da je Derkač pomogao da u orkestriranju optužbi na račun Bidenovih. Posebno su izrazile zabrinutost zbog veza Derkača i Giulianija.\nPortparol Bidenovog izbornog štaba odbio je da komentariše slučaj Andreja Derkača.\nS druge strane, demokratski kongresmen Adam Schiff, predsjedavajući Odbora za obavještajna pitanja, koji je vodio postupak opoziva protiv predsjednika Trumpa u donjem domu Kongresa, zbog optužbi da je predsjednik vršio pritisak na Ukrajinu da vodi istragu protiv Joe i Huntera Bidena, pozdravio je vijest da je ukrajinski poslanik stavljen na crnu listu i ocijenio da je to “odgovarajući korak.”\n“Ovo saopštenje treba da služi kao podsjetnik onima u Sjedinjenim Državama koji su koristili Derkačeve dezinformacije, i zajedno sa njim i drugim stranim akterima radili na širenju sličnih lažnih narativa, da njihov rad samo služi interesima Vladimira Putina. Samo Amerikanci treba da odluče ishod američkih izbora”, poručio je Schiff u saopštenju.\nDerkač je prethodno širio informacije o Hunteru Bidenu i Burismi na koje se Giuliani pozivao kao dokaze u svojim kritikama na račun porodice Biden. Giuliani nije odgovorio na Rojtersov zahtjev da komentariše odluku Sekretarijata za finansije, ali je bivši gradonačelnik izjavio za Washington Post da ima česte kontakte sa Derkačem.\nSastali su se prošlog decembra, za vrijeme Giulianijeve posjete Ukrajini, kada su Trumpovi saveznici pokušavali da dođu do informacija koje bi mogle da nanesu štetu Bidenu.\nHunter Biden, sin bivšeg potpredsjednika Joe Bidena, bio je član borda ukrajinske energetske kompanije Burisma.\nDerkač je takođe ranije ove godine izjavio za Politico da je obavijestio republikanske i demokratske članove Kongresa o materijalima koje je objavio u štampi kao i na svojim konferencijama za medije. Među njima je bio i republikanski senator Ron Johnson, koji nadzire istragu Joe Bidena kao predsjedavajući senatskog Odbora za unutršanju bezbjednost i vladina pitanja.\nJohnson je demantovao da je primio bilo kakve informacije od Derkača i odbacio tvrdnje demokrata da je njegova istraga bila zasnovana na ruskim dezinformacijama.\nSekretarijat za finansije na crnu listu je takođe stavio i trojicu ruskih državljana za koje navodi da su radnici ruske Agencije za istraživanje interneta (IRA), protiv koje je optužnicu podigao specijalni tužilac Robert Mueller u okviru istrage o navodnom ruskom miješanju u američke izbore 2016.\nSekretarijat za pravosuđe odvojeno je podigao optužnicu protiv jednog od trojice radnika IRA-e, Artema Lifšica, navodeći da je koristio ukradene identitete Amerikanaca u operaciji čiji je cilj bio da se “poremeti demokratski proces i širi nepovjerenje u kandidate za određene političke položaje.”\n"SAD će nastaviti da koriste sva sredstva na raspolaganju da se suprotstave ruskoj kampanji dezinformacija i podrže integritet našeg izbornog sistema”, saopštio je sekretar za finansije Steven Mnuchin.\nPojedincima stavljenim na crnu listu zamrzava se imovina u SAD a Amerikancima zabranjuje da posluju sa njima.


24.02.2018 17:11 | Srna\nRuski šef diplomatije Sergej Lavrov izjavio je da Rusija i Srbija postaju objekti neprikrivenog pritiska Zapada, a zapadne zemlje pokušavaju da iskoriste interes Srbije ka evrointegracijama protiv Rusije.\nOn je za televiziju "Rusija 1" podsjetio da je i srpski ministar spoljnih poslova Ivica Dačić potvrdio da Zapad pokušava da primora Srbiju na antiruske stavove zarad evrointegracija, prenosi "Sputnjik".\nLavrov je ispričao i o toplom prijemu tokom svog boravka u Srbiji, gdje je veliki broj ljudi, uprkos kiši i snijegu, prisustvovao ceremoniji polaganja vijenaca u memorijalnom kompleksu "Oslobodiocima Beograda".\n"Nisu plaćeni ljudi bili na tim dešavanjima - građani su došli samoinicijativno. Takav odnos mi imamo, jer volimo naše zemlje, a pored toga Srbi vole i Rusiju, kao što i Rusi vole Srbiju", dodao je Lavrov.\nŠef ruske diplomatije Lavrov je u Srbiji boravio u dvodnevnoj posjeti 21. i 22. februara, kada se sastao sa najvišim političkim vrhom Srbije i Republike Srpske i prisustvovao brojnim dešavanjima u Beogradu.


Posao u UAE za 1.000 stručnjaka za visoke tehnologije – Nadlanu.com\nPosao u UAE za 1.000 stručnjaka za visoke tehnologije\nObjavljeno 4. feb 2013. / 18:38:28\nUslov za realizaciju te investicije jeste da Srbija obezbedi 1.000 stručnjaka za visoke tehnologije.\n"Vlada Srbije namerava da uključi stručnjake iz dijaspore u listu od 1.000 visokostručnih kadrova koji predstavljaju uslov za realizaciju ugovora za izgradnju fabrike čipova s kompanijom Mubadala iz UAE", saopštila je Kancelarija za dijasporu, javlja Beta\nKancelarija će nastojati da srpski inženjeri za visoke tehnologije u svetu dobiju potrebne podatke i tehničke detalje kako bi mogli da se odazovu apelu matice, navodi se u saopštenju.\n"Razvoj i ulaganja u visoke tehnologije prioriteti su vlade. Krajnje je vreme da se ozbiljno i aktivno priđe našim stručnjacima iz dijaspore i vlada će to učiniti. Potreban je strateški plan", rekla je direktorka Kancelarije za saradnju s dijasporom i Srbima u regionu Slavka Drašković.\nVlada je od nekoliko državnih fakulteta tražila informacije o potencijalnim kadrovima potrebnim da bi se ta investicija realizovala.\nDekan Elektrotehničkog fakulteta Branko Kovačević rekao je da će za sastavljanje liste od velike koristi biti spisak koji sadrži i beogradske studente koji su se u međuvremenu iselili iz Srbije.\nNa osnovu kontakata koje Kancelarija za dijasporu ima sa stručnjacima Srbima, posebno iz SAD, ali i na osnovu ranije urađenih istraživanja, interesovanje za povratak uvek postoji, navodi se u saopštenju.\n"Jedna anketa koju je sproveo Infostud pokazala je da kod 60 odsto ispitanika postoje izgledi za vraćanje u Srbiju, a taj procenat se povećava na čak 98 usled postojanja adekvatne poslovne ponude", navela je Kancelarija.\nBudući investitori će u narednom periodu dostaviti strukturu fabrike koja će biti visoko automatizovana.\nKompanija Mubadala iz Emirata ima dve fabrike, u Singapuru i Nemačkoj, i jednu u SAD u izgradnji, a za obezbeđivanje naučne infrastrukture kompanije uloženo je oko milijardu dolara.\nMubadala nije izgradila fabriku u Emiratima zbog nedostatka kadrova.\nposaoujedinjeni arapski emirati


Vujošević: Deo stadiona gde su "moji" da se nazove "Neverne bebe"\nSmenjeni predsednik JSD Partizan Duško Vujošević imao je zanimljivu konstataciju na ideju da se ime stadiona u Humskoj da u zakup kako bi se obezbedio novac za klubove.\nJuče je govorio o odlasku sa funkcije prvog čoveka Partizana, a onda se u izjavi za TV Partizan osvrnuo i na odlazak iz Košarkaškog kluba.\n“Na skupštini je tadašnji predsednik (Predrag Danilović) rekao da mora da podnese ostavku jer su mu rekli da nijedan sponzor ne može da dođe u klub dok sam ja trener. Sada vidim da vršilac dužnosti predsednika (Miroslav Berić prim.aut) kaže da nije bilo nikakvih pritisaka. Meni tu nešta nije jasno”, rekao je Vujošević za Partizan TV.\n“Čovek ako radi određeni posao mora da prihvati odgovornost i da ne sme da dozvoli da se neke stvari, problemi dozvoljavaju nemo i u tišini, već da javnost bude upoznata. Radeći na takav način to me koštalo moje osnovne karijere, sportske, jer sam verovatno jedini trener koji nije smenjen iz nedostatka rezultata, nego iz nekih drugih motiva”, dodao je najtrofejniji trener u istoriji KK Partizan.\nOdgovarajući na ideju da se ime stadiona u Humskoj da u zakup kako bi se i na taj način prikupila finansijska sredstva za klubove, Vujošević je imao duhovitu opasku:\n“Ja samo predlažem da se onaj tamo deo gde su ovi moji iz košarke zove “Neverne bebe”, rekao je Vujošević i onda prasnuo u smeh.


Svako naglo jačanje eura neutrališe podršku rastu – Perperzona\nSvako naglo jačanje eura neutrališe podršku rastu\nEkonomija na nivou eurozone pokazala je tek blagi oporavak kojim je zaustavljeno dalje potonuće njenih članica, no mehanizmi kojima je on uspostavljen nedovoljni su da obezbijede održiv rast. Evropskim javnim finansijama neophodan je katalizator, ali i slabiji kurs eura, uz stroge i djelotvorne mjere u oblasti javnih nabavki i umjeren rast zarada izvan minimalne.\nVrijednost jedinstvene evropske valute tokom protekle decenije najčešće je iznosila tek nešto niže od 1,4 američka dolara, što je znatno velika razlika u odnosu na sadašnjih oko 1,12 dolara za euro. Ovo svakako djeluje kao ohrabrujuća promjena, no treba uzeti u obzir da je paritet kupovne moći u vremenu jakog eura iznosio 1,18 dolara. Iako je za većinu evropskih lidera jačanje eura djelovalo kao pozitivan signal, u ekonomskom smislu efekti toga trasta proizvodili su posljedice koje su tek kasnije postajale vidljive.\nDa bi se u zemljama eurozone podstakao rast bile su neophodne mjere Evropske centralne banke koje bi odražavale aktivniji pristup monetarnoj politici. U nedostatku takvih konkretnih akcija, prije pokretanja programa kvantitativnog popuštanja, ali i nakon njega reakcije širom Evrope odražavale su osudu takozvanog ekonomizma, a bile su praćene predlozima o napuštanju eura, odbijajući pritom da se prikriju posljedice koje bi bile prilično teške, veoma rizične i same sebi nedovoljne.\nLociranje problema u evropskim finansijama, nezavisno od konkretne politike ECB, gotovo je nezamislivo bez razmatranja političkih, nacionalističkih, pa čak i ksenofobnih elemenata koji karakterišu dešavanja na Starom kontinentu posljednjih godina, zbog čega se upravo euro, kao simbol očuvanja evropskog jedinstva, zadržava, izvan sve priče o troškovima koji bi nastali njegovim povlačenjem iz dijela ili cijele eurozone. Sa druge strane, jedinstvu valute nedostaje jedinstvo na fiskalnom planu, kao i zajednički evropski trezor sa isključivom namjenom za otplatu zajedničkog duga, a ključno je odsustvo stvarnog evropskog budžeta i finansijskih transfera koji bi bili nezamjenjiv dio takvog sistema.\nEvropsku ekonomiju dugo je karakterisao vidljiv pad potrošnje, dok je rast iznosio tek između nule i jedan odsto. U međuvremenu uslijedio je pomak po pitanju priliva investicija, no iz negativne ka nultoj vrijednosti, odnosno od minus pet odsto do nule. Za to vrijeme stagnirao je i izvoz, a iz predostrožnosti rasla je štednja. Na ukupnom planu, i pored problematične situacije u jednom broju perifernih zemalja, uslijedio je relativno miran period, no upravo ono što zabrinjava je što bi njegovo duže trajanje moglo umrtviti privredu i onih zemalja koje su na granici stabilnosti.\nSa druge strane, britanska funta, čija je precijenjenost prema ocjeni lokalnih zvaničnika i biznismena otežavala dalji razvoj, uoči krize iznosila je više od 1,5 eura prije krize, dok su britanski troškovi proizvodnje bili na paritetu od 1,25 eura. Sa druge strane, primjer zemlje koja je ulagala sve napore da obori vrijednost sopstvene valute je Japan, gdje je, međutim, sistem trajno naviknut na niz zabrinjavajuće niskih vrijednosti pokazatelja, no koji ipak obezbjeđuju balans u uslovima rastuće zaduženosti. ECB jedina je koja nema takvu monetarnu politiku, iako u sada za njom postoji najveća potreba.\nParalelno sa ovim dolazi do promjene trendova na globalnom nivou, znatno različitih u odnosu na ono što se moglo vidjeti prije deceniju i po. Posljednju deceniju prošlog vijeka i početak novog pratio je pad cijena, ali ne i zarada, koje su u najjačim ekonomijama ili zadržane na realnim iznosima, što je bio slučaj zapadnoevropskih privreda ili blago rasle, kao u SAD. U južnim evropskim zemljama postojao je trend rasta zarada od nekoliko procenata na godišnjem nivou.\nU postojećim uslovima povećane konkurentnosti smanjenje zarada širom Evrope ili njihova stagnacija trend su koji je prisutan već neko vrijeme i koji bi se, prema svim pokazateljima, mogao zadržati još nekoliko godina.\nZa vidljive pomake bilo je neophodno da kurs eura klizne između 1,05 i 1,1 dolar, zahvaljujući čemu bi se zemljama na jugu Evrope vratila konkurentnost i potreban je kao podsticaj uvozne inflacije. Ovakvo dobijanje međunarodne konkurentnosti bi takođe doprinijelo povećanju niskih plata, što bi dodatno ojačalo slabiji euro i povećalo tražnju.\nTroškovi ovog povećanja umjerenih zarada ne bi stvorili negativan uticaj na konkurentnost zemalja eurozone, već je situacija obrnuta, uz uočljiv rizik tamo gdje situacija nije pažljivo planirana i realizovana pod potpunom kontrolom.\nOčekivana povećanja kamatnih stopa u SAD takođe predstavljaju jedinstvenu šansu za nove preokrete, iako sa druge strane prijeti rizik koji bi, u okolnostima slabljenja dolara, jačanje eura veće od razlike od 0,15 eura na jednom dolaru moglo donijeti.\nSuočavanje sa problemom deflacije bilo je prilično sporo i otežano, što je bilo i očekivano u okolnostima u kojima je rastuća inflacija godinama prije toga nagrizala potrošnju. Ipak, u uslovima obrnutog trenda došlo je do stagnacije zarada, rast tražnje se našao skoro na nuli, dok investicije imaju tendenciju pada.\nNa listi prioriteta našlo se oživljavanje izvoza iz južnih evropskih zemalja, dok bi istovremeno trebalo podržati domaću tražnju kroz povećanje minimalne zarade od 1,5 odsto do 2,5 odsto, u zavisnosti od zemlje, odnosno njihove pojedinačne konkurentnosti.\nOvakve ciljeve u okolnostima stagnacije gotovo je nemoguće postići, pa se značajan broj zemalja opredijelio za povećavanje minimalne zarade. Upravo takva politika, kakva se u nekim evropskim zemaljama sprovodi od kraja 1980-ih pokazala se kao ona koja prolongira oporavak, već samo održava sistem u životu proporcionalno resursima za koje je najmanje neizvjesno da bi mogli biti dostupni.\nJavne nabavke i zapošljavanje\nU mnogim zemljama eurozone, naročito njenim južnim članicama, prednost bi se mogla dati nastavku širenja aktivnosti u oblasti javnih nabavki, ali i zakonskoj regulaciji pravo na radnu sedmicu u trajanju od 35 do 39 sati, definisanu granskim ugovorima.\nKljučne promjene, međutim, ne mogu uslijediti iz ovako malih, već ipak radikalnih pomaka, uz istovremeno sprečavanje da euro naglo jača u uslovima pokazivanja oporavka ili suprotno planiranih programa ekonomija korisnica drugih vodećih valuta. Ipak, postojeći pristup valutnoj politici između njenih zagovornika i kritičara otvara sukob koji produbljuje krizu, a rješenja traži u privremenim prelivanjima sredstava i pružanju sve većih iznosa pomoći koja, budući da su namijenjena finansiranju tekuće potrošnje, ne nude trajna rješenja.\nIzglasavanje britanskog napuštanja Evropske unije na referendumu potvrdilo je odlučnost zvaničnog Londona da mehanizme za ostvarivanje rasta pronalazi izvan okvira koje nameće Njemačka, čija je centralna finansijska institucija Bundesbanka definisala principe, ukombinovane s nespremnošću te zemlje da uvaži drugačiji pristup.\nOdsustvo rješenja koje ovaj model nudi, ali i koje se takođe nazire i iz predloga njegovih kritičara pokazuje da prostor za modulaciju postoji, samo što ga obje strane zaobilaze. Dosadašnja iskustva u svjetskoj finansijskoj istoriji sugerišu da je moguće ponuditi funkcionalno rješenje ukoliko bi bilo praćeno istinskom evropskom saradnjom u kreiranju takve valutne politike koja bi bila namijena za korišćenje u međunarodnim transakcijama, a za koju bi kursevi nacionalnih valuta članica bili fiksirane. Drugim riječima, Evropskoj uniji trenutno je potrebno rješenje poput onoga koje je globalnom monetarnom sistemu 1944. omogućio Sporazum iz Breton Vudsa, samo na nivou ove zajednice.\nOvdje je važno uzeti u obzir činjenicu da jačanje eura podstiču oni subjekti kojima je jaka valuta garant ekonomske stabilnosti, a u eurozoni to su isključivo Njemačka i Francuska. U pretkriznom vremenu ove dvije zemlje imale su relativno nizak rast, pri čemu je njemački u prosjeku iznosio 1,4 odsto, a francuski oko dva odsto, u oba slučaja praćene relativno niskom inflacijom. Sa druge strane, u pretkriznim godinama rast u Španiji iznosio je 3,4 odsto, a inflacija u prosjeku 3,2 odsto. Različite okolnosti uslovile su da je među snažnijim ekonomijama sa nižom stopom rasta politika ECB dominantno uslovila da ne dođe do krahova, dok prema onima koje je kriza najviše pogodila u vremenu prije nje, kada je postojao prostor za regulaciju jednostavno nije reagovala.\nFrancuski i njemački interesi\nIako bi povratak na nacionalne valute danas bio veoma teško neizvodljiv, prije svega jer ključni donosioci odluka nikada ne razmišljaju u pravcu suprotnom od njemačkih i francuskih interesa, Njemačka i Francuska kamufliraju ovaj problem nesuglasicama oko zaduživanja i programa otkupa obveznica. Veću korist od kompromisa navodnih neistomišljenika sada bi ipak donijela konkurentska devalvacija kojom bi se povećala eksterna tražnja, a sa njom i priliv novca u države članice, no ove dvije zemlje protive se onim mjerama koje bi izazvale nove tenzije.\nEkonomska strategija prema ciljevima ECB postoji i načelno makar pokušavaju da je se pridržavaju sve članice eurozone, no krajnji ishod takvih aktivnosti su potezi Španije koji kontriraju svakoj inicijativi koja potekne iz Francuske, dok istovremeno djeluje da ideje koje dolaze iz Njemačke onemogućavaju bilo kakav oporavak svih drugih zemalja. Stoga se i jačanje jedinstvene evropske valute čini kao prepreka najvećem dijelu zemalja, jer ne proizilazi iz ekonomskog rasta, niti povlačenja kapitala iz trećih zemalja, već ih onemogućava.\nU tehničkom smislu, bez obzira na heterogenost ekonomskih prilika u pojedinačnim članicama i njihove nacionalne ili ukupne zaduženosti, sama eurozona uopšte nema dug, međutim, ona kao poseban pravni subjekt ima mogućnost da se zaduži ili da prikuplja sredstva kroz euroobveznice.\nPosted in UncategorizedTagged eurozona Evropska centralna banka kurs eura kvantitativno popuštanje\n← Valutni ratovi: Sudbina svijeta u rukama banaka\nBloomberg: Odgovor na najteže ekonomsko pitanje →


Predsednik Fudbalskog saveza Srbije (FSS) Slaviša Kokeza rekao je da je Ljubiša Tumbaković bio jedini kandidat predložen od Stručnog odbora i kao takav jednoglasno izabran.\nKokeza je, na promociji novog selektora, poželeo Tumbakoviću puno sreće u radu i da napravi uspeh.\n"FSS je juče imao Izvršni odbor, dan pre toga je Stručni odbor imao sastanak i doneo odluku da predlozi Tumbakovića. Jednoglasno je prihvaćen predlog i postavljen je Tumbaković. Ljubiši želim sve najbolje u vođenju reprezentacije", rekao je Kokeza na konferenciji za medije u beogradskom hotelu Hilton.\nIzjava Kokeza FSS\nNa pitanje da li je bilo još kandidata, jer se pričalo i o Radomiru Antiću, Slaviši Jokanoviću i drugima, Kokeza je objasnio da je Stručni odbor predložio samo bivšeg trenera Partizana.\n"To je bio posao Stručnog odbora, a Tumbaković je bio jedini predlog. Nije bilo reči na Izvršnom odboru o drugim kandidatima, suvišno je govoriti o tome sad", smatra Kokeza.\nOn se dotakao i nastupa mlade reprezentacije Srbije na Evropskom prvenstvu u Italiji i San Marinu, koja je završila sa sva tri poraza u grupi.\n"Razočaran sam rezultatom i načinom kako smo igrali. Prethodne dve godine je selektor Đorović dobro radio i to pokazuju činjenice. Ostvario je osam pobeda u nizu u kvalifikacijama i to bez više od pet igrača prebačenih u A tim. Njegov mandat ne bih nazvao neupsešnim, ali mogli smo više", naveo je Kokeza i najavio da će naslednik Đorovića, kome je istekao ugovor, biti poznat najkasnije za 15 dana.\nKokeza je podsetio da je uspeh i sam plasman na turnir i da na njemu nisu bile velike selekcije poput Portugalije, Holandije, Švajcarske, Rusije i drugih.


BozzaBench se trudi da obezbedi zaštitu privatnosti svojih čitalaca i registrovanih korisnika. Ovom prilikom želimo da vas upoznamo sa izrazima i uslovima ovog saopštenja koje opisuje način prikupljanja i raspolaganja informacijama.\nKorisnici BozzaBench internet prezentacije se automatski identifikuju putem IP adrese ili imena Domena sa koga dolaze. Ove kategorije ne sadrže lične informacije o posetiocima našeg sajta. Ova vrsta informacije se koristi za potrebe statističkog ispitivanja o posećenosti pojedinih saržaja prezentacije i broju pojedinačnih poseta našoj internet prezentaciji.\nKao i mnoge druge web prezentacije, tako i naša koriste „Cookies“. To je podatak u obliku fajla koji naša prezentacija upisuje na vaš hard disk onog trenutka kada postetite naš WEB sajt. Ovaj fajl sadrži informacije o internoj identifikaciji korisnika koje mi dodeljujemo a koje nam služi da pratimo vašu aktivnost na našoj internet prezentaciji. To nam pomaže u boljem razumevanju potreba i vrsta informacija koje korisnici očekuju od naše prezentacije. Jednostavno, na taj način pokušavamo da budemo što efikasniji u obezbeđivanju sadržaja koji interesuje i privlači posetioce naše internet prezentacije.\nPored navedene funkcije „Cookies“ podaci služe da olakšaju upotrebu pojedinih delova prezentacije kao što su „Blog“ i „Forum“ sekcija. Preko ovih podataka identifikujemo naše registrovane korisnike koji imaju pravo da postavljaju i održavaju sadržaje u spomenutim sekcijama a da ne moraju da se registruju svaki put kada žele da pristupe ovim sadržajima. Osim naše prezentacije instaliranje “ Cookies“ podatka će vam ponuditi i neki od naših partnera i oglasivača koji na ovaj način ispituju potrebe korisnika i njihove preferencije kada su u pitanju IT proizvodi i usluge. Na taj način oni mere efikasnost pojedinih reklaminih rešenja i bannera.\nKorisnici se obaveštavaju da korišćenje sadržaja za objavljivanje informacija od strane korisnika na našim internet stranama, predstavlja privilegiju a ne pravo te da zadržavamo diskreciono pravo da ukinemo dotičnu privilegiju i povlasticu bez prethodnog obaveštenja ili upozorenja!\nPravila o privatnosti korisnika se mogu menjati u doglednom vremenskom periodu. Svaka vrsta promene pravila biće objavljena na ovoj internet strani. Ukoliko dođe do neke važne ili po korisnike bitne promene pravila o privatnosti, obavezujemo se da tu vrstu informacije objavimo na naslovnoj strani ili obezbedimo poseban link i sekciju ka sadržaju koji objavljuje promene ovih pravila.\nCopyright ©1996-2016 BozzaBench. All rights reserved.


Air Serbia: Vlade Divac - druga "živa legenda"\nNaslovna » BG servis » Air Serbia: Vlade Divac – druga „živa legenda“\nVlade Divac - Å¾iva legenda Er Srbije\nNeko drugi 11. april 2014. BG servis Komentari su isključeni na Air Serbia: Vlade Divac – druga „živa legenda“\nOva odluka deo je programa „Žive legende“ kojim se odaje priznanje proslavljenim Srbima čija dostignuća mogu da služe kao inspiracija i da se poistovete sa novim brendom našeg avioprevoznika.\nVlade Divac je izabran zbog svog svetskog uspeha u sportu i velikog humanitarnog rada.\nImpresivna lista svetlih momenata u njegovoj karijeri uključuje imenovanje za jednog od 50 najzaslužnijih ljudi za razvoj košarke u Evropi, kao i činjenicu da je bio prvi evropski košarkaški as koji je prešao u NBA ligu.\nVeći deo svoje karijere Divac je proveo u NBA ligi igrajući za LA Lejkers, Šarlot Hornets i Sakramento Kings. Kao prvi igrač koji je, iako se rodio i trenirao izvan SAD, igrao u više od 1.000 utakmica NBA lige, Divac je takođe i jedan od samo šest igrača u istoriji ove lige koji je osvojio 13.000 poena, 9.000 skokova, 3.000 asistencija i 1.500 blokada. Divac je takođe ušao i u all star selekciju NBA lige.\nOd 2009. godine, Divac je predsednik Olimpijskog komiteta Srbije.\nIzvan sveta sporta, Divac se istakao i humanitarnim radom, formiranjem 1997. godine fondacije Divac omladinski fondovi, zatim osnivanjem 2007. godine „Fondacije Ana i Vlade Divac“, čiji je cilj prikupljanje sredstava za stambeno zbrinjavanje izbeglica u Srbiji i unapređenje položaja dece i mladih.\nVlade Divac je izjavio da je počastvovan izborom Er Srbije i da se nada da će ovo priznanje privući još veću pažnju javnosti na potrebe dece u Srbiji.\n– Ponosan sam što će moje ime biti povezano sa Er Srbijom koja ostvaruje veliki doprinos našoj zemlji i celom regionu. Ona je posvećena svom cilju bez obzira na izazove na koje nailaze i to je čini savršenim partnerom sa kojim želim da predstavim pravu sliku o Srbiji – kaže Divac.\nGeneralni direktor kompanije Dane Kondić izjavio je:\n– Vlade Divac je ličnost koja se afirmisala u svetu sporta ne samo u Srbiji već širom sveta. Njegova izuzetna sportska karijera kao i njegov humanitarni rad savršeno se podudaraju sa sopstvenom vizijom Er Srbije kao budućeg regionalnog lidera u svetu vazduhoplovstva. Sa samo 18 godina Vlade je već važio za jednog od najtalentovanijih košarkaša u Evropi, da bi s vremenom postao profesionalni košarkaški as NBA lige gde je igrao pored svetskih zvezda kao što su Medžik Džonson i Kobi Brajant. Vladov život je priča o istrajnosti i uspehu a to su upravo one vrednosti sa kojima želimo da i nas poistovećuju i koje će Er Srbija nastojati da promoviše.\nEr Srbija će objaviti imena još živih legendi po kojima će nazvati svoje avione. (danubeogradu.rs)\nTagoviair serbia avio kompanije bg servis dub er srbija vesti vlade divac\nPrethodni Mini BG vesti: Pravac sila, Ti, Uskršnji bazar rukotvorina…\nSledeći Teorije zavera: Ko se boji teorije još?


Stojčić: Od 1. septembra Karađorđeva ulica otvorena za saobraćaj - Infobrif\nStojčić: Od 1. septembra Karađorđeva ulica otvorena za saobraćaj\nObjavljeno 14.08.2019. u 14:31 poslednja izmena 14.08.2019. u 15:01\nBEOGRAD – Glavni gradski urbanista Marko Stojčić obišao je danas radove u Karađorđevoj ulici i potvrdio da će ova saobraćajnica 1. septembra biti otvorena za saobraćaj, što važi i za Trg Rrepublike, za koji je prvobitni rok bio 25. oktobar, što znači da će radovi biti okončani gotovo dva meseca ranije, saopštio je Beoinfo.\nStojčić je istakao da su radovi u Karađorđevoj izuzetno obimni, budući da se radi i na zameni kompletne infrastrukture na velikoj dubini i naglasio da je prvobitni rok za kraj radova na Trgu Republike bio više od dva meseca duži.\n„Nalazimo se u Karađorđevoj ulici i shodno obećanjima želim da potvrdim da će 1. septembra ovde biti pušten saobraćaj kada su u pitanju tramvaji, javni prevoz i putnička vozila. Istu potvrdu možemo da damo za Trg Republike, gde će saobraćaj krenuti 1. septembra, što znači da su rokovi apsolutno ispoštovani. Građani bi trebalo da znaju da smo jako teško došli do ovog cilja budući da je prvobitni rok bio gotovo dva meseca duži za kompletnu rekonstrukciju Trga Republike i ovu fazu reonstrukcije Karađorđeve ulice“, rekao je Stojčić.\nUlica kraljice Marije od subote se otvara za saobraćaj\nVesić: Od 1. decembra snabdevanje dostavnim vozilima samo…\nOn je ukazao da se na licu mesta može videti da se ispod kolovoza na velikoj dubini odvijaju veliki infrastrukturni radovi.\n„Sve instalacije su u potpunosti zamenjene, što znači da je obim radova bio izuzetno veliki. Sledi uređenje pešačkih zona i priobalja uz Karađorđevu ulicu, ali je za Beograđane i funkcionisanje saobraćaja, u situaciji kada imamo veliki broj radova i gradilišta, najvažnije da će 1. septembra Karađorđeva i Trg Republike biti u funkciji za saobraćaj. Isto važi za Topličkim venac i Park vojvode Vuka, gde će saobraćaj moći da funkcioniše kao i ranije, osim u delu Ulice Vuka Karadžića koji se nalazi uz park“, dodao je Stojčić.\nPrema njegovim rečima, pritisak na građane u smislu velikog broja radova sigurno ne bi bio toliki da se u prošlosti radilo ovim intenzitetom.\n„Radnici preduzeća kojima su povereni radovi jesu pod konstantnim pritiskom, pre svega zbog shvatanja potrebe da građani Beograda što pre na raspolaganju imaju uređen grad i uređene saobraćajnice“, zaključio je Stojčić.\nKarađorđeva ulicaMarko StojčićRadoviSaobraćajTrg Repuvlike\nTepić o Dačićevom letu u Antaliju: Kako je krenuo 12. avgusta da bi na sastanak stigao dan ranije?\nOd novembra iz Niša dugoočekivana avio-linija do Malte\nVesić: Od 1. decembra snabdevanje dostavnim vozilima samo od 20 do 7 časova\nStojčić: Najviše glasova građana za sada ima predlog da se most stavi u park Ušće\nTežak udes kod Hrama: Motociklista oborio pešaka, jedna…\nMali: Doktorat bih sada najradije pocepao…\nPotpredsednik Skupštine Srbije: SAD žele da uključe verske…\nNazad\tNapred 1 od 12.927


Samozvana ministarka spoljnih poslova i dijaspore lažne države Kosovo Donika Gervala sastala se danas sa bivšim američkim predsednikom Bilom Klintonom.\nGervala je na Tviteru napisala da je imala veliku čast da razgovara o aktuelnim temama sa čovekom koji je, kako navodi, pomogao (tzv.) Kosovu da dobije (nepostojeću) nezavisnost.\n– Bila mi je velika čast sastati se i razgovarati o aktuelnim događajima i međunarodnim poslovima sa bivšim predsednikom SAD Bilom Klintonom. Nikada nećemo zaboraviti da je odlučio da spasi naš narod od (izmišljenog) genocida koji se tad odvijao. On će zauvek imati posebno mesto u našoj istoriji i našim srcima – napisala je Donika Gervala.\nMonstrum i đavoli joj koži !


Žena\t11.09.2012 15:40\n- Svim pacijentima savetujemo da se prvo dobro raspitaju ko im obavlja tretman, da li ima sertifikat da se time bavi i kakvo je poreklo\nmaterijala koji koriste. Problem je što nam posle neadekvatno urađenih tretmana dolaze pacijenti bez izveštaja u kome su sve ove stvari navedene, zbog čega nam je još teže da im pomognemo - kaže Magdalena Krupež, specijalista plastične i rekonstruktivne hirurgije bolnica „Orea”, te navodi koje su najčešće neželjene posledice posle zahvata koji se nude u kozmetičkim salonima.\nU pitanju je neurotoksin koji mora biti adekvatno pripremljen za medicinsku upotrebu i koji može da koristi samo lekar, odnosno hirurg. Posledice su najčešće spušteni kapci ili grčenje neke druge regije lica gde je botoks aplikovan. U pitanju je prolazni efekat jer organizam sam razradi botoks posle nekoliko meseci, ali pacijent doživljava veliku neprijatnost i prinuđen je da čeka da se stvari vrate u


Treći "Festival lampiona" u nedelju na Keju - Novi Sad\nTreći "Festival lampiona" u nedelju na Keju\n10:10:00 18.10.2018, Komentara: 0\nNovi Sad - Treći "Osmehov festival lampiona", koju organizuje Humanitarna fondacija "Osmeh na dar", biće održan u nedelju, 21. oktobra od 18 sati, na Keju žrtava racije.\nCilj ovogodišnjeg Festivala lampiona je prikupljanje pomoći za opremanje Klinike za ginekologiju i akušerstvo Kliničkog centra Vojvodine – Betanije, za Odeljenje dečje hirurgije u Subotici, kao i za novogodišnje paketiće za ugrožene mališane širom Srbije.\nLampioni će moći da se preuzmu na licu mesta uz minimalnu donaciju od 300 dinara.\nFondacija "Osmeh na dar" do sada je organizovala 12 novogodišnjih akcija, s ciljem da pomogne socijalno ugroženoj i bolesnoj deci. Svoju misiju širenja osmeha započeli su studenti Pravnog fakulteta Univerziteta u Beogradu 2006. godine, kako bi pomogli deci na Kosovu i Metohiji, ali ubrzo akcije su se proširile na teritoriju cele Srbije, čime se osmehova porodica značajno proširila.\n"Do sada smo pomogli brojnim mališanima u Beogradu, Nišu, Kragujevcu, Obrenovcu, Kuršumliji, Čačku, Jagodini, Vojvodini i Kosovu i Metohiji, a ove godine Fondacija nastavlja svoju nasmejanu misiju iz Novog Sada, kako bi obezbedili još više osmeha!", kažu u fondaciji.


Danas je u Beogradu obeležena dvanaesta godišnjica od smrti lidera Demokratske stranke i premijera Srbije Zorana Đinđića, koji je ubijen u atentatu 2003. godine, u dvorištu Vlade.\nDvanaesta godišnjica ubistva prvog postmiloševićevskog premijera Srbije Zorana Đinđića obeležena je danas, sad već na tradicionalan način – polaganjem venaca ispred ulaza u Vladu na mestu gde je ubijen, šetnjom do Aleje velikana i polaganjem cveća na njegovom grobu.\nPorodica, građani, bivši saradnici, članovi Vlade koju je vodio, odali su počast Zoranu Đinđiću na Novom groblju, a sadašnji lider Demokratske stranke Bojan Pajtić je ocenio da je Đinđić bio jedini reformator od uvođenja višestranačja u Srbiji, kao i da su sada na vlasti oni koji su se radovali njegovoj smrti.\nNi ljudi koji su Srbiju vodili u ime Demokratske stranke nisu na dovoljno dobar način, brzo i energično reformisali društvo i za to su platili političku cenu, istakao je Pajtić, a na pitanje novinara zašto se danas dolazi u više kolona na Đinđićev grob, on je rekao:\n"Uopšte nije važno u koliko grupa dolazimo. Važno je da dolazimo na jedno mesto, sa ljubavlju i sa poštovanjem. Zoran Đinđić je zaslužio da na ceo današnji dan dolazi što više grupa i što više pravaca. Ali, još jednom kažem – važno je da se nalazimo ovde, i važno je da smo svesni toga koliko je Zoran Đinđić značio ovoj zemlji i ovom narodu".\nVence su položili i bivši članovi Demokratske stranke, koji su sada na čelu drugih političkih partija Boris Tadić i Dušan Petrović. LDP je or-ganizovala “Šetnju za Zorana”, a vence i cveće u dvorištu Vlade položili su i članovi Vlade koju je posle ubistva Zorana Đinđića vodio Zoran Živković. Sadašnji lider Nove stranke je ocenio da su reforme u Srbiji zaustavljene 12. marta 2003:\n"Krajnje je vreme da svi u Srbiji, koji žele dobro ovoj zemlji, a to je elita Srbije, da učini maksimalne napore da nastavi onim putemu ostvarivanju onih ciljeva koje je postavio Zoran Đinđić. To su ciljevi 5. oktobra, to su ciljevi prve reformske vlade. Neostvareni."\nVence na mestu ubistva položili su i članovi sadašnje Vlade, predvođeni premijerom Aleksandrom Vučićem, koji je povodom godišnjice atentata, u pisanoj izjavi medijima, istakao da je ideal Zorana Đinđića bila pristojna, normalna i uređena država, u kojoj različita mišljenja izazivaju polemiku, a ne smrt.\nU podeljenoj Srbiji su, najčešće zbog podela, ubijani lideri, kraljevi i politički protivnici, naveo je Vučić. Vreme je da se svim istorijskim ličnostima oda počast, bez obzira na to da li smo bili istomišljenici ili ne, istakao je Vučić i dodao da se na taj način odaje počast i samoj istoriji, i omogućava da se ide napred bez podela.


Radio TV Stara Pazova - Ministar Selaković u poseti opštini\nMinistar Selaković u poseti opštini\nMinistar pravde u Vladi Srbije Nikola Selaković zajedno sa predsednikom opštine Stara Pazova Đorđem Radinovićem i predsednicom suda Ružicom Nikolić obišao je danas lokaciju na kojoj se gradi novi objekat za potrebe Osnovnog suda u Staroj Pazovi koji svojim radom pokriva opštine Stara Pazova i Inđija. Opština Stara Pazova zajedno sa Direkcijom za izgradnju je za ovu investiciju obezbedila preko 24 miliona dinara sa PDV-om. Završetak radova se očekuje krajem oktobra ove godine. Ovom prilikom ministar Selaković je pohvalio rad organa lokalne samouprave predvođen predsednikom Radinovićem i istakao da je opština Stara Pazova motor razvoja Srema i da je po broju zaposlenih i privrednom razvoju u samom vrhu u Srbiji. Boravak u našoj opštini ministar Selaković je iskoristio i obišao radove na izgradnji sportske hale u Golubincima za koju je lokalna samouprava izdvojila preko 44 miliona dinara. Trenutno se izvodi druga faza radova, a nakon završetka ovu halu će moći da koriste sportisti raznih sportova ali i kuglaši, jer se u sklopu hale gradi i savremeno opremljena kuglana.\nMinistar pravde Nikola Selaković je pohvalio angažovanje Opštine u obnovi Srbije nakon prošlogodišnjih poplava, a zajedno sa predsednikom opštine Đorđem Radinovićem i predstavnicima lokalne samuouprave i mesne zajednice Golubinci obišao je seosku crkvu i znamenitosti ovog sremskog sela.


YUNIX Beograd :: Reference\nVeći projekti realizovani do sada\nUgovor o poslovnoj saradnji iz oblasti: specijalističko usavršavanje kadrova, izrada projekata, stručna tehnička pomoć, razvoj pilot projekata i aplikativnih rešenja, studija za dimenzioniranje projektinih zadataka i nabavku nove opreme (hardvera i softvera), održavanje opreme i konsalting.\n“Ministarstvo rada, zapošljavanja i socijalne politike“\nRazvoj kompletnog okruženja baze podataka sa aplikacijom za unos, pregled i kreiranje specifičnih izveštaja nad bazom podataka o viškovima zaposlenih. Zbob specifičnosti zahteva naručioca sistem i aplikacija su razvijeni u okruženju IBM - DB2. Projekat je kontrolisan i finansiran od strane Svetske banke – World Bank.\n“CIIS“, Centar za integralni informacioni sistem Elektroprivrede Srbije\nKonsultacije i školovanje za administratora baze, mrežnu arhitekturu, implementaciju i razvoj. Takođe, kompletiranje i implementacija softverskog paketa gde je izvršena migracija sa postojećeg softvera i operativnog sistema na Digital UNIX platformi sa VMS-a. Kompletno upravljanje WAN-om, operativnim sistemom True UNIX 64, administriranje RDBMS – Oracle pod servisnim ugovorom. Konsultacije i pomoć pri razvijanju IS što uključuje kreiranje i dizajniranje, generisanje i implementaciju paketa. Softverski sistem za praćenje projekta remonta EPS-a u kome učestvuju sve operativne kompanije ovog preduzeća (21 kompanija).\n“Elektrovojvodina“, šesta po veličini firma Srbije, Elektrodistribucija\nKonsultacije na administraciji baze podataka, mrežne arhitekture, raznorodne mreže, WAN, više protokolarne mreže. Takođe implementacija klijent server mreže u Novom Sadu, gde su obuhvaćeni klijenti pod MS Windows-om i UNIX-om bazirani na DEC UNIX serverima kao i Novell file serverima.\n“DDOR“ Novi Sad\nKonsultacije i školovanje za Oracle RDBMS, NT operativni sistem, formiranje mreže, Oracle baza i razvojnih alata za pristup Oracle-u.\n“LHB“ Banka – nekad Preduzetnička Banka\nKonsultacije na operativnom sistemu i mrežnoj arhitekturi kao i implementacija novih IS pod WAN-om na distribuiranoj bazi podataka.\nEPS JP “Kolubara“, najveći rudarski basen u Srbiji, deo EPS-a\nUrađen deo hardvera i softvera za IS, primena mreže kao i konsultacija i saradnja sa Hanywellll Gcos-a na Digital UNIX. Rađeno je na novom IS baziranom na Oracle-u.\nEPS JP “HE Đerdap“, najveća hidroelektrana u Evropi\nUrađen je projekt IS. Sistem je baziran na DEC Alpha serverima pod True UNIX 64 OS i Oracle RDBMS-om na mreži koja je bazirana na TCP/IP protokolu. Urađena je i obuka za UNIX i Oracle kao i mail serveru i firewall na njemu.\n“NIS Naftagas-Informatika“ Novi Sad\nUNIX(IBM-AIX) i Oracle RDBMS školovanje, pilot projekt i implementacija.\nUgovor o distribuciji “ORACLE” softvera sa konsultantskim uslugama.\n“ Novosti”- novinsko izdavačka kuća\nIzrada projekta za kompletan produkcioni i dokumetacioni sistem.\nMarketing Centar “Most“ – internet knjižara Beograd\nSoftware za klasifikaciju svih štampanih izdanja i za pretragu i kupovinu putem interneta, razvijen u Oracle okruženju.


Covid -19 i starije osobe – Sovereign Order of Malta Embassy to Serbia\nBeograd, 29. Maj 2020\nKao što je već poznato, pandemija koronavirusa pogodila je na svetskom nivou posebno starije osobe. Stoga, Ambasada Suverenog Malteškog reda u Republici Srbiji prihvatila je predlog beogradskog Nadbiskupa Mons. Stanislava Hočevara da se pomogne Gerontološkom centru u Mladenovcu.\nAmbasada Suverenog Malteškog reda zajedno sa prijateljima Latter-day Saint Charities Srbija, odmah se aktivirala kako bi zajednički pružili pomoć ovoj javnoj ustanovi: Gerontološkom centru Mladenovac. Želja ovog Centra, koji uspešno deluje od 1988. godine i u kome živi do 310 starijih osoba, bila je: posteljina, pidžame, donji veš, konzervirana tuna, konditorski proizvodi i proizvodi za ličnu higijenu i higijenu prostora. Proteklih dana izvršena je dostava izvan Centra radi poštovanja bezbednog rastojanja!\nIsporuka obećane pomoći


srbijasport.net - Vesti - Prva liga Srbije - Fudbaleri Radničkog 1923 igraju za "Crvene đavole" i Aleksandra\nUtorak, 09.03.2021 05:06\nPriliku da upišu drugu uzastopnu pobedu na startu prolećnog dela sezone u Prvoj ligi Srbije izabranici Darka Milisavljevića imaće u nedelju od 15 časova na stadionu “Čika Dača”, protiv izuzetno respektabilne ekipe Kolubare iz Lazarevca. Kragujevčani će imati motiv više da zabeleže dobar rezultat u ovom susretu, s obzirom da će njihovi verni navijači “Crveni đavoli” upravo u nedelju obeležiti svoj 31. rođendan. Takođe, ova utakmica imaće i humanitarni karakter, budući da će sav prihod od prodatih ulaznica biti namenjen lečenju teško obolelog Aleksandra Kuzmića, velikog navijača kragujevačkog kluba.\n"Crveni" u duel sa Lazarevčanima ulaze na krilima trijumfa nad Trajalom u Kruševcu, koji im je “odškrinuo” vrata plej-ofa. Junak pobede pod kruševačkom Bagdalom bio je štoper Nikola Rađen, momak koji je zbog svoje požrtvovanosti i borbenosti od samog starta stekao simpatije među navijačima kragujevačkog kluba.\nStrpljivo je Nikola čekao svoju šansu, mirio se sa statusom rezerviste, a onda je u Kruševcu zablistao i postigao gol koji je njegovoj ekipi doneo izuzetno vredne bodove.\n– Zadovoljan sam svojom igrom na utakmici u Kruševcu, ali sam svestan da uvek može bolje. Dao sam taj pobedonosni gol i uspeli smo da sačuvamo našu mrežu netaknutom, što je uostalom bio i glavni cilj. Nadam se da sam opravdao poverenje stručnog štaba i daću sve od sebe da nastavim sa ovakvim igrama – poručio je pouzdani defanzivac.\nSada je pred Rađenom i njegovim drugovima još jedan veliki izazov. U nedelju na “Čika Daču” stiže lazarevačka Kolubara, koja se nalazi pri samom vrhu tabele, tačnije na četvrtoj poziciji, sa samo četiri boda manje u odnosu na dve vodeće ekipe Grafičar i Metalac.\nLazarevčani su tokom zimske pauze značajno osnažili svoje redove, a da su pogodili sa pojačanjima pokazuju i pobede nad Dinamom (3:2) i OFK Bačkom (1:0) u prva dva prolećna kola.\nRadnički 1923 je u jesenjem delu sezone poražen od Kolubare u Lazarevcu sa minimalnih 0:1, a Nikola Rađen bio je akter te utakmice.\n– Kolubara je dostojan rival, koji ima dosta iskusnih igrača u svojim redovima. Sigurno da nas očekuje jedna teška utakmica, ali igramo kod kuće, pred našim navijačima koje ovim putem pozivam da nam u što većem broju pruže podršku u nedelju. Optimista sam i verujem da ćemo doći do nova tri boda – izneo je svoja očekivanja 23-godišnji Novosađanin.\nUtakmicu u nedelju obeležiće će i veliko rođendansko slavlje navijačke grupe “Crveni đavoli”, koja ove godine obeležava 31 godinu od svog osnivanja.\nTakođe, naš klub rešio je da se priključi humanitarnoj akciji prikupljanja finansijskih sredstava za lečenje teško obolelog Aleksandra Kuzmića, velikog simpatizera našeg kluba, kome je neophodno lečenje u inostranstvu. U skladu sa tim, Fudbalski klub Radnički 1923 rešio je da sav prihod od prodatih ulaznica, koje će se uoči same utakmice prodavati na kapijama stadiona po ceni od 200 dinara, nameni za dalje Aleksandrovo lečenje.\nNašem obolelom sugrađaninu možete pomoći i ukoliko pošaljete SMS poruku sa brojem 792 na 3030. Budimo humani i pomozimo Aleksandru da pobedi opaku bolest.\nPrva liga Srbije Muškarci Prva liga Srbije Radnički 1923 Kolubara Srbija Šumadijski okrug Kragujevac-Stari Grad Kragujevac\nPregled 20. kola PLS: Sloga i Zemun odoleli lideru iz...\nLozničani ponovo uzeli meru "rudarima"\nKolubara i Borac ozvaničili saradnju!


Energetska efikasnost u poljoprivredi - Glas Podrinja\nOdrživa poljoprivreda predstavlja jedan sistem proizvodnje koji objedinjuje ekološke, i ekonomske elemente proizvodnje, brigu o zdravlju ljudi čiji je jedinsteni cilj da obezbedi dovoljno hrane za sve društvene zajednice. Da bi poljoprivreda bila održiva, moraju se zadovoljiti potrebe postojećih i budućih generacija, uz osiguravanje profitabilnosti, zaštite životne sredine, socijalne i ekonomske jednakosti.\nKako se unazad godinama nameće problem kod poljoprivrednika, naročito proizvođača voća koji posle svoje rezidbe imaju veliku količinu zelene biomase, koja predstavlja nus-proizvod veći deo završava kao otpad tj. neiskorišćeni prirodni resurs.\nSa novim primenama tehnologija i mehanizacije, na tržištu su se pojavile mobilne seckalice, tako da većina naših privatnih agencija za održavanje zelenila u svom sektoru raspolažu i vrše uslužno seckanje zelenog otpada , te u zavisnosti namene može biti u vidu silaže, što smo videli na konkretnom primeru kompostiranja za dobijanje komposta koje izvodi mr. Danijela Gavrić na oglednim poljima, u zavisnosti od vrste stabla i debljine, može se iseckati na krupnije komade, što i jeste cilj da se ovaj otpad iskoristi kao energent.\nNaime, praktičnim primerom i demonstriranjem ovakvog vida energetske efikasnosti, proizvođači voća mogu sa malo uloženih sredstava imati i ekonomski profit, jer je ovaj primer počeo da primenjuje i naš proizvođač duvana u zamenu za pelet.\nAko na ovaj način uspemo da iskoristimo naše prirodne resurse kojih imamo mnogo, izbeći ćemo negativne uticaje na životnu sredinu, jer spaljivanjem poljoprivrednih ostataka oslobađaju se gasovi azot-oksida i ugljen-monoksida, zagađujuće supstance koje iz dana u dan ugrožavaju zdravlje svih nas .\n-Ovde imamo čist primer jednog ekonomskog ekološkog i efikasnog upravljanja resursima od poljoprivrede. Sigurno je da nam je svima cilj da što racionalnije iskoristimo sve ostatke koje naši poljoprivrednici tretiraju kao otpad, a mogu ga veoma efikasno iskoristiti. Iz tog razloga ćemo u našim prostorijama PSSS polovinom jula održati prezentaciju našim poljoprivrednicima, gde ćemo im prikazati sve što smo postigli na terenu, a smatram da će naši voćari prepoznati kao primer dobre prakse i uvođenja energetske efikasnosti, pa i na kraju ostvariti jednu dobru saradnju sa proizvođačima duvana - izjavio je Darko Simić PSSS Šabac.


Skupština na vanrednoj sednici razmatra epidemiološku situaciju sa COVID-19 - KosovaPress\nHome › Vesti › Skupština na vanrednoj sednici razmatra epidemiološku situaciju sa COVID-19\nBroj ljudi zaraženih COVID-19 poslednjih nedelja porastao je na rekordne nivoe. Nacionalni institut za javno zdravlje Kosova (NIJZK) je samo u sredu saopštio da je 4 hiljade 397 građana pozitivno testirano na virus COVID-19.\nPovodom epidemiološke situacije sa COVID-19, u Skupštini Kosova biće održana vanredna sednica. Tačka dnevnog reda biće skupštinska rasprava o stanju pandemije COVID-19 na Kosovu. Početak vanredne sednice očekuje se u 11:00 časa.\nOzbiljna situacija pandemijom u zemlji, razlog je što je ministar zdravlja Rifat Ljatifi u sredu izvestio pred poslanicima Odbora za zdravstvo i socijalnu zaštitu…\nPAK ima obaveštenje za poreske obveznike koji imaju kazne\nTenzije u Skupštini\nSkupština razmatra izmene zakona o Tužilačkom savetu\nPoslanici Skupštine Kosova solidarizuju se sa Ukrajinom\nGlasanje o nacrtu zakona o Državnom Birou je…\nSve odluke donete na sednici Vlade\nNema kvoruma za usvajanje Nacrta zakona o lokalnoj…


SAVREMENA GALERIJA | „Spomenici kulture između države i građana: smisao građanske participacije“\nPozivamo vas da nam se u petak, 26. januara 2018, u 17 časova pridružite na predavanju „Spomenici kulture između države i građana: smisao građanske participacije“ koje će održati Aleksa Ciganović, naš uvaženi gost, arhitekta i predsednik Društva konzervatora Srbije.\nOvim predavanjem zatvaramo izložbu “Ulica Braće Radić: Proces nastanka nepokretnog kulturnog dobra”. Autorke izložbe su arhitekta Gordana Prčić Vujnović i istoričarka umetnosti Neda Džamić, iz Međuopštinskog zavoda za zaštitu spomenika kulture Subotica.\nGospodin Ciganović o ovoj temi ne bi mogao da govori bez vas, draga publiko i posetioci: pozvani ste i da se kasnije uključite u pričaonicu u toku koje ćemo pitati, razmišljati zajedno, predlagati i praktično saznati šta u stvari znači građanska participacija.\nPosebno pozivamo sve stanovnike Ulice Braće Radić i sve sugrađane kojima je ta ulica draga da dođu i sa nama podele svoje misli o njoj.


Zenički AMK ‘ZAK 1946’ postigao veliki uspjeh na takmičenju OVS ‘Sana 2013’ - Portal 072info\n23. Juna 2013. Vrijeme objave: 19:33 sati\nProteklog vikenda u Sanskom Mostu je održano takmičenje ocjenske vožnje spretnosti (OVS) "'Sana 2013" koje se ubraja u šampionat BiH. Organizator je bio AMK "70", a zenički AMK "ZAK 1946" nastupio je sa šest takmičara.\nDženana Hadžirašidović u plasmanu takmičarki osvojila je 2. mjesto, a Edmin Aganović u klasi 3 osvojio je također 2. mjesto.\n"Naš klub po poretku takmičara zauzeo je četvrto mjesto ali na BIHAMK-ovom konačnom poretku za 2013. godinu ZAK 1946. je na 2. mjestu. Sljedeće takmicenje je u Ilijašu 6. jula" – kazao je u saopštenju Mirza Husetić, sekretar AMK "ZAK 1946" s.r.\nImman Merdanović: Zeničanka primljena na šest univerziteta u SAD-u


Poklon paketiće Centra za socijalni rad dobiće 95 mališana - PPmedia\nPosted on\t22 децембра, 2020 9:04 am by adminpp033\nNova Varoš – Opštinski centar za socijalni rad u Novoj Varoši povodom novogodišnjih i božićnih praznika obradovaće poklon paketićima mališane čiji su roditelji slabijeg materijalnog stanja ili su članovi Udruženja slepih i slabovidih.\nOve godine, međutim, zbog nepovoljne epidemiološke situacije izazvane širenjem korona virusa, neće biti organizovana tradicionalna svečanost dodele slatkih paketića i pomoći u novcu kao predhodnih godina, već će predstavnici ove ustanove, u skladu sa propisanim zaštitnim merama, za 95 dece uzrasta do 15 godina roditeljima podeliti novogodišnje pakete u vrednosti od po 1.200 dinara, kao i jednokatnu pomoć u iznosu od po 3.000 dinara. Ukupna vrednost poklona je oko 390.000 dinara.\nSlatke paketiće dobiće deca korisnika prava na novčanu socijalnu pomoć, onih koji primaju osnovni i uvećani dodatak za negu i pomoć drugog lica, kao i mališani samohranih roditelja nosilaca prava na novčanu naknadu. Darovi u slatkišima i novcu biće podeljeni i za šestoro mališana čiji su roditelji članovi novovaroškog ogranka Udruženja slepih i slabovidih.\n-Želimo da deca i u ovim uslovima korone na neki način osete prazničnu atmosferu i da njihovi roditelji bar u danima praznika zaborave na finansijske probleme sa kojima se suočavaju njihove porodice. Znamo da je ovo simbolična pomoć, da su potrebe socijalno ugroženih mnogo veće, ali smo ovim skromnim darivanjem želeli da pošaljemo poruku da vas Centar i lokalna uprava nisu zaboravili – kaže za „Varoške novine“ direktorka Centra za socijalni rad Jelena Leković.\nPaketići za socijalno ugrožene mališane, kao i jednokratna novčana pomoć, obezbeđeni su iz budžeta Opštine Nova Varoš za 2020.godinu. Centar ih poklanja u okviru svojih redovnih programskih aktivnosti.\nLokalna samouprava je, inače, za različite vidove socijalne pomoći tokom ove godine iz opštinskog budžeta već potrošila oko 8,7 miliona dinara.\nОзнаке: Centar za socijalni rad, paketići, pokooni


Ulaganja /Prebacuju proizvodnju iz Njemačke u BiH: Posao će dobiti 100 radnika / Radio Sarajevo\nUlaganja / Prebacuju proizvodnju iz Njemačke u BiH: Posao će dobiti 100 radnika\n19. 07. 2018. u 10:14:00 Radiosarajevo.ba\n“Do kraja augusta 2018. očekujemo dobijanje građevinske dozvole a u periodu od 1. septembra do 30. novembra 2018. planiramo izgraditi proizvodnu halu. U decembru 2018. kreće instalacija mašina koje su već kupljene i nalaze se u skladištu firme HIK GmbH u Njemačkoj, a u januaru 2019. planiran je početak probne proizvodnje”, kazao je za BiznisInfo direktor firme “HIK – SM“ d.o.o. Ejub Topić.\nRadovi na izgradnji tvornice kablova Foto: BiznisInfo\nOsnovna djelatnost firme HIK-SM doo bit će konfekcioniranje kablova i vodica, proizvodnja kablovskih setova i semiranje elektro ormara za potrebe firme HIK GmbH Oberzent koja 80 posto proizvodnje izvozi van granica Njemačke.\n“Na obuci u Njemačkoj već se nalazi pet ljudi a početkom septembra 2018. na edukaciju odlazi još 15 radnika koji se vraćaju krajem novembra 2018. Ovih 20 ljudi činit će jezgro posade kojoj ćemo dodati još 10 ljudi u decembru 2018. i planiramo s 30 radnika početi proizvodnju u januaru 2019. Do kraja 2019. planirani broj radnika je 50 a do kraja 2020. ukupno 100 zaposlenih radnika”, naglasio je Topić.\nTagovi: Sanski Most investicija Njemačka proizvodnja fabrika zaposlenje posao\nInvesticije/ U Gradačcu otvoren još jedan novi pogon, radit će za svjetsko tržište\nProjekti / BS Telecom Solutions sklopio ugovor vrijedan četiri miliona KM\nAukcija / Firma Čelik promet iz Visokog kupila šest tramvaja od GRAS-a


Malinari upozoravaju,nema zvanične potvde za podelu đubriva — ZoomUe\nby Vesna Đurović · mart 14, 2018\nUŽICE-Udruženja poljoprivrednih proizvođača ,,Užice“ i ,,Limska Dolina“ obaveštavaju da je u Ministarstvu poljoprivrede dogovorena pomoć u đubrivu i sadnom materijalu iz robnih rezervi ali da zvaničkih informacija iz nadležnih institucija još uvek nema, tako da ni lokalne samouprave nisu dobile zvanično potvrdu kada će se, da li će se i na koji način deliti pomoć ugroženim poljoprivrednim proizvođačima.\nU saopštenjuse navodi da“ sve dezinformacije koje iznosi Dobrivoje Radović plod su njegove mašte ili želje da po ko zna koji put prevari narod i napravi razor između proizvođača i udruženja koja se istinski bore za opstanak srpskog malinarstva“.\nTakođe, pomenuta udruženja navode u saopštenju da nemaju nikakve veze sa novonastalom situacijom i članovi upravnih odbora ne stoje iza bilo kakvih spiskova koji se prave ni količine đubriva koja će se deliti sve dok se u Vladi Republike Srbije ne donese zvanična odluka.\n„Ovom prilikom obaveštavamo sve poljoprivredne proizvođače da novac koji uplaćuju kao taksu prilikom upisa za dodelu đubriva uplaćuju na svoju odgovornost. Želimo da poručimo poljoprivrednim proizvođačima da će svi imati pravo na pomoć, bez obzira da li su članovi udruženja ili ne, ukoliko se ista odobri od strane nadležnih državnih institucija i ukoliko poljoprivredni proizvođači budu ispunjavali uslove propisane zakonom i pravilnicima. Kada pomoć zvanično bude odobrena proizvođači će biti obavešteni o vremenu, načinu i pravilniku raspodele pomoći preko nadležnih insititucija a i preko udruženja“,navodi se u saopštenju UPP Užice i Limska dolina.\nTags: asocijacijadjubrivolimska dolinamalinari\nby Vesna Đurović · Published januar 8, 2018\nby Marija Vranic · Published novembar 19, 2018\nby Vesna Đurović · Published novembar 23, 2017\nNext story Putevima srpskih ratnika\nPrevious story Preko Partizana do polufinala (VIDEO)


17. januara 2022. u 21.20\nHvala Vam na odličnom komentaru i ostaje da se nadamo da Srbija u budućnosti neće imati ovako mudru premijerku.\n18. januara 2022. u 17.53\nOvo je prvi pravi komentar vezano za kupovinu Southhemptona od strane naseg biznismena Solaka.\nSraman je komentar tzv.premjerke koju vecina glasaca ne priznaje ni premjerku ni nelegalnu Skupstinu,kao ni predsednika SNS koji krade sve izbore\n18. januara 2022. u 19.05\nJa onomad napisah, a vi ne objaviste, nešto o ovoj velikoj „vrlini“ domaćih investitora koji jadikuju zbog lošeg odnosa države prema njima. Ne znam koji će materijalni interes srpskog društva biti posledica ove kupovine, ali znam da je novac zaradjen u Srbiji otišao van naših granica, što ne smatram nezakonitim i nemoralnim, i da će tamo nastaviti svoje interesne tokove. Isto tako znam, da novac stranih investitora nije zaradjen u Srbiji, ali ga oni ovde unose i troše, tim novcem ovde otvaraju nova radna mesta, i tim novcem uvećavaju naše privredne rezultate. Još jedno, nemojte previše jedno drugom sa „vojvodo i serdare“, jer i vi i ja dobro znamo da Gospodin Šolak ove poslove sprovodi zajedno sa investicionim fondovima, i da nijedna od ovih kupovina neće potrajati duže od 5-6 godina. Gde će tek taj novac nakon prodaje otići, to niko na ovom svetu ne zna. Ali, svi znamo da u Srbiju sigurno neće doći.\nSport • danas 14:49\nReal zainteresovan za Belingema


Na „Egzit“-u uz kartu besplatan kamp – The Kiosk\nNa „Egzit“-u uz kartu besplatan kamp\nby adminin Aktuelnoon Posted on 17/06/2010\nPosetioci „Egzit festivala“ iz Srbije dobiće mogućnost da uz kupljenu četvorodnevnu ulaznicu za festival dobiju besplatno mesto u „Egzit vilidžu“, kao i besplatan prevoz iz svih većih gradova u zemlji. Prijave su u toku, a broj mesta u okviru akcije je ograničen.\nSvi posetioci zainteresovani za ovu akciju treba da na mejl lakonaexit@myexit.org pošalju serijski broj kupljene ulaznice, mesto u kome je kupljena ulaznica, ime, prezime, matični i broj lične karte, kao i kontakt telefon. Detaljne informacije o polascima autobusa i rezervacijama mesta u „Egzit vilidžu“ prijavljeni će dobiti najkasnije do 5. jula.\nBesplatan prevoz biće obezbeđen u okviru kampanje „Ako vozim, ne pijem. Ako pijem, ne vozim“, koju u saradnji sa „Egzitom“ organizuju kompanija „Carlsberg Srbija“ i „Tuborg Green“. Kamp će i ove godine biti smešten na lokaciji neaktivne kasarne „Janko Čmelik“ na Trandžamentu. Prošlogodišnja planirana lokacija, plaža Oficirac, ni ove godine nije bila dostupna za postavljanje kampišta zbog izuzetno visokog vodostaja Dunava.\nPosetioci „Egzita“ neće propustiti ni Svetsko prvenstvo u fudbalu. Polufinalne i finalne utakmice biće prikazivane na Tvrđavi i u kampu festivala.


VojvodinaCafe - Zamena starog papira za sadnice na Novosadskom proleću\nVest objavljena: 17.03.2019 20:31\nU okviru manifestacije Novosadsko proleće i ove godine će biti moguće da se stari papir zameni za sadnice cveća ili drveća. Svi koji budu želeli od 21. do 23. marta moći će na prvom spratu Spensa, u blizini Gradske kafane, na štandu "Inženjera zaštite životne sredine" da za 10 kilograma starog papira dobiju sadnicu cveća, a za 60 kilograma, sadnicu drveta, prenosi novosadski portal 021.rs.\nKako za 021 kaže Igor Jezdimirović iz "Inženjera zaštite životne sredine" na ovaj način ova organizacija želi da podrži akcije sadnje i ukaže na problem koji postoji u Vojvodini, a to je nedovoljna pošumljenost i nedovoljno zelenih površina.\n"S druge strane, želimo da ukažemo i na problem nedovoljne reciklaže i uništavanja resursa kao što je stari papir", kaže Jezdimirović.\nNaime, papir ima odlična svojstva za reciklažu - proizvodnjom iz recikliranih materijala, umesto iz drveta, postiže se energetska ušteda i do 74 odsto, zavisno od tehnološkog postupka i vrste starog papira. Dobijanjem papira iz jedne tone recikliranog papira smanjuje se emisija štetnih gasova za oko 70 odsto. Takođe, reciklažom samo jedne tone starog papira sačuva se 32.000 litara vode potrebne za proizvodni proces.\nDa bi se zadovoljile potrebe za papirom prosečnog domaćinstva godišnje se poseče šest stabala. Svakom tonom recikliranih novina sačuva se 17 stabala starosti između 15 i 20 godina.\nNa štandu "Inženjera zaštite životne sredine" moći će da se dobiju i informacije o procesu reciklaže i načinima na koji možemo da smanjimo negativan uticaj na životnu sredinu i doprinesemo njenom očuvanju, kao i načinima na koje možemo da odgovorimo na klimatske promene koje nas svakoga dana sve više pogađaju.\nNovosadsko proleće održaće se po 29. put na Spensu, a u okviru manifestacije biće održane i razne radionice i predavanja, kao i programi za decu.


Mondo\t04.09.2015 18:40\nMONDO saznaje da će bivši košarkaš Partizana Nikola Peković preuzeti rukovođenje klubom koji je u teškoj situaciji.\nNikola Peković umesto Predraga Saše Danilovića!\nCrnogorski košarkaš, ljubimac Grobara prihvatio je da preuzme rukovođenje klubom u najtežem trenutku od njegovog postojanja, saznaje MONDO. Ovaj dogovor napravljen je u četvrtak uveče, a uskoro bi trebalo da bude obelodanjen na vanrednoj Skupštini kluba.\nOvu vest potom je potvrdio KK Partizan na svom sajtu.\nPeković je igrao u Partizanu u dva navrata, a ostvario je i NBA karijeru, a uporedo sa njom počeo je i privatni biznis na Balkanu.\nPartizan je u dugu od pet miliona evra (to je rekao Danilović na konferenciji za novinare na kojoj je potvrdio da je podneo ostavku), a zbog teške situacije je odustao od učešća u Evrokupu u predstojećoj sezoni.\nDa li će Peković, koji će nesumnjivo imati podršku navijača, uspeti da povuče klub iz ponora, videćemo.


Sanaciju paviljona SC "Nikola Tesla" odgodila žalba\nUlaganje žalbe na izabrane najpovoljnije izvođače radova dodatno je odgodilo sanaciju paviljona Studentskog centra "Nikola Tesla" u Banjaluci koji su oštećeni u olujnom nevremenu sredinom decembra prošle godine.\nDobojske firme "Proda-mont" i "Boro-term" prvobitno su bile izabrane na javnom tenderu kao najpovoljniji ponuđač za sanaciju prva dva paviljona i menze SC "Nikola Tesla", ali zbog ulaganja žalbi od strane jednog od ponuđača procedura javne nabavke nije još završena, potvrdili su iz Ministarstva prosvjete i kulture RS.\n"U toku je rok za žalbe", kazali su iz nadležnog ministarstva.\nZoran Babić, direktor Studentskog centra "Nikola Tesla", istakao je da je ulaganje žalbi dodatno odgodilo sanaciju doma koji je oštećen u olujnom nevremenu.\n"Sigurno mjesec dana možemo biti u situaciji da čekamo odgovor Komisije za razmatranje žalbi i njihovo konačno rješenje, i kako oni odgovore po toj osnovi moraćemo da postupamo", kazao je Babić.\n"Može se desiti da žalba bude uvažena te da se ponovi postupak, može se desiti da žalba bude usvojena i da izvođenje radova bude dodijeljeno firmi koja se žalila, ili sa druge strane može se desiti da odbiju žalbu kao neosnovnu i da radove izvode firme koje su već bile izabrane kao najpovoljniji ponuđač. Postoje razne varijante, niko ne može da predvidi šta će Komisija za razmatranje žalbi da odluči", kazao je Babić za "Nezavisne".\nKako kaže Babić, kompletna situacija sa SC "Nikola Tesla" mora da se definiše do kraja oktobra.\n"Nadamo se da će sanacija biti završena do nove akademske godine, jer nama konkurs za smještaj traje do kraja oktobra i useljenje u dom počinje početkom novembra", kazao je Babić i istakao je da je rok za završetak radova 120 dana od momenta kada počnu.\n"Iako su nam na početku govorili da će se studenti u svoje sobe vratiti krajem marta, vidimo da to nije bilo moguće, ali nam je bitno da što prije počnu radovi da možemo očekivati da se studenti usele do oktobra", rekao je Karlica.\nVlada RS zadužila je krajem januara Ministarstvo prosvjete i kulture i Ministarstvo finansija da obezbijede novac za sanaciju prva dva paviljona i restorana Studentskog centra "Nikola Tesla" u iznosu od 2,7 miliona KM bez PDV-a.


Novosti - 23.04.2021\n– Zaista sam ponosan što su građani Šapca mogli da vide neke od najboljih svetskih biciklista. Trka je protekla bez ikakvih problema. Drago mi je što smo na pravi način promovisali, ne samo biciklizam, nego i naš grad.\nUdovičić: Trka "Beograd – Banjaluka" dokaz uspešne sportske saradnje Srbije i Srpske\nMeđunarodna biciklistička trka „Beograd – Banja Luka” startovala je u četvrtak sa Trga Republike u Beogradu Čak 175 učesnika iz 35 svetskih zemalja će kroz cilj u Banjaluci proći 25. aprila, nakon prođene četiri etape.\nMeđunarodna biciklistička trka „Beograd – Banja Luka” startovala je danas sa Trga Republike u Beogradu, a 175 učesnika iz 35 svetskih zemalja će kroz cilj u Banjoj Luci proći 25. aprila, nakon prođene četiri ...\nMeđunarodna biciklistička trka Beograd - Banjaluka startovala je sa Trga Republike. Nakon svečanog otvaranja 15. trke, koja spaja dva bratska grada Beograd i Banjaluku, u podne je startovala i prva etapa, kada je krenuo karavan od 25 ekipa iz 35 zemalja.\nNakon svečanog otvaranja 15. trke, koja spaja dva bratska grada Beograd i Banjaluku, u podne je startovala i prva etapa, kada je krenuo karavan od 25 ekipa iz 35 zemalja. Trka će ove godine trajati četiri dana i podeljena je u četiri etape: Beograd - Šabac, Obrenovac - ...\nMeđunarodna biciklistička trka Beograd - Banjaluka startovala je danas sa Trga Republike. Nakon svečanog otvaranja 15. trke, koja spaja dva bratska grada Beograd i Banjaluku, u podne je startovala i prva etapa, kada je krenuo karavan od 25 ekipa iz 35 zemalja.\nSPORTSKI DOGAĐAJ KOJI SPAJA DVA BRATSKA GRADA: Startovala biciklistička trka Beograd-Banjaluka\nVozače očekuju četiri etape Nakon svečanog otvaranja 15. trke, koja spaja dva bratska grada Beograd i Banjaluku, u podne je startovala i prva etapa, kada je krenuo karavan od 25 ekipa iz 35 zemalja. Trka će ove godine trajati četiri dana i podeljena je u četiri etape: Beograd - ...\nTačno175 učesnika iz 35 svetskih zemalja će kroz cilj u Banjoj Luci proći 25. aprila, nakon prođene četiri etape. - Tradicija trke duga 15 godina još jedan je dokaz odličnih odnosa Srbije i Republike Srpske, a veliki broj učesnika iz inostranstva svake godine potvrđuje da smo ...\nMeđunarodna biciklistička trka "Beograd - Banja Luka" startovala je danas sa Trga Republike u Beogradu Učestvovaće 175 učesnika iz 35 svetskih zemalja će kroz cilj u Banja Luci proći 25. aprila, nakon prođene četiri etape.\nMINISTAR UDOVIČIĆ: Trka "Beograd - Banja Luka" pokazatelj dobre saradnje Republike Srpske i Srbije!\nTradicija trke duga 15 godina još jedan je dokaz odličnih odnosa Srbije i Republike Srpske, a veliki broj učesnika iz inostranstva svake godine potvrđuje da smo zajedno uspešni organizatori međunarodnih sportskih takmičenja Međunarodna biciklistička trka „Beograd – Banja Luka” ...\nMeđunarodna biciklistička trka Beograd – Banjaluka startovala je danas, u četvrtak 22. aprila, sa Trga Republike. Nakon svečanog otvaranja 15. trke, koja spaja dva bratska grada Beograd i Banjaluku, u podne je startovala i prva etapa, kada je krenuo karavan od 25 ekipa iz 35 ...\nSvečanom ceremonijom otvaranja na Trgu Republike u Beogradu zvanično je počela 15. međunarodna biciklistička trka Beograd - ...\nU četvrtak počinje 15. međunarodna biciklistička trka Beograd – Banjaluka koja će trajati do 25. aprila. Naša reprezentacija nastupiće u najjačem sastavu u ovom trenutku, sa velikim ...\nReprezentacija Crne Gore uvjeriće se u vrijednost u konkurenciji...\nReprezentacija Crne Gore u drumskom biciklizmu debitovaće na međunarodnoj biciklističkoj trci, Beograd – Banja Luka, od sjura, 22. do 25. aprila ove godine. Naša selekcije će voziti četiri etape međunarodne trke: 22. april: Beograd - Šabac, 23. april: Obrenovac - Bijeljina, 24.


Zahtev za kretanje zbog nege starijih podnosi se Centru za socijalni rad | Kolubarske\nGrađani sa teritorije Valjeva, koji neguju starije i nepokretne osobe, zahtev za kretanje od danas podnose Centru za socijalni rad "Kolubara" u Valjevu, saopštio je Kabinet gradonačelnika.\nKako se navodi u saopštenju, Ministarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja je naložilo da se od danas na ovaj način prikupljaju i proveravaju podaci o opravdanosti zahteva građana koji neguju stare i nepokretne, da im se omogući izlazak u vreme zabrane kretanja.\nSvakog radnog dana od 7.30 do 12 časova, građani treba da dođu lično u Centar za socijalni rad „Kolubara“ i ponesu svoju ličnu kartu, kao i ličnu kartu i medicinsku dokumentaciju osobe koju neguju.\nUkoliko postoji potreba da više ljudi iz porodice neguju istu osobu, svi moraju priložiti svoje lične karte i potpisati izjave kojom potvrđuju da je neophodno da izlaze isključivo zbog nege stare osobe.\nOvom izjavom će se obavezati da najkraćim putem odu sa svoje adrese prebivališta do adrese osobe koju neguju, jer ukoliko se nađu u drugim delovima grada, biće sankcionisani.\nCentar za socijalni rad „Kolubara“ će po nalogu nadležnog Ministarstva pribaviti podatke o roditeljima, kojima je pravosnažnom presudom regulisano viđanje sa detetom (preuzimanje i vraćanje deteta od jednog roditelja) u terminima koji ulaze u vreme trajanja policijskog časa i potrebna im je dozvola za kretanje, saopštio je Kabinet gradonačelnika.\nU slučajevima kada su maloletna deca ostala bez roditeljskog staranja, usled oboljevanja roditelja, obaveza centara za socijalni rad u Srbiji je da bez odlaganja obezbede deci bezbednost, brigu o zdravlju, egzistencijalne uslove, nadzor i psihosocijalnu pomoć.\nOvo je još jedan od razloga da se apeluje na sve da bez odlaganja zatraže pomoć lekara, ukoliko imaju simptome bolesti, bez brige da će im maloletna deca ostati nezbrinuta.\nDeci će biti postavljen privremeni staratelj, najpre iz kruga srodnika ako je moguće, ili će biti smeštena u hraniteljske porodice, ili domove za decu u slučajevima kada nema drugog rešenja. Deca će se u ovakvim situacijama pregledati i testirati, kao i porodice u koje će se smestiti. Deca će moći da ostanu u okviru porodičnog stana ili kuće, ukoliko su starijeg uzrasta i ako se proceni da mogu uz podršku srodnika, prijatelja ili stručnih službi organizovati život do povratka roditelja.\nSednica Skupštine grada nije održana Pre 18 sati 23 minuta


Sastanci u PU u kojoj je čak 85% zaposlenih član NSP-a!\nNakon jučerašnjih sastanaka sa članovima NSP-a i predstavnicima poslodavca u Zaječaru, danas su predsedavajući predsedništva Veselin Nikolić, član predsedništva Saša Dimitrijević i predsednik KC MUP Goran Lazić, posetili Bor.\nPrvi sastanak održan je sa predsednikom KC Bor Igorom Nikolićem i predsednicima sindikalnih grupa ovog koordinacionog centra, Mišom Avramovićem, Ivanom Čelenkovićem i Goranom Bučanovićem.\nNikolić i predsednici sindikalnih grupa izneli su probleme sa kojima se suočavaju, a cilj je pored ostalog bio da se ti problemi iznesu načelniku PU Bor sa kim je zakazan naredni sastanak gde bi se razgovorom došlo do rešenja istih.\nKako je i planirano, nakon ovog, usledio je sastanak sa načelnikom PU Bor Branislavom Stojadinovićem. Načelnik je obećao da će lično sa predstavnicima sindikata u narednom periodu obići PS Kladovo i PS Negotin za čije je funkcionisanje bilo najviše pitanja predsednika grupa.\nNaši funkcioneri su bili vrlo zadovoljni razgovorom sa načelnikom Stojadinovićem, a na kraj moramo da napomenemo da su čak 85% posto zaposlenih u PU Bor članovi NSP-a!\nPoslednji sastanak održan je u SVS Bor gde su funkcionere NSP-a dočekali načelnik Miodrag Marković i komandant SVS Bor Ivan Janković.\nNačelnik je preneo prisutnima da je završena izgradnja nove vatrogasne stanice u Majdanpeku, a da će i VSJ Negotin uskoro dobiti nov objekat.\nOd IPE su dobijena tri nova kamiona marke MAN, dva kvada, dron i dosta prateće opreme. Saradnja sindikata i poslodavca je i ovde na visokom nivou.


Više od tri milijarde dinara za višak zaposlenih\nM. K.\t 14. novembra 2016. 17:26\n“Kroz naše socijalne programe, zbrinuto je 24.474 u 286 subjekata privatizacije. Nijedan radnik neće ostati na ulici. Niko ko je u državnoj odgovornosti neće biti bez socijalnog programa, neće biti bez odgovarajuće zaštite, pa ni bez zdravstvene zaštite”, rekao je ministar novinarima.\nVulin je naglasio da se vlada ponaša kao socijalno odgovorna i da se vodi računa o svakom radniku i o onima za čijim radnim angažovanjem više ne postoji.\nOn je podvukao da država vodi računa o svakom od zaposlenih i o onima koje su “decenijama držali na nekakvim radnim mestima, a da nije postojala potreba ni za njihovim preduzećima, ni za njihovim radom, ali su u tom trenutku kupovali njihove glasove, državnim novcem pokušali su da ne rešavaju probleme”.\nBez straha (1)\n“Mi probleme rešavamo i do kraja godine predviđeno je više od tri milijarde dinara, upravo za rešavanje viška zaposlenih i ponavljam- svaki radnik će biti zbrinut, nijedan neće ostati bez socijalnog programa, tako se ponaša socijalno odgovorna država”, kaže Vulin.


Srbija u centru medijske pažnje: Stižu pohvale iz celog sveta zbog "Parade" : Nadlanu.com\nObjavljeno 28. sep 2014. / 19:23:58\nDanas je Srbija u centru pažnje svetskih medija zbog Parade ponosa, a čestitke na njenom održavanju našoj zemlji stižu sa svih strana.\nBritanski Forin ofis čestitao je danas Srbiji na uspešnoj Paradi ponosa u Beogradu, a Vladi Srbije na stvaranju odgovarajućih uslova za održavanje prve takve manifestacije od 2010. godine.\nBritanski ministar za Evropu Dejvid Lidington pozdravio je današnje održavanje beogradskog Prajda i izrazio zadovoljstvo što je “raznolikost Srbije proslavljena u prisustvu velikog broja ljudi”, navodi se u saopštenju objavljenom na sajtu britanske vlade.\n- Vlada Srbije zaslužuje priznanje što je, nakon što je u protekle tri godine Parada bila zabranjena iz bezbednosnih razloga, stvorila uslove da se Parada održi, i nije ustuknula pred pretnjama netolerantne manjine – saopštio je Lidington.\nKomesar za proširenje Štefan File danas je u ime Evropske unije pozdravio održavanje Parade ponosa u Beogradu i osudio pretnje desničarskih organizacija pripadnicima LGBT populacije.\n- Odajemo počast pripadnicima službi bezbednosti koji su zaštitili učesnike Parade – navedeno je u saopštenju za medije iz Fileovog kabineta, uz pohvale liderima političkih stranaka, poslanicima i predstavnivima civilnog društva koji su podržali održavanje ove manifestacije.\nZapadni mediji su izvestili da je u Beogradu, prvi put posle 2010. godine, održana Parada ponosa, uz masovno policijsko obezbeđenje, i ocenili da je Srbija, kandidat za članstvo u EU, želela da pokaže da poštuje prava svih građana.\nBBC je ocenio da je glavni motiv za odluku da se dozvoli održavanje Prajda nesumnjivo bila želja Srbije da pokaže Briselu toleranciju.\nVučić je dana izjavio kako je ponosan na građane i policiju, zato što je "Parada" prošla bez većih incidenata.


Službe državne bezbednosti i reakcijama policije u svetu za 'Blic'\nBEOGRAD - Vest da je u trezorima jedne banke srpska tajna služba držala pola tone heroina odjeknula je u međunarodnim policijskim krugovima kao bomba. Policajci koji se u svetu bore protiv droge su iznenađeni, jer nisu očekivali da je jugoslovenska država ubacivala drogu na zapadno tržište - kaže za 'Blic' Marko Nicović, potpredsednik Borda direktora Međunarodnog policijskog udruženja i bivši šef beogradske kriminalističke policije, povodom otkrivanja velike količine narkotika u trezorima 'Komercijalne banke'.\n- Nema nikakve sumnje da li je ta droga bila namenjena zapadnom tržištu. Najpre zato što je to ogromna količina za relativno malo tržište Beograda i Srbije. Kod nas je teško naći kupca i za deset kilograma, a kamoli za pola tone. Osim toga, na Zapadu je mnogo veća zarada, jer kilogram heroina u Srbiji vredi 100.000 maraka, a u Njujorku pola miliona dolara.\nSve velike svetske tajne službe stavile su, prema Nicoviću, odmah po dobijanju te informacije, pod veoma strogu kontrolu kanale kojima je droga mogla biti prebacivana u Evropu ili Ameriku. Ispituje se rad jugoslovenskih diplomatskih predstavništava, putevi diplomatske pošte, poslovanje spoljnotrgovinskih preduzeća, transportnih firmi, privatnih biznismena, kriminalaca i svih koji su na bilo koji način bili povezani sa prethodnim režimom.\nOsim otkrivanja kanala kojima je droga prebacivana na Zapad, svetske agencije za borbu protiv droge pokušavaju da saznaju i koliko je narkotika u organizaciji srpske DB ranije dopremljeno u Evropu i SAD. Na osnovu razgovara sa kolegama iz inostranstva, Nicović tvrdi da su strane obaveštajne službe posebno zainteresovane za delovanje DB na Kosovu, jer javnosti nije poznato koliko je droge oduzeto Albancima tokom akcija vojske, policije i tajne službe na Kosovu koje je, između ostalog, raj za krijumčarenje droge.\n- Ovo je velika bruka i za našu kriminalističku policiju jer je i u njenim trezorima držana droga preko dozvoljenih rokova. Kolege iz Evrope su i ranije sumnjale da je Jugoslavija godinama koristila 'prednosti proterivanja iz Interpola' i da je postala centar za krijumčarenje droge, automobila, falsifikovanog novca i belog roblja a sada su dobili potvrdu vrlo bliske sprege kriminala, politike i biznisa. Osim toga, i njima i nama su sada postale jasnije mnoge nerazjašnjene profesionalne likvidacije kriminalaca i policijskih rukovodilaca. U jednom trenutku kriminalci i policajci su postali jedni drugima konkurencija na domaćem i stranom tržištu droge i borili su se međusobno za pozicije - ističe Nicović.\nZapadne policije će sada biti podozrive i to će, prema Nicoviću, sigurno prouzorkovati kašnjenje povratka naših čuvara reda u međunarodne policijske organizacije. Osnovni razlog za nepoverenje prema srpskoj policiji biće to što je, kako kaže Nicović, 98 odsto policijskih rukovodilaca iz vremena bivšeg režima ostalo na svojim pozicijama.\n- Tajna policija tokom svog operativnog rada može doći do saznanja o krijumčarima droge, ali je sasvim sigurno da ne sme sama skladištiti drogu ili je čuvati tako dugo. Sve oduzete količine moraju biti predate Javnoj bezbednosti, a zadržavanje predstavlja kršenje zakona. Tokom 1984. godine jugoslovenska vojna kontraobeveštajna služba je tokom rada naišla na krijumčare droge, ali je hapšenje i preuzimanje droge prepustila beogradskoj policiji - kaže Nicović.\nUprkos zakonskim zabranama poznato je da mnoge tajne policije trguju drogom kako bi stvorile tajne fondove za 'crne operacije'. Javnosti je poznat 'slučaj Irangejt' kada su američke tajne agencije drogom finansirale nabavku oružja kontrašima u Iranu. Prilikom otkrića afere uhapšeno je 27 rukovodilaca američkih tajnih policija.\nBugarska tajna služba je, po nalogu KGB-a, skoro 30 godina izvozila drogu u zapadnu Evropu sa stategijom trovanja tamnošnje mladeži. Za te poslove osnovano je i posebno preduzeće 'Kinteks', a otkriveni su krajem osamdesetih godina, posle smene komunističke vlasti u Bugarskoj.\n- Posle otkrivanja 'heroinske afere' i najširoj javnosti je postalo jasno zašto je veliki broj dobrih policajaca profesionalaca isteran iz službe ili primoran da je napusti. Oni su svojim znanjem i profesionalnošću mogli da ugroze korumpirane i u kriminal upletene šefove policije i zato su proterani iz policije - kaže Nicović.\nBEOGRAD - Sva droga zaplenjena na teritoriji Okružnog suda u Beogradu već dvadeset godina se kao sudski depozit poverava na čuvanje Gradskom SUP-u - izjavio je za 'Blic' sudija ovog suda Ilija Simić, koji je dugo godina sudio optuženima za trgovinu opojnim narkoticima.\n- U Okružnom sudu postoji posebna službena knjiga sa sudskim pečatom i u nju moraju da se unesu podaci o oduzetoj drogi, bez obzira da li se radi o pola grama ili daleko većoj količini. Rešenjem predsednika suda formirane su i dve komisije, od kojih jedna kontroliše ovu vrstu depozita, dok je druga zadužena ua uništavanje droge po posebnom postupku - objašnjava sudija Simić.\nPoslednja kontrola droge koju je Okružni sud kao depozit predao Gradskom SUP-u obavljena je u jesen prošle godine. Ovu komisiju predvodio je zamenik predsednika suda i tom prilikom, kako kaže sudija Simić, nisu otkrivene nikakve nepravilnosti i zloupotrebe.\nDroga se skladišti u posebnu prostoriju na trećem spratu zgrade u Ulici 29. novembra i za ovaj posao su angažovana dva čuvara. Oni imaju posebne ključeve za otvaranje vrata ove prostorije i u nju ne mogu da udju jedan bez drugog.\nNa pitanje da li sud zaplenjenu drogu predaje na čuvanje Službi državne bezbednosti ili nekom drugom resoru, sudija Simić kaže:\n- Ne znam kakva su iskustva u ostalom delu Srbije. U Beogradu za to nije zadužen SDB, već kriminalistička policija.\nPo rečima sudije Simića, droga u sudskom depozitu ostaje najčešće dve godine, koliko je obično potrebno za pravosnažno okončanje krivičnog postupka, a zatim uništava.\nHapšenje u Subotici zbog heroina


Tata i ćerka zajedno na sceni: Vasil Hadžimanov Piano Trio u Klubu književnika – Gloria\nTata i ćerka zajedno na sceni: Vasil Hadžimanov Piano Trio u Klubu književnika\nPopularni kompozitor, klavijaturista i muzički aranžer Vasil Hadžimanov otvara novu koncertnu sezonu najstarijeg jazz mesta u gradu – Kluba književnika.\nVasil Hadžimanov svrstan je u najproduktivnije i najperspektivnije džez muzičare na prostoru bivše Jugoslavije, sa objavljenih sedam albuma, mnoštvom nastupa u zemlji i regionu kao i redovnim prisustvom na svim ovdašnjim, regionalnim i internacionalnim džez, i world music manifestacijama i festivalima.\nOvoga puta, u Klubu Književnika, Vasil se odlučio da prezentuje svoj trio, tako da će posetioci, pored njega na klaviru, imati ekskluzivnu priliku da čuju Milana Nikolića na kontrabasu, zatim Peđu Milutinovića na bubnju, kao i specijalnog gosta na trubi – sjajnog umetnika Strahinju Banovića, dok će glavni vokal biti Marta Hadžimanov.\nJoš od 1946. godine Klub književnika nosi status kultnog restorana. To je mesto na kom je Ivo Andrić dao svoju prvu izjavu nakon primanja Nobelove nagrade, mesto gde su sedeli, pili i jeli filozofski velikani Simon de Bovoar, Žan Pol Sartr i legendarna glumica Sofija Loren. Baš ovde su se Danilo Kiš i Momo Kapor redovno družili, a na meniju su, pored odlične hrane, uvek bile i intelektualne debate. Elizabet Tejlor i Ričard Barton, po priči njihovih prijatelja, se samo u Klubu književnika nikada nisu svađali…\nLetnji provod latino dive: Kad Džej Lo krene na odmor sa ekipom od 90 članova i 230 kofera\nKoncert Ane Štajdohar na Radiju 3\nZabrinuo fanove: Sting zbog “misteriozne” bolesti otkazuje koncerte


Udruženje porodica kidnapovanih i ubijenih na Kosovu i Metohiji: Nećemo moći da zaboravimo, ni oprostimo\nUdruženje porodica kidnapovanih i ubijenih na Kosovu i Metohiji povodom 20 godina od početka NATO agresije saopštilo je da oni koji su preživeli najveći pakao, u čijim porodicama je ostalo upražnjeno mesto neće moći to nikada da zaborave ni da oproste.\n"Pravde nema samo za srpske žrtve, zločinci su i dalje nekažnjeni, a od nas se očekuje da oprostimo", navodi Udruženje.\n"NATO agresija je pod krilima 'Milosrdnog anđela' nemilosrdno sejao smrt po Srbiji, Kosovu i Metohiji, a meta čeličnih krila anđela je bilo stanovništvo Srbije, bez izuzetaka i to sve zbog navodne humanitarne katastrofe montiranog Račka, 'projekta' OEBS-a i Vilijama Vokera", ukazuje Udruženje i dodaje da je 78 dana NATO bombardovanja odnelo na hiljade nedužnih žrtava.\n"Pored strateških ciljeva, ciljevi su bili i civili, žene, deca, stari, zdravi, bolesni, putnici, bez izuzetaka. Kako zaboraviti Milicu, Sanju, malu Bojanu u naručju oca Božina, kako zaboraviti Grdelicu, Aleksinac, Lužane, Varvarin, Niš, Prištinu, Beograd...? To niko ne može čak i da hoće, čak i ona zločinačka ruka koja je ubila zaboraviti sigurno ne može", navodi se u saopštenju.\nHa2o A sta mislite da ce ona druga strana da zaboravi i oprosti !? Proklet smo mi narod bez obzira na veru i nacionalnost u ovome delu sveta nas samo moze da opameti jedna mala atomska bomba i nista drugo posto nam je mrznja i netolerancija uvek na prvom mestu svakidasnjice.\nGradska vlast u Kraljevu odlučila je da više ne izdaje građevinske dozvole za gradnju malih hidroelektrana koje bi uništile reke i životnu sredinu. Na taj potez odlučili su se nakon što su investitori doslovno skrenuli reke u cevi i potpuno uništili živi svet oko planinskih reka na području Kraljeva.