Izvor: SrbijaDanas.com, 04.Jul.2020, 00:59\nNa primeru Kine se pokazalo da ovaj pristup funkcioniše, a pitanje je samo da li smo ga na vreme primenili i koliko smo jake mere preduzeli\nPandemija koronavirusa Sars-CoV-2 pokazuje se širom sveta u svoj svojoj svireposti. Pola sveta je stalo otkad je virus počeo da se širi planetom, a posebno je problematična činjenica to što se izuzetno lako prenosi. Dodatni problem je to što mnogi ljudi koji su zaraženi imaju blage ili neznatne simtome i prenose virus ni ne znajući da to čine.\nPosledice infekcije umeju da budu ozbiljne: oko 14 odsto obolelih mora na terapiju kiseonikom (na respiratore), dok 5 odsto završava na intenzivnoj nezi. Istraživanje koje su sproveli istraživači sa Imperijalnog koledža...


Air France obnovio letove za Peking | Serbiaworld\nOd sada putnici iz Srbije još lakše mogu da putuju za Peking\nFrancuska avio kompanija nedavno je obnovila letove iz Pariza za Peking, preko obližnjeg aerodroma Tianjin Binhai.\nNa ovoj liniji Air France planira da leti jednom nedeljno, a putnici u povratku mogu da lete na direktnoj liniji Peking Pariz, sa pekinškog međunarodnog aerodroma. Na ovaj način i putnici iz Srbije imaju dobru konekciju ka glavnom gradu Kine.\nAerodrom Tianjin Binhai avio kompanija Air France koristi zbog kineskih zdravstvenih propisa, a on se nalazi na manje od sat vremena od Pekinga. Putnici na Tianjin Binhai aerodromu mogu da se ukrcaju na brzi voz za Peking kojim će za kratko vreme stići do kineske prestonice.\nTianjin Binhai je treća vazdušna luka u Kini ka kojoj francuska avio kompanija obavlja direktne letove.\nAvio kompanija Air France odlučila je da privremeno, tokom zime, obustavi letove između Pariza i Beograda, ali su putnicima iz Srbije na raspolaganju direktni letovi avio kompanije Air Serbia sa kojom Air France ima potpisan kodšer sporazum.\nPrethodni tekstPRE TRI GODINE PREMINUO JE VELIKI GLUMAC: Evo zbog čega ćemo pamtiti Ljubišu Samardžića, šta je govorio i šta mu je bio neprebol\nSledeći tekstZAVRŠEN 47. FESTIVAL INFANT U NOVOM SADU: Pobedio „Prostor za revoluciju“\nPATRIJARH PORFIRIJE POZVAO NA MIR: „Svako je svakome potreban, ne možemo jedni bez drugih“ (VIDEO)


Avio karte Beograd → Brisel → Beograd\nPutovanje u Brisel avionom – avio karte, cene, korisne informacije...\nBrisel – nezvanična prestonica Evrope, a zvanično glavni grad Belgije, zaslužio je da se nađe na spisku gradova koje treba posetiti. Trgovi, muzeji, zamkovi, parkovi, barovi, restorani i sve ostalo čime će vas ovaj grad zaseniti, za nijansu je lepše i slađe uz ukus čuvene belgijske čokolade. Brisel je poznat i kao sedište Evropske komisije i Saveta Evropske Unije, a ovde se nalazi i političko sedište NATO-a. Do Brisela lako možete stići avionom, a kupovinu avio karte i informacijama o letovima od Beograda do Brisela možete da pogledate na ovoj stranici.\nBeograd – Brisel udaljenost\nUdaljenost između ova dva grada iznosi 1.720 km, za šta je potrebno preko 16 sati vožnje automobilom. Vazdušna udaljenost je ipak manja, oko 1.300 km, pa je putovanje avionom koje traje 2 sata i 20 minuta, mnogo bolja i brža opcija.\nDirektan let Beograd – Brisel\nDirektan let od Beograda do Brisela nudi avio kompanija Air Serbia. Putovanje u ovom slučaju traje 2 sata i 20 minuta. Air Serbia ima redovne polaske za Brisel, tokom cele godine. Poletanje je sa beogradskog aerodroma Nikola Tesla, a sletanje na briselski aerodrom, koji je svega 10 km udaljen od centra grada.\nBeograd – Brisel red letenja\nAko planirate da putujete avionom od Beograda do Brisela, avionsku kartu za direktan let prevoznika Air Serbia možete kupiti za polaske ponedljkom, utrokom, petkom i nedeljom. Sredom je jutarnji polazak 06:50h, četvrtkom u 17:40h i nedeljom u 17:30h.\nAvio karte za letove od Beograda do Brisela, koji nisu direktni, nude brojne kompanije koje poleću sa beogradskog aerodroma. Predlažemo da proverite raspored letova kao i cene karata za termin koji vama odgovaraa.\nBeograd – Brisel avio karta\nAvio kartu za Brisel, sa polaskom iz Beograda možete kupiti na ovoj stranici uz pomoć pretrage na vrhu.\nCena avio karte zavisi od toga da li ste se odlučili da direktan let ili za let sa presedanjem. Cena avio karte za Air Serbia direktan let Beograd – Brisel zavisi od datuma polaska/povratka. Proverite raspoloživost uz pomoć online pretrage na vrhu ove stranice.\nWizz Air letovi do Brisela\nLow cost kompania Wizz Air nema letove od Beograda do Brisela. Letove do Brisela ova niskobudžetna kompanja ima iz Temišvara. Polasci su svim danima sem sredom i nedeljom, a sletanje je na aerodrom Šarlroa, koji je oko 40 km udaljen od centra Brisela.\nRed letenja i cene avio karte za let Temišvar – Brisel možete proveriti putem naše pretrage.\nKako da kupim avio kartu do Brisela online?\nAvio kartu možete lako kupiti direktno na ovom sajtu. Potrebno je da odaberete željenu destinaciju i datume u pretraživaču na ovoj stranici. Celokupan postupak kupovine karte bi trebalo da traje oko 5 min. Na kraju procesa, dobićete potvrdu putem maila da ste uspešno izvršili kupovinu željene avionske karte.\nUkoliko vam je potrebna asistencija ako iz nekog razloga niste u mogućnost da kupite avio kartu za Brisel online, pozovite nas na brojeve telefona 011 4 159 169 ili nam pišite na mail avio@flyfilip.rs\nKRATKE ČINJENICE O BRISELU\nvam je novca potrebno za osnovne troškove u Briselu


U organizaciji Podrinjskog antikorupcijskog tima i ekološkog udruženja „Rzav”, u Beogradu je 15. i 16. februara održan okrugli sto - „Antikorupcijske politike u oblasti zaštite životne sredine”. Prvom sastanku neformalne Koalicije ekoloških organizacija jugozapadne Srbije prisustvovali su predstavnici organizacija : „Pakt”- Loznica, „Rzav”- Arilje, „Hrast” – Priboj, PSK „Kolovrat”- Prijepolje, Eko pokret Kosjerić, Ekološko udruženje „Čuvari prirodne” – Požega, RZORA „Raft”, „Prijatelji Brodareva” i „Green Bear” – Bajina Bašta.\nPrvo ovogodišnje okupljanje ekoloških udruženja jugozapadne Srbije poslužilo je da se u dva dana napravi presek trenutnog stanja u oblasti zaštite životne sredine na području jugozapadne Srbije, dogovore zajednički pravci delovanja, razrade kanali komunikacije i zajedničkih nastupa u eventualnim kriznim situacijama.\nZa sada neformalna, Koalicija ekoloških udruženja jugozapadne Srbije na okupljanju je ocenila da je izdavanje publikacije „Prirodni resursi i koruptivne prakse” naišlo na izuzetan odziv kod javnosti, ali i nadležnih institucija. Na skupu je dogovoren i nastavak saradnje organizacija na istraživanju u oblasti eksploatacije prirodnih resursa u jugozapadnoj Srbiji.\nPored problema u nekontrolisanoj i nelegalnoj eksploataciji prirodnih resursa, razgovaralo se i o ostalim ekološkim problemima. Targetirani su : problematično skladištenje cijanidnih soli u Loznici, mogući problemi prilikom eksploatacije rude jadarit u koritu reke Jadar, problemi pranja „betonjerki“ na reci Lim, loš rad vodoprivrednih i šumskih inspektora, najava otvaranja eksploatacije rude kod Prijepolja – Čadinje, sve veća pojava „totalne seče“ šuma u okolini Brodareva, problemi sa deponijama koje se nalaze na obalama reka Lim i Drina kao i primena Zakona o zaštiti priobalja, problem cementare u Kosjeriću i sveprisutni problemi sa mini hidro centralama.\nZaključeno je da će ekološke organizacije jugozapadne Srbije u budućnosti imati zajedničke nastupe i akcije, a osim zajedničkih nastupa u javnosti, dogovoren je i zajednički rad na povećanoj kontroli trošenja budžetskih sredstava lokalnih ekoloških fondova i zagovaranje za uspostavljanje „zelene stolice“ u svakom lokalnom parlamentu, što je i obaveza predviđena Arhunskom konvencijom. Posebno je istaknut i značaj prekogranične saradnje koji je potreban za reševanje većine navedenih problema.\nOkrugli sto je realizovan u okviru projekta „Razvoj antikorupcijskih mehanizama u oblasti zaštite životne sredine“. Projekat koji u partnerstvu realizuju Pakt iz Loznice i Rzav iz Arilja podržava Švedska u okviru programa Beogradske otvorene škole „Civilno društvo za unapređenje pristupanja Srbije Evropskoj uniji“.


Falkoni je za beogradski Centar za evropske politike rekao da taj predlog predviđa mogućnost da države Zapadnog Balkana postanu članovi kluba bez prava glasa pre nego što zvanično ostvare >> Pročitaj celu vest na sajtu NoviMagazin.rs << članstvo u EU.\n"To je najvažniji aspekt. Umesto da se pregovarački proces formuliše u vidu brojnih poglavlja, ideja je da se državama omogući bliža saradnja sa EU, korak po korak, pre nego što se dođe do ostvarivanja potpune integracije sa EU", naveo je ambasador.\nOn je rekao i da da bi bilo "značajno razmotriti da li i na koji način, Srbija i drugi koji su već otvorili pristupne pregovore, mogu da se uklope u novi predloženi okvir".\nDodao je da je "validan argument" koji je iznela ministarka za evrointegracije Jadranka Joksimović, da tokom pristupnih pregovora ne bi trebalo menjati metod rada koji je dogovoren na početku procesa.\n"Stoga, mislim da je naš predlog usmeren, pre svega, na one koji još uvek nisu otvorili pregovore o pristupanju", rekao je francuski ambasador.\nOn je međutim dodao da bi francuski predlog "mogao da donese koristi i za države koje su već započele pristupne pregovore, poput Srbije i Crne Gore".\n"Dakle, tu opciju ne isključujemo. Kada to kažem, uzimam i u obzir sve napore koje je Vlada Srbije uložila do sada, pa je jasno da Srbija ne bi mogla da krene od nule, kao da se ništa nije dogodilo od 2014. godine. Iz tog razloga, predstoje nam diskusije o tome da li bi novi okvir, i u kojoj meri, bio primenjen i na Srbiju", naveo je Falkoni.\nDodajući da je čuo za ideje o zajedničkom odgovoru Zapadnog Balkanu na francuski predlog Falkoni je kazao da bi "predlozi šest zemalja regiona svakako bili dobrodošli, ukoliko bi ta vrsta ujedinjenog nastupa bilo moguća".\nGovoreći o francuskom predlogu Falkoni je naveo da je cilj da se u saradnji sa novom Evropskom komisijom i komesarom za proširenje "spremi ažurirana procedura (proširenja) do početka Evropskog saveta u maju 2020".\n"Sve je na stolu i podložno diskusiji. Nije francuski papir osnov konačne odluke EU, već predstavlja samo naš doprinos. Verujemo da je moguće da se sve ovo uspešno sprovede do maja 2020", dodao je.\nFalkoni je rekao da je francuska posvećenost proširenju EU čvrsto obećanje i da ne postoje predlozi koji bi predstavljali alternativu tome "niti se obećanje da će države Balkana pristupiti EU dovodi u pitanje".\nPredsednik Francuske Emanuel Makron, po rečima ambasadora, "posvećen izgradnji EU koja funkcioniše" i njegova posvećenost EU ne može se dovesti u pitanje. "Njegov je stav da EU mora biti efikasnija, posebno u oblasti odbrambene politike, politike konkurencije, trgovinske politike i socijalne politike", rekao je.\nBlic: EK: Želimo da u našem mandatu približimo Zapadni Balkan EU, prioritet su nam Albanija i Severna Makedonija\nBeta: Ambasador Falkoni: Francuski predlog o reformi proširenja može biti koristan i za Srbiju


Razgovori o klimatskim promenama koje su organizovali Ministarstvo za zaštitu životne sredine i Program Ujedinjenih nacija za razvoj (UNDP) organizovani su uoči Globalnog klimatskog saveta COP26 koji će biti održan od 31. oktobra do 12. novembra 2021. godineu Glazgovu u Velikoj Britaniji. Lideri 197 zemalja, među kojima je i Srbija, sastaće se da predstave svoje planove i konkretne aktivnosti kako bi se sprečilo dalje globalno zagrevanje. Veruje se da je COP 26 poslednja prilika da se, zajedničkom akcijom, klimatske promene stave pod kontorlu.\nSkup su otvorili Fransoaz Žakob, stalna koordinatorka Ujedinjenih nacija u Srbiji i Irena Vujović ministarka za zaštitu životne sredine, dok su u panelu viokih zvanica učestvovali Šan Maklaud, ambasadorka Velike Britanije, Karlo Lo Kašo, ambasador Italije, Nikola Bretolini, šef odeljenja za saradnju u Delegaciji EU i Fransin Pikap, stalna predstavnica Programa Ujedinjenih nacija za razvoj (UNDP).\n- Danas smo ovde kako bismo diskutovali o načinima na koje će se Srbija suočiti sa ovim problemima, rekla je Žakob i dodala da samo kao zemlja od 7 miliona ljudi savršene veličine da izvršimo ovu transformaciju.\n- Mnogo toga se promenilo u poslednjih godinu dana, sa zadatkom da se smanje emisije štetnih gasova za 33 odsto, a uzimajući u obzir veličinu Srbije i njenu ekonomsku izdržljivost, možda bi trebalo da se cilj postavi na smanjenje emisije još više, nastavila je Žakob.\nŽakob je zaključila da treba nastaviti sa pomoći našoj zemlji u transformaciji i smanjenju karbonskih emisija, kao i da se nada da će se razgovori o klimatskim promenama nastaviti i nakon priprema za COP26.\nMinistarka za zaštitu životne sredine, Irena Vujović je istakla da mi svedočimo i sve intenzivnije osećamo efekte klimatskih promena na našem pragu. Ona je navela da Srbija ulaže ozbiljne napore da ispuni obaveze iz Pariza, i da je to izazov kako i za građane tako i za ekonomiju.\n- Iako je Srbija mali emiter gasova, kao potpisnici moramo da doprinesemo globalnim naporima. Spremni smo da povećamo ambicije tako što ćemo da smanjimo emsije za 33 odsto do 2030. godine, tvrdi ona.\nMinistarka je ovim povodom najavila da će, u skladu sa Zelenom agendom Evropske unije za Zapadni Balkan, ministarstvo pokrenuti nove inicijative koje će biti usmerene na prelazak na cirkularnu ekonomiju u javnom i privatnom sektoru.\n- Vrednost investicija za dekarbonizacije je 11 miliona dolara, kaže Vujović i zaključuje da je ovo proces koji ne može da se sprovede u kratkom vremenskom periodu, i ovo je postepen proces koji mora da ima efekta na građane, privredu i životnu sredinu.\nAmbasadorka Velike Britanije u Srbiji Šan Maklaud, se osvrula na reči Margaret Tačer o problemima klimatskih promena, zagađenja, gubitka prirodnih staništa itd. koja je istakla da kako bi ova borba bila efikasna potreban neizmeriv trud.\n- Prošli smo dalek put od te 1989. godine, kaže ambasadorka i dodaje: " kako smo upozoreni ako nam COP26 uspe, onda svi moramo da uradimo još više, tj. moramo da postavimo još ciljeva i još akcija, i upozoravam ovim putem Srbiju da bude još ambicioznija".\nAmbasador Italija u Srbiji, Karlo Lo Kašo, je istakao da nema više vremena i da je potrebno preduzeti ozbiljne poteze, poteze čiji efekti se osete odmah, koji su brzi i sa velikim uticajem.\n- Ako ne bude takvih poteza, nećemo moći da zadržimo globalno zagrevanje ispod 1.5 stepeni celzijusa, kaže on.\nReč na konferenciji je imao i Nikola Bertolini, šef odeljenja za saradnju u Delegaciji EU, koji je ponovio da je Pariski Sporazum da se globalno zagrevanje održi na dosadašnjim nivoima tj. na 1,5 stepeni celzijusa.\n- Kina je najveši zagađivač sa 26 odsto ukupnog zagađenja, iza nje je SAD, zatim EU sa 7,5 odst, Ujedinjeno Kraljevstvo sa 7 odsto. Mi moramo da reagujemo odmah. EU se zalaže da postane karbonski neutralna do 2050. godine, kaže Bertolini.\nOn dodaje da bi voleo da vidi da Srbija nastavi da napreduje i da se fokusira na usvajanje programa niskih karbonskih emisija.\n- Ova nova energetska strategija ne samo da zahteva državu već i korporacije i finansije, tako da pozdravljamo i raspisivanje zelenih obveznica, kaže on.\nNa konferenciji se obratila i Fransin Pikap, stalna predstavnica UNDP-ja u Srbiji, koja je stakla da je period od 2016. do 2020. godine najtopliji ikada zabeležen.\n- UNDP pomaže Vladi Srbije, lokalnim samoupravama i privredi da na vreme preduzmu neophodne mere za smanjenje negativnog uticaja klimatskih promena na zdravlje ljudi, privredu i životnu sredinu, istakla je Pikap.\n- Znamo da je Srbija u regionu gde se prosečna temperatura povećava za čak 1 stepen Celzijusa brže, u poređenju sa svetskim prosekom. Od 2000. do danas usled suša i poplava privreda je imala gubitke od 6 milijardi dolara, a procene govore da bi oni mogli porasti i do 13 milijardi dolara do 2030, ako se ne prilagodimo promenjenim klimatskim uslovima, kaže ona.\n- UNDP je već predložio niz mera koje se mogu preduzeti, posebno u najugroženijim sektorima poput poljoprivrede i vodosnabdevanja, kako bi Srbija postala otpornija na promene klime. Za adaptaciju su potrebna finansijska sredstva i , zahvaljujući EU i međunarodnim finansijskim institucijama, Srbija ima na raspolaganju fondove iz kojih može da finansira zelenu transformaciju. Takodje je neophodno uključiti i privatni sektor, rekla je Pikap.\n- Do sada smo podržali, u partnerstvu sa Vladom, Globalnim fondom za životnu sredinu i Švedskom agencijom za međunarodni razvoj (SIDA) više od 30 malih i srednjih preduzeća da pređu na modele poslovanja sa niskom emisijom ugljenika i cirkularnom ekonomijom. U ove projekte uloženo je 40 miliona dolara privatnog kapitala i komercijalnih kredita, i 2,5 miliona dolara bespovratnih sredstava, zaključuje Pikap.


Raskol u NATO-u zbog para? - Sputnjik Srbija\n19:37 26.05.2017 (osveženo 19:52 26.05.2017) Preuzmite kraći link\nUprkos žustrom stavu Donalda Trampa, u NATO-u ne postoji mehanizam koji nekome može da nametne koliko će novca ulagati u odbranu.\nAmerički predsednik Donald Tramp ponovio je na samitu NATO-a u Briselu kritike članicama Alijanse da ne ulažu u finasiranje te organizacije u meri u kojoj se to od njih očekuje. Kako je naveo, 23 od 28 članica još uvek ne plaća ono što bi trebalo za svoju odbranu što, tvrdi američki lider — „nije fer prema ljudima i poreskim obveznicima SAD“.\nTramp je do sada u više navrata eksplicitno tražio da članice NATO-a povećaju svoje vojne budžete na dva odsto BDP-a, a samo pet je to i učinilo — SAD, Velika Britanija, Poljska, Estonija i Grčka. Zašto neke od najbogatijih evropskih članica Severnoatlantske alijanse odbijaju da više ulože u odbranu i da li će promeniti stav nakon poslednje opomene američkog predsednika?\nVojni analitičar Aleksandar Radić za Sputnjik kaže da uprkos otresitom stavu Donalda Trampa, u NATO-u ne postoji mehanizam koji nekome može da nametne koliko će novca ulagati u odbranu. Prema njegovim rečima, ta organizacija okuplja nezavisne vojske i vlade članica NATO-a su te koje odlučuju koliko će novca potrošiti.\n„Naravno, reč je ipak i o moralnoj odgovornosti koja se, ako ste saveznici unutar jedne organizacije, prosto podrazumeva. Američko nezadovoljstvo zasnovano je na tome što se duže vreme mislilo da nekih ozbiljnijih problema neće biti, pa su evropske vlade smanjivale udeo vojnih troškova u svom BDP-u i usmeravale novac na neke druge stvari, dok su Amerikanci ušli u niz vojnih intervencija, negde sa novcem NATO-a, a negde samostalno kada ne bi dobile podršku Alijanse. To je sada dovelo do raskola unutar Saveza jer su Amerikanci svoje ljude neprekidno slali sa ratišta na ratište, imali su velike troškove, puno poginulih i ranjenih, pa u Vašingtonu ima sve više onih koji kritički gledaju na Evropu i pitaju: Šta ste vi sve ovo vreme dali od sebe? Kada je trebalo da se ide u Irak, niste podržali stvaranje NATO operacije, držali ste se po strani“, objašnjava Radić.\n„Svrha postojanja Alijanse nije u tome da Amerika zarađuje na isporukama naoružanja evropskim partnerima, već u tome da pomaže SAD u realizaciji njene ekspanzionističke politike. NATO je pre svega instrument spoljne politike, a Tramp kao da ne razume da je većina zemalja stupila u taj savez jer ne želi više da plaća troškove odbrane, jer je to veliko opterećenje za svaki budžet, a posebno za budžete malih zemalja. Zato mnoge zemlje žele da imaju taj američki ’kišobran‘, čak i po cenu sopstvenog suvereniteta. Iako SAD sve to plaćaju iz svog džepa, zauzvrat dobijaju nove satelite. Takva su bila prećutna pravila igre u NATO-u pre nego što je Tramp došao na mesto američkog predsednika i verujem da će mu njegovi savetnici to vrlo brzo objasniti, pa će on odustati od ove ideje“, kaže Senjeljnikov Oršak za Sputnjik.\nMeđutim, prema rečima vojnog analitičara Aleksandra Radića, Amerikanci više neće biti strpljivi kada je reč o finansijskim izdvajanjima njihovih evropskih partnera u odbranu.\n„Ton kojim nastupa američki predsednik predstavlja jasnu poruku svima da će morati da ulože više novca u odbranu, iako to izdvajanje neće biti jednolinijsko niti će bilo ko slati inspekcije da proverava koliko je ko platio, s obzirom na to da od zemlje od zemlje postoje razne specifičnosti. Međutim, mislim da je stav o izdvajanju dva posto BDP-a za odbranu sazreo i na nacionalnom nivou u većini evropskih zemalja, oni su se trgle, ponovo se preispituje obnavljanje jedinica koje su rasformirane i vraćanje uskladištene tehnike. Čak se i u našem regionu, gde su svi opterećeni dubokim ekonomskim problemima, oseća taj novi ton jačanja oružanih snaga, pa verujem da će i Srbija, kao vojno neutralna zemlja, štošta preduzeti da bi ojačala svoje oružane snage“, napominje Radić.\nMihail Aleksandrov iz Centra za vojno-političke studije Moskovskog instituta za međunarodne odnose veruje da će određene zemlje dati sve od sebe kako bi izdvojile dva posto BDP-a za potrebe vojske.\n„To se uglavnom odnosi na rusofobične zemlje poput Poljske, Letonije, Litvanije. Velika Britanija će i dalje izdvajati više od dva posto, jer ova zemlja napušta EU i sprema se da ponovo postane samostalni igrač na međunarodnoj sceni, dok sve ostale zemlje i dalje neće plaćati jer imaju sopstvene unutrašnje probleme. Međutim, SAD će i dalje trpeti takvo ponašanje, neće biti lupanja šakom o sto i ucena poput ’platite ili napustite Alijansu‘ jer je američka globalistička elita i dalje spremna da subvencioniše NATO bez obzira na mnogobrojne ekonomske probleme unutar SAD“, napominje Aleksandrov.\nTramp, novac, Nemačka, samit, NATO, SAD


sreda, 6. januar 2016. 23:53h\nOpštinski odbor Srpske napredne stranke Vršac zanima u čemu se tačno sastoji stručnost kadrova iz Demokratske stranke? Da li u tome što su zahvaljujući pljačkaškim privatizacijama razorili srpsku privredu, što su desetkovali radna mesta, a porodice širom Srbije doveli do prosjačkog štapa.\nŠto se tiče funkcionera Srpske napredne stranke, oni nisu ni na koji način privilegovani i svako ko se oglušio o Zakon i zloupotrebio službeni položaj za to mora da snosi odgovornost. Tome u prilog govori nedavna akcija policije i pravosudnih organa na teritoriji cele Srbije, gde se jasno pokazala odlučna borba Vlade Srbije protiv korupcije, a koja je pokazala da nije bitno ko kojoj stranci pripada, kao i to da je Srbija jasno postavila temelje pravne države.\nŠto se tiče funkcionera DS-a to ne može da se kaže i taj nivo zakonitosti je za njih bio nepoznanica godinama i ako pričamo o neprivilegovanosti, molimo članove DS-a da nadležne organe lepo obaveste o svim malverzacijama koje su izveli u slučaju „Vršačkih vinograda“ od 2000. godine, a poseban akcenat staviti na sprovođenje i zloupotrebe projekata u Opštini Vršac koji se finansiraju iz IPA fondova.\nPOVERENIŠTVO OO SNS VRŠAC


Ubistvo Slobodana Stojanovića\nSvjedočenje zaštićenog svjedoka u slučaju ubistva dječaka Slobodana Stojanovića 1992. godine za Sud BiH nije bilo vjerodostojno i ova institucija radi sve da ovaj svjedok bude diskreditovan kako bi se u nekim drugim procesima sačuvali komandanti takozvane Armije BiH, uključujući i Nasera Orića, pišu "Nezavisne novine".\nList podsjeća da je Sud BiH osudio Elfetu Veseli na 10 godina zatvora za brutalno ubistvo dvanaestogodišnjeg dječaka, a njenog komandanta Sakiba Halilovića oslobodio optužbe, obrazlažući to činjenicom da u Krivičnom zakonu SFRJ nije propisano djelo za koje je on bio optužen.\n"Nedavno je za isto djelo za koje je optužen Halilović u Sudu BiH osuđen Mensur Đakić, tako da je obrazloženje Suda BiH u ovom slučaju u najmanju ruku smiješno", kaže izvor "Nezavisnih novina".\n"Glas Srpske" piše da je iz obrazloženja sramne presude Suda BiH kojom je Veselijeva osuđena na 10 godina zatvora, a Halilović oslobođen optužbe, jasno da je sudsko vijeće više pažnje posvetilo zaštiti oslobađajuće presude Naseru Oriću, nego kažnjavanju ubica srpskog dječaka.\nPrema tvrdnjama sagovornika "Glasa Srpske", koji je odlično upućen u dešavanja i način funkcionisanja Suda BiH, obrazloženje presude pisano je s namjerom da se degradira zaštićeni svjedok "S1" u ovom procesu.\nPrema tvrdnjama sagovornika lista koji je odlično upućen u dešavanja i način funkcionisanja Suda BiH, optužnica je i u jednom i u drugom predmetu podignuta na potpuno identičnom institutu komandne odgovornosti.\n"Ovo je još jedna potvrda da se Sud BiH ne vodi istim aršinima u identičnim pravnim stvarima i presuda za ista krivična djela zavisi od vijeća do vijeća", navodi ovaj sagovornik.\nKako je dodao, sudija Darko Samardžić je bio predsjednik Sudskog vijeća koje je oslobodilo Sakiba Halilovića, kao i član sudskog vijeća koje je po istom osnovu osudilo Đakića.\n"Sudija Samardžić je pokušao u obrazloženju presude da objasni da bi Halilović bio kriv samo da je ubistvo dječaka naredio ili ga sam izvršio. Međutim, sve ono u čemu nije pronašao elemente komandne odgovornosti u ovom predmetu, jeste prije nekoliko mjeseci u presudi komandantu Prvog bataljona 108. brigade HVO-a Bosanska Posavina Mensuru Đakiću. Doduše, i Đakić je osuđen na mizernu dvogodišnju zatvorsku kaznu, nižu čak i od zakonskog minimuma, ali je za razliku od Halilovića ipak proglašen krivim po komandnoj odgovornosti", navodi sagovornik "Glasa Srpske".\nNaser Orić Elfeta Veseli\nUprkos potjernici: Naser Orić vršljao po Srbiji\nTužilaštvo Srbije za ratne zločine\nStanojković: Naser Orić ne može mirno da spava\nPodgorica: Snimljen ubica Mila Ilića VIDEO\n6976 glasova 62%\n4284 glasova 38%


Osmani: Spremni godinama da čekamo sporazum o priznanju | Info-ks.net\n15.04.2021 u 10:56\nVakcine, ne dijalog Osmani: Spremni godinama da čekamo sporazum o priznanju\nPredsjednica Kosova Vjosa Osmani u intervjuu za irski "The Irish Times" rekla je da Kosovo namjerava da tuži Srbiju za genocid, kao i da je spremna da godinama čeka na sporazum koji će obezbjediti da Srbija prizna nezavisnost Kosova.\nOsmani smatra i da je razmjena teritorija nemoguća i ocijenjuje da predsjednik Srbije Aleksandar Vučić tek treba da dokaže da se odvojio od nekadašnjeg Miloševićevog načina razmišljanja.\nOsmani je rekla da Kosovo želi i da lideri Srbije plate za, kako tvrdi, zločine počinjene tokom rata 1998. i 1999. godine i sistematsko ugnjetavanje kosovskih Albanaca koji su im prethodili.\nOsmani je poručila da je Priština spremna da, ako je potrebno, godinama čeka na "kvalitetan sporazum" koji će obezbjediti da Srbija prizna nezavisnost Kosova "bez ikakvih promjena njegovih trenutnih granica".\nOsmani je rekla da je prioritet Kosova pitanje nestalih, kao i ratne odštete za, kako tvrdi dalje u intervjuu, "sva razaranja koja je Srbija prouzrokovala na Kosovu, i to ne samo tokom rata, već od 1989. godine, kada je Milošević došao na vlast i predvodio sistem sličan aparthejdu" na Kosovu.\nOsmani je rekla da kada dođe vrijeme da delegacija Kosova sjedne sa predsjednikom Srbije, prvo pitanje koje će postaviti biće "gdje su naši voljeni?".\nOna je dodala da kosovski lideri sada analiziraju historiju razgovora sa Beogradom, kojim posreduje EU, kako bi pripremili buduće pregovore za, kako kaže, poboljšanje života građana na Kosovu i obezbjedili ključne komponente, što su, prema njenom mišljenju, "uzajamno priznanje Kosova i Srbije i njihovih trenutnih granica".\nOsmani je rekla da je njen prioritet da obezbjedi vakcine protiv korona virusa i poručila međunarodnim partnerima da se ne možemo usredsrediti, a ni oni ne bi trebalo, na dijalog, dok ljudi umiru.\n"Vakcine su nam potrebne trenutno, ne dijalog", rekla je Osmani.\nVjosa Osmanipredsjednica KosovaThe Irish Times


Odluka o inspekciji u FBiH motivisana praznom federalnom kasom – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nZbog nižih cijena inspekcijskog nadzora na graničnim prelazima na teritoriji Republike Srpske, gotovo svi veći uvoznici u FBiH zaobilazili su granične prelaze na teritoriji Federacije.\nCijena inspekcijskog nadzora na graničnim prelazima na teritoriji Srpske je 20 KM po pošiljci, odnosno po kamionu, bez obzira o kojoj količini robe je riječ, dok je se u FBiH plaća i do 30 KM po grupi proizvoda, pa nerijetko inspekcijski nadzor košta po nekoliko hiljada KM.\nIzvor “Nezavisnih novina” objašnjava da to praktično znači da inspekcijski nadzor kamiona u kojem se nalazi posuđe, alat i namještaj u Srpskoj košta 20 KM, a na graničnom prelazu na teritoriji FBiH 90 KM.\nDrugi mogući razlog ove skandalozne i nezakonite odluke Ministarstva trgovine FBiH jeste pritisak takozvanih kontrolnih kuća, jer – za razliku od Srpske, gdje inspekciju isključivo provodi Inspektorat Srpske – u FBiH to mogu da rade i kuće koje ovlasti federalno resorno ministarstvo.\nVjerovatno su vršile pritisak te kontrolne kuće, koje su ostajale bez novca, jer uvoznici zbog nižih cijena idu preko Srpske.\nFederalni ministar trgovine Milorad Bahilj nedavno je donio odluku o visini i načinu plaćanja naknade za pokriće troškova kontrole kvaliteta određenih proizvoda pri uvozu i izvozu, u kojoj je navedeno da se na “teritoriji FBiH može prodavati isključivo roba koju je pregledao federalni carinski inspektor”.


Niška televizija » „Bekstvo u prirodu“ sve masovnije\nObjavljeno 08.07.2013. 16:22\nVikend za nama obeležila je manifestacija „Bekstvo u prirodu“, koja je po četvrti put organizovana na Kameničkom visu. Više od 5000 posetilaca uživalo je u šesnaestočasovnom muzičkom programu i pratećim dešavanjima, a organizatori su ovogodišnji festival ocenili kao najbolji do sada.\nOvogodišnji program bio je bogatiji po mnogo čemu, ističu organizatori, počevši od toga da su prvi put postavljene dve bine, dok je posetiocima ponuđen i mnogo veći broj pratećih sadržaja. Kao i prethodnih godina, fokus je bio na muzičkom delu programa, u okviru kog je nastupilo dvadesetak izvođača, elektronske i alternativne domaće scene, dok su se iz pratećih dešavanja izdvojile ekološke radionice, kao i veoma zanimljive sportske aktivnosti. Zanimljivo je da je u Niš specijalno zbog ovog festivala došao i jedan broj posetilaca iz zemalja u regionu. Uprkos tome što je na kratko nestala struja, organizatori kažu da je sve proteklo baš onako kako su zamislili.\nBezbednost je i ovoga puta bila prioritet, pa je prostor bio ograđen, dok je na ulazu svako od posetilaca prošao strogu kontrolu. Ipak, bilo je onih koji su pokušali da unesu drogu. Iako je i ove godine bilo određenih problema zbog gužve u saobraćaju, organizatori ističu da su oni bili manje zastupljeni nego prethodnih godina.\nManifestacija je nastavljena i u nedelju, kada je došao red da posetioci pokažu i malo društvene odgovornosti, pa je jedan deo njih ostao da očisti prostor. Organizatori su i ovu akciju ocenili kao veoma uspešnu.\nIako je četvrto „Bekstvo“ tek završeno, peti festival se već priprema. U planu za sledeću godinu su rok bina, ali i festival na kome će učestovati bendovi sa ovog područja, a sve sa ciljem promovisanja muzičkog potencijala niške alternativne scene, koja ima mnogo toga da ponudi.


Obnovljene crkve u Blagaju - Službene stranice Grada Mostara\nObnovljene crkve u Blagaju\nU Domu kulture u Blagaju je Komisija za očuvanje nacionalnih spomenika BiH predstavila rezultate obnove crkava u video prezentaciji.\nPrisutnima su se obratili pored veleposlanik SAD u BiH Patric Moona, župnik župe Presvetog trojstva Blagaj - Buna don Nikola Menalo, episkop zahumsko - hercegovački i primorski i glavna savjetnica gradonačelnika Grada Mostara Radmila Komadina.\nUpriličena je i izložba panoa nacionalnih spomenika sa fotografijama svih projekata financiranih putom Posebnog fonda američkog veleposlanika za naslijeđe, uključujući i likovne radove učenika osnovnih škola koji su sudjelovali u edukativnoj komponenti projekta 'Moja BiH - moje naslijeđe'.\nVeleposlanik SAD-a u BiH je podsjetio kako je u proteklih nekoliko godina petnaest projekata u BiH financirano iz Posebnog fonda američkoga veleposlanika za naslijeđe u BiH, a riječ je o obnovi mostova, spomenika i sakralnih objekata u Banja Luci, Blagaju, Foči, Livnu, Rogatici, Jajcu, Sarajevu, Stocu i Trnovu u iznosu od skoro 600 000 američkih dolara.\n"Obnavljanje ovih dvaju crkava koje su bile porušene u ratu učvršćuju zajedničko opredjeljenje naše dvije zemlje da se angažiramo na izgradnji trajnoga mira", kazao je Moon, ističući kako ga ohrabruje upravo činjenica da su obje crkve financijski potpomogle obnovi.\nGlavna savjetnica Grada Mostara Radmila Komadina istaknula je kako je obnova dviju crkava za pravoslavne i katoličke vjernike značajan projekt, a za Blagaj i Mostar važan i zato jer su ove dvije bogomolje prepoznatljive kao kulturni i arhitektonski simbol. "Uz džamije i Tekiju, obnova katoličke i pravoslavne crkve u Blagaju je konkretan znak višenacionalnosti koja je danas obilježje Mostara", ocijenila je Komadina.\n"Restauracija te dvije crkve, koja je spriječila daljnje propadanje objekata, veliki je doprinos povratku građana na svoja ognjišta i međusobnom pomirenju", kazala je izvršna dužnosnica Komisije za očuvanje nacionalnih spomenika BiH Mirela Mulalić Handan.


Milanovićev kabinet: Dodik u Zagrebu kao predstavnik Srba, a ne BiH - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Milanovićev kabinet: Dodik u Zagrebu kao predstavnik Srba, a ne BiH\n1Piše: Beta 16. septembra 2020. 16.38\nHrvatski i bošnjački članovi Predsedništva BiH Šefik Džaferović i Željko Komšić kritikovali su ih što primaju Dodika, tvrdeći da on dovodi u pitanje opstanak BIH.\n„Reč je o uzvratnoj poseti koju je prihvatio službeni Zagreb ignorišući institucije Bosne i Hercegovine. To je njihov izbor, kao što su njihov izbor i posledice koje će iz takvih postupaka nastupiti“, napisao je Džaferović, a u sličnoj oceni mu se pridružio Komšić.\nPozivajući se na izvore u kabinetu hrvatskog predsednika Hina prenosi da su „dva glavna cilja stabilnost susedne države i zaštita prava Hrvata“. „Sagovornici su nam svi od kojih zavisi ma ovisi dogovor, a Dodik nekoga predstavlja“, dodao je taj izvor.\nmilan bandic, Milorad Dodik\n16. septembra 2020. u 17.30\nKoji srpski narod i kad je odredio Dodika za svog predstavnika? Kako se lepo/lijepo/ljepo/ubavo/lipo desničarski prodavci magle međunacionalno vole, dok svađaju narode na krv i nož.


Prvo poluvreme pripalo je Bahčešehiru sa 37:35, ali pobednik je praktično rešen posle trećeg perioda koji je ovaj tim dobio sa 21:8.\nKod pobednik se najviše istakao Ben Bentli sa 20 poena, a prošlogodišnji MVP Evrokupa DŽamar Smit je imao 15 poena i šest asistencija.\nKod izabranika Aleksandra Đorševića kapiten Melih Mahmatoglu sa 12 poena, Akile Polonara sa 11 i Metedžan Birsen sa 10, Devin Buker je dodao devet.\nPodsetimo, Fenerbahče će u prvom kolu Evrolige dočekati Crvenu zvezdu (1. oktobar, 19.45).\nKK Fenerbahče KK Bahčešehir Aleksandar Đorđević košarka Prijateljska utakmica


By Spiros Sideris / Објављено на: October 26, 2020\nRuski ministar spoljnih poslova poziva na direktan dijalog sa Turskom\nRuski ministar spoljnih poslova Sergej Lavrov tokom posete Grčkoj u ponedeljak održao je niz kontakata, te se sastao grčkim premijerom Kiriakosom Mitsotakisom, liderom opozicije Alekisom Ciprasom i svojim kolegom Nikosom Dendiasom.\n„Rusija ne može da zauzme bilo kakav drugačiji stav osim onog koji diktira pomorsko pravo“, rekao je on, dodajući da je bilo koja članica sporazuma mogla da registruje svoje teritorijalne vode do 12 nautičkih milja, poštujući zdrav razum i geografske posebnosti.\nNikos Dendias objasnio je Sergeju Lavrovu eskalaciju turskog provokativnog ponašanja u istočnom Mediteranu, jer je „Turska juče po ko zna koji put potvrdila svoju volju za provođenjem ilegalnih seizmičkih istraživanja u oblastima unutar grčkog kontinentalnog pojasa“. Grčki ministar je takođe jasno stavio do znanja da je Grčka spremna za sve nepredviđene slučajeve i da nema drugog izbora nego da u potpunosti brani svoj suverenitet i suverena prava.\nRuski ministar spoljnih poslova naglasio je da razlike i probleme treba rešavati „samo pregovorima uz uvažavanje i poštovanje interesa svih“ i „na osnovu međunarodnog prava“. U stvari, podvukao je da je pomorsko pravo ključno za normalizovanje situacije.\n„Svi problemi koji se pojave između zemalja moraju se rešavati dijalogom. Bez obzira koliko je teška situacija između Grčke i Turske, mi ćemo uvek ostati za to da se o tim problemima razgovara i da se rešavaju direktnim dijalogom“, rekao je Lavrov.\nŠto se tiče regionalnih kretanja, Nikos Dendias je istakao da je svim temama o kojima se razgovaralo, „zajednički imenitelj bila destabilizujuća uloga Turske i njene neoosmanske ekspanzionističke tendencije“.\nGrčki ministar spoljnih poslova čak je pokrenuo pitanje izvoza vojne opreme u Tursku i činjenicu da ta oprema destabilizuje sve zemlje u regionu, izražavajući pritom zabrinutost zbog uloge Turske u Siriji.\nTakođe su prodiskutovani najnoviji događaji u Libiji i Nagorno-Karabahu, te se razgovaralo i o kiparskom pitanju, rešavanju na osnovu rezolucija Saveta bezbednosti UN, pri čemu je gospodin Dendias naglasio da „Rusija ima ključnu ulogu kao stalna članica Saveta bezbednosti; snažno i stabilno podržava relevantne napore koji se započinju, nešto što Grčka posebno ceni “.\nU vezi sa grčko-ruskim odnosima, gospodin Dendias je naglasio da su dve države i njihovi narodi povezani dugoročnim, snažnim prijateljstvom ukorenjenim u istoriji, kulturi, religiji, uzajamnom poštovanju i međusobnom razumevanju, ističući da će Grčka zadržati kanale komunikacije sa Rusijom stalno otvorenim.\nPrimetio je da Grčka, država članica EU i NATO-a, nastoji i radi na održavanju i jačanju kanala komunikacije između ovih organizacija i Rusije, putem institucionalizovanih struktura.\nIstakao je da je u pogledu grčko-ruskih ekonomskih odnosa poseban akcenat stavljen na energetiku, ekonomski i kulturni sektor i posebno na energetska pitanja, pri čemu se Grčka raduje nastavku obostrano korisne saradnje i njenom širenju u oblastima kao što su obnovljivi izvori energije.\nSa svoje strane, ruski ministar spoljnih poslova opisao je Grčku kao „jednog od najvažnijih ruskih partnera sa dugogodišnjim istorijskim prijateljskim vezama“. Podsetio je da je na početku pandemije postojala uzajamna pomoć između zemalja, posebno u pogledu repatrijacije građana.\nIstakao je da na bilateralnom nivou postoji obostrani interes da se što pre prevaziđe smanjenje bilateralne trgovine, dok će čim uslovi budu dozvolili biti održan zajednički međuministarski komitet za ekonomsku, industrijsku, naučnu i tehnološku saradnju .\nSergej Lavrov izrazio je zahvalnost Grčkoj kao predsedavajućoj Komitetu ministara Saveta Evrope, dok će vrlo važni dokumenti, uključujući Atinsku deklaraciju i važne inicijative za obrazovanje i kulturu, biti potpisani početkom novembra.\nRuski ministar imao je sastanke i sa grčkim premijerom Kyriakosom Mitsotakisom, kao i sa liderom opozicije i šefom SIRIZA-Naprednog saveza, Aleksisom Ciprasom.\nPrema izjavi koju je izdao kabinet premijera, tokom sastanka razgovarano je o agresiji Turske i bilateralnim odnosima.\nTokom sastanka lidera SIRIZA-Naprednog saveza Aleksisa Ciprasa i Sergeja Lavrova analizirano je jačanje grčko-ruskih odnosa tokom godina upravljanja SIRIZOM i njihove buduće perspektive.\nTokom sastanka, dvojica sagovornika razgovarali su i o razvoju događaja u širem regionu, sa naglaskom na istočnom Mediteranu.\nAleksis Cipras naglasio je važnost okončanja turske agresije radi unapređenja priprema i nastavka pregovora za pravično i trajno rešenje kiparskog pitanja, na osnovu rezolucija UN-a povlačenjem okupatorskih snaga i ukidanjem garantora.\nNa kraju, gospodin Cipras zahvalio je Rusiji na stabilnim pozicijama u pitanju Kipra. / ibna


Kina visokotlačni vazdušni prijemnik Proizvođači i dobavljači za skladištenje rezervoara - Kupujte dobru cijenu Cisterno za skladištenje visokog pritiska za visoku tlaku - Jiayu specijalna oprema\nRezervoar za skladištenje visokog pritiska\nGasni rezervoari su prateća oprema za vazdušne kompresore, vazduh ulazi u kompresor i šalje se u rezervoar za gas nakon pritiska, a zatim iz cjevovoda za gas do različitih plinskih lokacija, glavna uloga rezervoara za gas u sistemu za kompresiju vazduha je da obezbedi da je snabdevanje gasom stabilno.\nGeneralno sastavljen od cilindra, glave, prirubnica, priključnih cevi, zaptivnih elemenata, ležaja i drugih dijelova i komponenti, ovaj rezervoar za prijem vazduha visokog pritiska ne samo što može čuvati komprimovani vazduh, smanjiti pulsiranje pritiska uzrokovan prekidnim pražnjenjem kompresor, postiže ravnotežu između dovoda vazduha i gasa i spusti temperaturu komprimovanog vazduha.\nŠtaviše, komprimovani vazduh skladišti vodu u rezervoaru za gas, rezervoar za gas može podesiti pneumatski pritisak izazvan neuravnoteženom potrošnjom gasa pneumatske opreme i povećati stabilnost pritiska gasne opreme.\nPored toga, opremljen je i sigurnosnim uređajem, meračem i završetkom uloge različitih proizvodnih procesa. Postoje vertikalni ili horizontalni opcioni.\nPropusnost mašine za sušenje i filtriranje je u skladu sa pomicanjem kompresora\nZapremina rezervoara za skladištenje gasa je između 10% i 20% pomaka kompresora. Kada je potrošnja gasa velika, zapremina rezervoara za skladištenje gasa treba na odgovarajući način povećati. Ako je potrošnja gasa na gradilištu mala, može biti manja od 15%, poželjno ne manje od 10%\nNakon što se sušač ugradi u rezervoar za skladištenje gasa, funkcija rezervoara za skladištenje gasa je dovoljna, koja igra ulogu puferovanja, hlađenja i pražnjenja, što može smanjiti opterećenje sušara\nSkladišni rezervoar visokog pritiska vazduha\nGas prolazi kroz ovaj rezervoar za skladištenje visokog pritiska vazduha, filter, a zatim i sušač. Vazduh pod dejstvom rezervoara ima brzu protok vazduha koji udara u zid rezervoara kada prolazi kroz spremnik, što dovodi do brzog pada temperature u spremniku, tako da je velika količina vodene pare dobijene. Tečnost uklanja veliku količinu vode i ulja, čime se smanjuje opterećenje na sušaru.\nHot Tags: skladišni rezervoar visokog pritiska, Kina, proizvođači, dobavljači, kupuju, cijenu, na prodaju\nPrijemnik od nerđajućeg čelika\nEkološki i izdržljiv Psa kisika Generator\nPar: Upotreba kompresora vazdušnih rezervoara\nSljedeći: Vertikalni rezervoar za prijem vazduha


Zakon o akcizama blokiran na nivou BiH - Opcija\n12-06-2017 Politika, Vijesti\nMinistarstvo finansija Republike Srpske iznenađeno je izjavama predsjedavajućeg Savjeta ministara BiH, Denisa Zvizdića, u kojima tvrdi da mu nisu jasni stavovi Vlade Republike Srpske i Vlade FBiH po pitanju izmjena Zakona o akcizama.\nGospodin Zvizdić je lično, u svojstvu predsjedavajućeg Savjeta ministara BiH, 9. septembra 2015. godine, prisustvovao zajedničkom sastanku predsjednice Vlade Republike Srpske, Željke Cvijanović i predsjednika Vlade FBiH, Fadila Novalića, na kojem je usaglašen tekst Zakona o akcizama. Međutim, tako usaglašeni tekst nije dobio podršku Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH.\nNa sjednici Fiskalnog vijeća, koja je 14. marta 2017. godine, u prisustvu entitetskih premijera i ministara finansija oba entiteta, uz prisustvo predsjedavajućeg Savjeta ministara BiH, Denisa Zvizdića, održana u Istočnom Sarajevu, ponovno je usaglašen tekst Zakona o akcizama.\nIako je tada iskazan jasan i usaglašen stav vlada Republike Srpske i FBiH, izostala je podrška u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH.\nIako iz svega prethodno navedenog nije jasno kakav još stav gospodin Zvizdić očekuje od vlada entiteta, jasno je da gospodin Zvizdić i Savjet ministara BiH nemaju podršku u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH za usvajanje teksta Zakona o akcizama koji su zajednički usaglasili Vlada Republike Srpske i Vlada FBiH i predsjedavajući Savjeta ministara BiH.\nTakođe, je jasno da neusvajanje Zakona o akcizama predstavlja jednu od najznačajnijih mjera u Reformskoj agendi i Pismu namjere i da njeno sprovođenje blokiraju institucije na nivou BiH.


MEDIJI SVE GLASNIJI: NEĆE BITI NOVOG KARANTINA | Hayat.ba\nMEDIJI SVE GLASNIJI: NEĆE BITI NOVOG KARANTINA\nNeće biti drugog karantina u Italiji jer to privreda ne bi izdržala, s druge strane i strpljenje građana je upitno, pišu italijanski mediji citirajući političare i ekonomiste.\nPremijer Giuseppe Conte potvrdio, piše agencija Ansa, da neće biti novog karantina.\nMi preduzimamo sve mjere zaštite da do toga ne dođe i razvili smo odličan sistem otkrivanja i traganja za zaraženima od Covida-19″, rekao je Conte i apelovao na građane da na svoje telefone skinu mobilnu aplikaciju “Imuni”, koja omogućava da se otkriju kontakti zaražene osobe.\nTo je moralna obaveza svakog Italijana – rekao je premijer Conte.\nU posljednja 24 sata broj novozaraženih je manji nego prethodna dva dana vikenda, ali to ne znači da se virus manje širi, već je po svoj prilici posljedica činjenice da je broj testiranih na korona virus manji za 40 hiljada.\nJužna regija Kampanja je prva po broju novozaraženih, kojih je više od 400 dnevno, pa je predsjednik regije Vincenzo De Luca pooštrio mjere koje su već na snazi: obavezu zatvaranja restorana, vinarija, pabova, picerija, poslastičarnica i barova od 23 uvečer do šest ujutro.\nNezadovoljan je gradonačelnik Napulja Luigi de Magistris koji je rekao da se takvim mjerama barovi i restorani “prepuštaju mafiji”.\nI u sjevernoj pokrajini Lombardija, koja je na vrhucu pandemije bila epicentar zaraze, raste broj zaraženih.\nGradonačelnik administrativnog centra regije Milana, Giuseppe Sala zamolio je građane, posebno mlade, da obavezno nose zaštitne maske.\nOd juče je ponovo aktiviran rad Operativnog komiteta Civilne zaštite, ali ne zato što je epidemiološka situacija kritična, već da svojim radom utiče da se izbjegne dramatično pogoršavanje širenja Covida-19, piše agencija Ansa.


"Republika" - Novi svetski i nas stari poredak\nNovi svetski i nas stari poredak\nNemirenje sa novim svetskim trendovima, kao i sa novim okolnostima nastalim nakon raspada socijalistickog lagera (visepartijski sistem, trzisni odnosi, sloboda medija, pravo na misljenje), kod nasih zagovornika teorije zavere izaziva osecaj lazne bezbednosti i nade da ce se u Moskvi pojaviti neki novi tovaris Staljin koji ce udariti sakom o sto i reci: »Drugovi u Beogradu su u pravu«.\nPosto smo svi svedoci da se ovo ne desava vec sedam-osam godina, i sami drugovi gube nadu u svemoc Rusije, te se iz dana u dan sve vise okrecu Kini. Ovo je lako ilustrovati prostim gledanjem RTS-a, gde se moze primetiti da nam je u posetu dosla sekretar svekineskih zena, kao i da je nasa prva dama dobila u Kini podrsku za svoju novu knjigu. Napad u istom dnevniku na predsednika Crne Gore »koji trosi narodne pare putujuci u Ameriku« nije pratio i napad na nasu prvu damu, jer je ona u Kinu otputovala troseci svoju profesorsku platu, zar ne?\nNevolja je u tome sto se u samoj Kini desavaju promene, slicne onima koje su se nazirale i kod nas pre desetak godina, a koje su drugovi odlucnom akcijom uspeli da osujete, pa se i tamo moraju potraziti za saradnju pozeljne najkonzervativnije komunisticke snage odane ideji kulturne revolucije. Mozda se nasi drugovi zbog svega toga najsigurnije osecaju pod sankcijama, jer kako menjati sistem kad te neko stalno drzi pod blokadom, kad te neko mrzi samo zbog tvoje odanosti vecnim idejama komunisticke pravde?\nNovi svetski poredak, tako, u glavama drugova, u sustini, predstavlja osnov za postojanje (ocuvanje) naseg starog poretka. Svetski mocnici tako nastoje da uniste sve »vrednosti« naseg starog poretka: kriminal, nepotizam, izigravanje visepartijskog sistema, diktat i cenzuru u medijima, veliku nezaposlenost, progone neistomisljenika i jos mnogo drugog.\nAko zagovornici svetske zavere protiv Srbije (citaj protiv ostatka komunizma u svetu) prihvate da su u zabludi, tada nestaje potreba za ocuvanjem ovog nakaradnog poretka, te se u skladu sa tim i postavlja pitanje njihove odrzivosti na vlasti. Promene su za njih najveci problem i opasnost, a zagovornici promena, uglavnom mladji ljudi, u najvecoj meri predstavljaju izdajnike ili zabludele delinkvente.\nMozda jos uvek imamo vremena da se prestrojimo na nekoj raskrsnici? Pitanje je da li nasi vozaci poznaju saobracajne znake?


Specijal: Vučić u Vranju - InfoVranjske\nSpecijal: Vučić u Vranju\n13:50 Policija i članstvo SNS kod Sportske hale, peru se ulice\nSaobraćaj u Ulici Priskih komuna prema izlazu iz grada i oko Sportske hale odvija se normalno uoči promocije predsedničkog kandidata Aleksadra Vučića zakazane za 18 sati, javljaju reporteri portala InfoVranjske sa lica mesta.\nNa raskrsnicama su raspoređeni pripadnici MUP-a, kao i ispred Sportske hale u kojoj će biti održan skup kojim premijer Vučić počinje predsedničku kampanju iz Vranja.\nPre mitinga Vučić će na Železničkoj stanici u Vranju prisustvovati otvaranju rekonstruisane pruge na deonici Vranjska Banja – Ristovac.\n13:59 Na raskrsnicama policajci, bez gužve u saobraćaju uoči Vučićevog mitinga\n14:29 Vučiću raport predala šefica Železničke stanice\nNešto pre 15 sati na železničku stanicu Vranje stigao je premijer Aleksandar Vučić, koji danas odavde počinje kampanju za predsednika Srbije, javljaju repotreri Vranjskih sa lica mesta.\nNeposredno pre Vučića na stanicu je pristao „promotivni voz“ sa devojkama u narodnim nošnjama, novinarima i stranačkim aktivistima SNS.\n14:54 Vučić pre mitinga ruča na Pržaru\n15:34 Članstvo SNS krenulo na miting\nDva sata pre početka mitinga Aleksandra Vučića, članovi SNS slivaju se kao reke ka Sportskoj hali u Vranju, javljaju izveštači portala InfoVranjske sa terena.\nNa više punktova u gradu članovi i simpatizeri naprednjaka okupljaju se i kreću se u grupama od nekoliko desetina, do više stotina ka mestu održavanja mitinga.\nJedna poveća grupa kreće se iz sedišta stranke u Ulici Oca Justina Popovića, glavnom ulicom i Ulicom Moše Pijade prema Sportskoj hali.\nNa prostoru oko Sportske hale već se stvaraju veće gužve.\nPolako pristižu i radnici iz fabrika u državnom vlasništvu, pre svih Jumka i Simpa.\nSve organizovane grupe naprednjaka nose stranačka obeležja i transparente sa natpisima „Aleksandar Vučić“.\nMiting predsedničkog kandidata SNS Aleksandra Vučića počinje u 18 sati.\n16:05 Na Vučićev miting pristižu autobusi iz Niša, Lebana i Aleksinca\nAutobusi registarskih oznaka Niša, Leskovca, Aleksinca i drugih mesta jugoistočne Srbije sa naprednjacima koji su došli na miting Aleksandra Vučića u Vranju, parkiraju se u Omladinskoj i Radničkoj ulici oko Kompanije Jumko, javljaju reporteri InfoVranjskih sa lica mesta.\n„Ovo je odličan potez što predsednik Vučić počinje kampanju iz Vranja kako bi se na taj način rešili nesporazumi koji postoje između vranjskih naprednjaka i socijalista“, rekao je za naš portal neimenovani naprednjak iz Niša, tek pristigao u Vranje.\nReporter portala InforVranjske je na sat i po pre početka mitinga izbrojao četrdesetak autobusa niških, leskovačkih, aleksinačkih i beogradskih tablica, uz napomenu da autobusi i kombi vozila i dalje pristižu u Vranje.\n16:10 Blizu 200 članova SNS iz Vranjske Banje krenulo na Vučićev miting\n16:20 Bez socijalista ispred hale do 17 časova\nI pored apela gradskog rukovodstva, vranjski socijalisti nisu ni do 17 časova organizovano došli ispred sportske hale na miting Aleksandra Vučića, predsedničkog kandidata SNS koga podržava i SPS,javljaju reporteri InfoVranjskih sa lica mesta.\nPolicija oko 17 časova blokira saobraćaj ispred sedišta SPS u centru Vranja.\nPretpostavlja se da Ivica Dačić sa lokalnim funkcionerima treba da krene ka Sportskoj hali svakog trenutka.\nZoran Antić, lider lokalnog SPS je na sat vremena pre početka mitinga novinarima rekao da se tek očekuje dolazak socijalista.\nTrenutno ispred sportske hale nema nikoga iz lokalnog rukovodstva SPS.\nGradski odbor SPS danas je pozvao članstvo da se dva sata uoči mitinga okupi u blizini sportske hale kako bi podržali „zajedničkog predsedničkog kandidata“.\nAntić je dodao i da očekuje „pozitivan rasplet“ dogovora o ulasku u lokalnu vlast SPS koji se vodi na nivou stranačkih centrala.\n16:33 TONČEV: Stižem na miting\n16:37 Radmila Krstić iz Pirota: Najviše na svetu volim Vučića\n16:43 Dačić i vranjski SPS zasedaju u Komitetu uoči Vučićevog mitinga\nVranjski socijalisti u zgradi Komiteta razgovaraju sa rukovodstvom stranke uoči mitinga Aleksandra Vučića čiju predsedničku kandidaturu podržava i SPS, saznaju Vranjske info od sagovornika iz rukovodstva Gradskog odbora stranke.\nKako smo danas ranije objavili, članstvo SPS nije se odazvalo apelu rukovodstva da u 16 sati dođe isped Sportske hale radi zajedničkog odlaska na miting.\nNaš sagovornik nije mogao da nam kaže o čemu se razgovara sa predsednikom stranke Ivicom Dačićem na sastanku kome prisustvuju funkcioneri SPS Žarko Obradović, Aleksandar Antić, Slavica Djukić Dejanović i Djorđe Čabarkapa.\nZoran Antić, lider GrO SPS rekao je danas za naš portal kako očekuje pozitivan ishod razgovora o ulasku stranke u lokalnu vlast koju kontroliše SNS.\n16:54 Preko 2.000 ljudi iz opština Pčinjskog okruga na Vučićevom mitingu\n17:06 Nekoliko stotina jumkovaca i simpovaca pristiglo na miting\nRadnici Jumka i Simpa, njih oko tri stotine prema proceni reportera Vranjskih sa lica mesta, stigli su ispred Sportske hale kako bi dali podršku Aleksandru Vučiću, predsedničkom kandidatu SNS koji u 18 sati mitingom u Vranje počinje kampanju.\nRadnici nose transparente sa natpisima „Vučić predsednik, sigurna radna mesta“ i sl.\nVranjske su ranije danas prenele izjavu neimenovanog radnika Simpa koji je rekao da će za radnike fabrike biti otvoren poseban ulaz u halu.\n17:17 Andonov: Vučićev miting skup bašibozuka i magaraca\n17:20 Do 17.20 na miting Vučića pristiglo pedesetak autobusa sa strane\nKako javljaju reporteri InfoVranjskih sa lica mesta, do 17 sati na prostoru od benzinske pumpe „Knez Petrola“, pa do poslovne zgrade „Jedinstva“, kroz Omladinsku ulicu, te na parkin g Jumka pristiglo je pedesetak autobusa koji su u Vranje došli iz drugih gradova zbog mitinga predsedničkog kandidata SNS Aleksandra Vučića.\nAutobusi sa članovima i simpatizerima Srpske napredne stranke došli su najvećim delom iz jugoistočne Srbije, iz Niša, Leskovca, Vlasotinca, Vladičinog Hana, Surdulice, ali i iz prestonice.\nMiting počinje u 18 sati.\n17:33 Poštovani predsedniče, stanje je redovno\n17:45 Dačić oko 17.45 iz sedišta SPS krenuo na Vučićev miting\n17:58 Vučić otpočeo govor oko 18.50 časova\n19:32 VUČIĆ: Ne znam da li ću pobediti u prvom krugu\n„Imamo zajednički cilj, hoćemo jaču, bolju, snažnu i uspešniju Srbiji, hoćemo takvu Srbiju da stvorimo i hoćemo zajednički da se izborimo za nju“, rekao je u Vranju predsednik SNS-a i zajednički kandidat vladajuće koalicije na predsedničkim izborima Aleksandar Vučić.\nVučić je na početku svog obraćanja rekao da mu je drago što se u hali u Vranju okupilo toliko ljudi (po slobodnoj proceni i kapacitetu hale bilo ih je oko 4.000), a da mu je još draže što je i više od tog broja ostalo van Sportske hale u Vranju.\nPet minuta nakon toga, izveštači portala InfoVranjske sa lica mesta javili su da oko hale u Vranju uopšte nema ljudi.\n„Danas, i pre nego što su izbori raspisani, a prećutkivali smo sve uvrede i klevete, viku i galamu koju su pravili oni koji su učestvovali u najvećoj pljački našeg naroda, danas su pokazali šta žele, ujedinili se oko sopstvenih neistina i laži, i prete nasiljem i destabilizacijom Srbije, da u Srbiji prave Makedoniju, Ukrajinu, ili ne znam već šta“, dodao je Vučić.\nVučić je kazao da ne zna da li će izbori biti završeni u prvom krugu.\n„Ne znam, jer vidim kolika sila stoji iza njih, a ta sila nije narod, već svi oni koji bi da naprave nestabilnost i uruše mir i stabilnost koju smo stvarali“, rekao je Vučić.


► Stoltenberg: Poziv za članstvo Skoplju ne menja odnose NATO sa Srbijom\nGeneralni sekretar NATO Jens Stoltenberg izjavio je danas u Briselu da očekivani poziv vođa NATO Skoplju da pokrene pregovore o članstvu ne menja odnose Atlantskog saveza i Srbije, naglasivši da NATO potpuno poštuje stav Srbije da ne želi da uđe u članstvo ovog vojno-političkog saveza.\nČelnik NATO je takođe naglasio da pozdravlja "činjenicu da je Crna Gora sad članica NATO i da je dala doprinos misiji na Kosovu" ali i "tesno partnerstvo NATO sa Srbijom".\nUpitan kako NATO gleda i može li pomoći da se izgladi sukob i oštre zamerke Beograda Podgorici zbog upućivanja dvojice oficira u sastav Kfora na Kosovu, Stoltenberg je dodao da je "apsolutno moguće" da NATO ima dobre odnose sa Srbijom i da članice NATO budu u sastavu Kfora.\n"Mi podržavamo dijalog Beograd-Priština sa ciljem da se kroz pregovore nađe rešenje za dogovore i izazove koji stoje pred sporazumom za odnose Beograda i Prištine", naglasio je.\nPrema njegovim rečima Srbija blizak i valjan partner NATO. "Veoma cenim što smo pospešili saradnju sa Srbijom", istakao je Stoltenberg.\n"Ne očekujem da će to biti tema, ne mogu da spekulišem oko ishoda susreta na vrhu u Helsinkiju, ali smatram da će NATO svakako nastaviti da radi sa Zapadnim Balkanom jer smo prisutni u Beogradu, Sarajevu, a naravno imamo Kfor", rekao je i dodao da "NATO u potpunosti poštuje odluku Srbije da ne želi da uđe u članstvo Atlantskog saveza", a da veoma ceni to što Srbija nastavlja saradnju kao partner sa NATO.\nautor: VV\tizvor: Beta / Dragan Blagojević


Osam interno raseljenih porodica vraća se na Kosovo: Čekaju ih sagrađene kuće | EUME\nNaslovnica Info Press info Osam interno raseljenih porodica vraća se na Kosovo: Čekaju ih sagrađene kuće\nDanas, 11. novembra 2015. godine organizovan je povratak 8 interno raseljenih porodica u naselje Kolonija, opština Đakovica na Kosovu. Ove porodice, sa ukupno 36 članova, koje su od 1999. godine boravile u kampu Konik 2 u Podgorici vratiće se u zemlju porijekla, gdje ih čekaju već sagrađene kuće.\nOva aktivnost nastavak je bliske saradnje vladinih, međunarodnih i nevladinih organizacija koje aktivno rade na ostvarivanju trajnih rješenja za raseljena lica. Tokom oktobra, podržan je povratak 6 raseljenih porodica, odnosno 36 osoba u selo Naklo, opština Peć i 3 porodice, odnosno 19 osoba u selo Srbobran, opština Istok na Kosovu. Naredne nedelje, 17. novembra se očekuje povratak još 5 porodica u Đakovicu i jedne porodice u Kosovo Polje na Kosovo.


SportDC - Vesti - Region fudbal - Radnik pred jedno od težih gostovanja\nČetvrtak, 18.07.2019 20:30\nDvonedeljna pauza u takmičenju zbog utakmica reprezentacije ekipi Radnika iz Surdulice i više je bila nego dobrodošla uzevši u obzir promene na čelu stručnog štaba i pronalazak najidealnijeg načina za izlazak iz rezultatske krize.\nBilo je prilike da u petnaestak dana novi trener Milan Milanović upozna kolektiv, te i da ekipa odgovori novom načinu rada i novim zahtevima. Pojedinci su se trebali izboriti za najuužu konkurenciju za prvih jedanaest, a kako sledi jedno od težih gostovanja u sezoni, imalo se i dosta posla:\n„Ne znamo šta da očekujemo i ne znamo u kom će sastavu domaćin igrati te da se i tako pripremamo. Pred Crvenom Zvezdom je naredne nedelje vrlo bitna utakmica lige šampiona za koju će joj trebati najbolji igrači, pa mislim da će ovu utakmicu igrati fudbaleri koji imaju manju minutažu do sada“. - kaže u najavi kola trener Milanović i dodaje:\n"Što se tiče naše ekipe, imali smo ozbiljan rad i jednu kontrolnu utakmicu u ovih petnaestak dana. Momci su željni igre, imaćemo jaču konkurenciju za prvu postavku, imamo i povređenih igrača, ali ćemo pokušati da odradimo pametno i odigramo dobro i da se prikažemo u najboljem svetlu te i pokušamo da dođemo do nekih bodova" - dodaje Milanović.\nUtakmica Crvena Zvezda - Radnik igra se u subotu od 20:30 na stadionu „Rajko Mitić“ u Beogradu, a direktan prenos je na kanalu TV Arena Sport.\nPred prvu utakmicu na klupi Radnika


HRONOLOGIJA OBMANA: Ko će kasnije u EU – BiH, Srbija ili Ukrajina? - Vijesti365\nHome›Vijesti›Komentar›HRONOLOGIJA OBMANA: Ko će kasnije u EU – BiH, Srbija ili Ukrajina?\nHRONOLOGIJA OBMANA: Ko će kasnije u EU – BiH, Srbija ili Ukrajina?\nNedavna posjeta predsjednika Evropskog savjeta Šarla Mišela Beogradu, a zatim i BiH, prvenstveno će biti zapamćena po njegovoj konzumaciji ćevapa sa predsjednikom Srbije Aleksandrom Vučićem i gradonačelnicom Sarajeva Benjaminom Karić. To već dovoljno govori o stanju takozvanih evropskih integracija na prostoru Zapadnog Balkana.\nJeste, stigao je formalno najviši zvaničnik EU, u pauzama između šaljivih poređenja specijaliteta sa obe strane Drine, da ponešto prozbori i o oficijelnom povodu dolaska. Međutim, osim novih jezičkih egzibicija, na tragu glavnog ideologa jugoslovenskog socijalizma Edvarda Kardelja, Mišel nije ponudio baš mnogo materijala za koji bi mogli da se uhvate političari u regionu, vazda gladni briselskih sintagmi korisnih za kasnije isprazne medijske nastupe.\nOvog puta, to je bila nevjerovatna konstrukcija o „ubrzavanju proširenja kroz postepeno pristupanje“. A iza te kontradiktorne formulacije ne krije se ništa specijalno. U stvari, riječ je o zamisli da se zemljama-kandidatima za članstvo u EU omogući da, nakon zatvaranja pojedinih poglavlja u pregovaračkom procesu, učestvuju u radu Unije u apsolviranim oblastima. Ali, bez prava glasa, dakle, kao puki posmatrači.\nŠta to znači sa stanovišta onih adresa koje je Mišel posjetio u proteklim danima, dakle, Srbije i BiH, a indirektno i Republike Srpske? Gotovo ništa, jer je u pitanju gest sa jednakom težinom poput posjete srednjoškolske ekskurzije određenoj važnoj instituciji, uz pravo da se izvjesno vrijeme sa galerije posmatraju dešavanja u sali, ali i obavezu da se došaptavanjem ne remeti ambijent „visokog doma“. Realno, niko ne bi imao koristi od takvog eksperimenta – ni kreatori, jer bi im neželjeni gosti, čak i kao statisti, bili teret u ionako sporim procedurama odlučivanja, ali ni konzumenti, pošto bi svaki pokušaj da iznesu vlastiti stav, po svemu sudeći, izazvao reakcije u vidu pogleda na sat i diskretnog podsjećanja na činjenicu da ipak pripadaju publici, a ne punopravnim akterima.\nUkoliko je već tako, koji izraz u jeziku Srba i ostalih Južnih Slovena najpreciznije opisuje odnos EU prema ovom prostoru? Možda „obmana“, jer upravo taj termin solidno definiše aktuelnu politiku Brisela prema Balkanu, ako se uzme u obzir to da, realno, ne postoje nikakve ozbiljne perspektive članstva za preostale zemlje van Unije u regionu.\nSa stanovišta Republike Srpske, takav utisak dodatno pojačava i već pomalo zaboravljena odluka EU o sankcijama, odnosno o stopiranju finansiranja projekata vrijednih 600 miliona evra, usvojena na sastanku ministara spoljnih poslova Unije u drugoj polovini februara, neposredno uoči rata u Ukrajini. Nepotrebno je takvu situaciju posmatrati kroz prizmu sporenja vlasti i opozicije u Srpskoj, jer je riječ o nizu događaja povodom kojih je postojala široka saglasnost u parlamentu RS.\nPrva karika u tom lancu bilo je imenovanje Kristijana Šmita za visokog predstavnika, mimo svih dotadašnjih procedura, poštovanih na međunarodnoj sceni u prethodnim slučajevima. U Banjaluci je uslijedila reakcija koju su u Sarajevu i Briselu rutinski okarakterisali kao „blokadu državnih institucija“, a na ovoj drugoj lokaciji posegli su i za već pomenutom mjerom u vidu zavrtanja finansijske slavine. Na stranu činjenica da, zbog znamenite srpske političke dosljednosti, od „blokade“ tokom par mjeseci nije ostao kamen na kamenu. Ali, niko nije primijetio da su u Briselu pozdravili puzeći „pragmatizam“ RS, pošto se takav aplauz nije ni desio, a odluka o sankcijama ostala je na snazi.\nNišta sporno, i treba da bude tako, jer je riječ o „sponzorstvu“ kakvom bi najviše pristajala reakcija predsjednika Hrvatske Zorana Milanovića na nedavnu „prijetnju“ jednog švedskog evroposlanika – da će se i Zagreb slično provesti ako nastavi sa eksperimentima poput povezivanja prijema dvije nordijske zemlje u NATO sa izbornom reformom u BiH. Međutim, bizarno je poslije svega toga slušati Šarla Mišela kako u Sarajevu i Beogradu razrađuje novu mantru o „proširenju“ i „pristupanju“ koje će istovremeno biti i „ubrzano“ i „postepeno“?! I ne bi nikog u prostorijama sa ovim birokratom da ga upita – gospodine, objasnite kako je moguće da se automobil u identičnom trenutku kreće i 200 kilometara na sat, ali i da kazaljka pored volana ne prelazi broj 30? I zbog čega Brisel navodno i dalje žarko želi u svom članstvu BiH, čijoj polovini namjenjuje sankcije, mada je povod za takav čin već zaboravljen i deplasiran?\nNi u ostalim dijelovima našeg regiona nisu ništa bolji efekti specifične vrste humora iz Brisela – zasnovanog na stalnim ucjenama, uz „protivuslugu“ u vidu maglovitog obećanja članstva. O tome, ako ništa drugo, svjedoče karijere političara čija je čitava agenda, bar u proteklih deset godina, bila zasnovana na bespogovornom izvršavanju direktiva EU. Gdje je danas Zoran Zaev, koji je zbog ciničnih „pohvala“ iz glavnog grada Belgije bio spreman da se odrekne čak i imena vlastite države, uprkos porazu njegovog plana na referendumskom izjašnjavanju građana neželjene „Sjeverne Makedonije“? Možda će „znalci“ reći da je ostao siva eminencija u Skoplju, ali, čak i da jeste tako, što je sve manje vjerovatno, samo je pitanje vremena kada će nasljednik Dimitar Kovačevski presjeći i posljednje veze sa nekadašnjim mentorom, prethodno ismijanim i odbačenim u briselskim laboratorijama.\nNišta bolje nije prošao ni Boris Tadić, pa se sada niko u Briselu ne uzbuđuje zbog saznanja da bivši predsjednik Srbije vodi marginalnu strančicu, nemoćnu da na izborima pređe čak i sniženi cenzus od tri odsto. On je samo još jedna potrošena figura koja je sve nade bacila na jednu kartu, a danas mu niko iz EU ne nudi ni fotelje u raznim strateškim tijelima, sa fiktivnim uticajem, ali realnim privilegijama, kao utješnu nagradu za ranije pregalaštvo. Čak je i „vrijednost dionica“ Mila Đukanovića, najdugovječnijeg balkanskog vladara, značajno opala u ovim krugovima, pa je poslije par briselskih, a naravno i vašingtonskih „dašaka svježeg vjetra“, nevoljno morao da podijeli vlast, prvo sa dezorijentisanim Zdravkom Krivokapićem, a zatim sa samouvjerenim Dritanom Abazovićem, što mu ne tako davno ne bi palo na pamet.\nNaravno, nikoga u RS ne treba da uzbudi Đukanovićeva „tužna sudbina“, međutim, bar nekoga u strukturama odlučivanja morala bi da zabrine ta inercija besmislenih pregovora o „integracionim procesima“, u situaciji kada sa druge strane tog stola već odavno stižu tek isprazni motivacioni govori. Njihov sadržaj se tokom godina mijenjao, a u posljednjim nedjeljama i mjesecima moguće je vidjeti nadmetanje u disciplini smišljanja što bizarnijih ideja o tome šta bi Brisel trebalo da učini sa nesrećnicima koji već decenijama vape za članstvom u njihovom elitnom klubu.\nPa je tako bivši premijer Italije Enriko Leta lansirao zamisao o „konfederaciji“ EU sa još devet zemalja, pri čemu je imao u vidu Ukrajinu, Moldaviju i Gruziju, te još šest država Zapadnog Balkana – BiH, Srbiju, Crnu Goru, Sjevernu Makedoniju, Albaniju i, je li, „Kosovo“. Ovi vječni kandidati stupili bi u navodnu labavu asocijaciju sa blokom od 27 članica EU, samo nije jasno po čemu bi se to razlikovalo od aktuelnog stanja, osim po činjenici da je smišljen originalan naziv za okolnost u kojoj tužna devetočlana ekipica od jezgra sa 27 naručilaca dobija samo liste obaveza, ali ne i bilo kakav spisak makar i minimalnih prava.\nŠta, u stvari, znače ideje poput ove italijanske egzibicije, postalo je jasnije kada je predsjednik Francuske Emanuel Makron to nazvao „Evropskom geopolitičkom zajednicom“, a nedavni gost BiH i Srbije, Valonac, odnosno belgijski Francuz Šarl Mišel, sa ushićenjem ponovio riječi svog moćnog sunarodnika. Bilo je tragikomično pratiti reakcije političara i analitičara sa prostora bivše Jugoslavije, spremnih da Makronovu teoriju u startu odbace kao projekat „koji se ne odnosi na nas“. Biće da se ipak odnosi, ali je kompletan Zapadni Balkan u novom odnosu snaga velikih sila postao toliko nebitan da nije ni pomenut. A jesu, recimo, označene granice takve (ne)suđene EGZ, pošto je Makron govorio, a Mišel ponavljao da ona treba da se proteže od Rejkjavika i Osla pa sve do Jerevana, Bakua i Ankare.\nJoš grotesknije djeluje ona vrsta odbacivanja u redovima balkanskih vjernika u punopravno članstvo u EU zasnovana na tezi da Makron, zaboga, nije nikakav funkcioner Unije, pa veću težinu, u tim šarlatanskim vizurama, ima Ursula fon der Lajen, nego tamo neki Emanuel. Ma koliko u ovom momentu bio individualno najuticajniji tumač zapadnih namjera sa istočne obale Atlantskog okeana, nakon povlačenja Angele Merkel sa javne scene.\nKada pominju glavne gradove Jermenije, Azerbejdžana i Turske kao najudaljenije istočne tačke najavljene EGZ, Makron i Mišel jasno označavaju prioritete, ne samo Pariza, već i Brisela, i to bar u periodu od narednih pet, ako ne i 10 godina. Dakle, važan je rat u Ukrajini u kojem je Zapad jasno zauzeo stranu, podržavajući Kijev protiv Moskve. Samo, ta „podrška“ ne podrazumijeva nikakvo članstvo Ukrajine u EU, kako se brzopleto najavljivalo u danima nakon početka sukoba 24. februara, pa Makron danas ležerno najavljuje da će se o toj temi ozbiljnije moći razgovarati tek za 15 ili 20 godina. Do tada, prema ovom rezonu, ne bi bilo loše da Jermeni, Azeri i Turci, ma koliko prvi bili sukobljeni sa drugim i trećim i obrnuto, preuzmu ulogu „malih Ukrajinaca“ i bar uvedu sankcije Rusiji, ako već nisu spremni da ginu za tuđe interese, poput sljedbenika Vladimira Zelenskog.\n„Sankcije Rusiji“ su jedino pitanje prema kojem je Šarl Mišel prilikom posjeta Beogradu i Sarajevu pokazao istinski entuzijazam. Milje iz kojeg on dolazi u ovom trenutku je prvenstveno zainteresovan samo da izgradi neprobojni zid oko Rusije, a u takvom projektu sa sumanutim kontinentalnim, pa i globalnim ambicijama, ne smije biti rupa, makar one dolazile sa po svemu marginalizovanog Zapadnog Balkana. Zbog lakomislenih zvaničnika Srbije i BiH – a njih nikada nije manjkalo na obe adrese – mogla se čuti i pokoja floskula o beskonačnom „putu ka EU“, ali isključivo u vidu takozvanih „igraonica“. Znači, postavke te retorike su sljedeće – nekad i negdje ćete i ući u famoznu Uniju, ali, pošto niko od nas neće doživjeti takav momenat, zabavljajte se regionalnim imitacijama EU. Ipak, čak ni takav „duplikat“ nije prihvatljiv ako je osmišljen na lokalnom terenu, pa „Otvoreni Balkan“ ne može proći, a „Berlinski proces“, mada počiva na istom konceptu, zbog njemačkog autorstva nije problem.\nA upravo je histerična rusofobija sa zapadnim predznakom samo uvećala sve nedoumice koje već odavno tinjaju među građanima Republike Srpske i Srbije. Pri tome, treba reći da je ova skepsa prema vesternizaciji uglavnom bila usmjerena prema NATO-u, dok je EU znatno bolje prolazila u istraživanjima javnog mnjenja. Međutim, posljednje ozbiljnije ankete kojih, doduše, nije bilo u RS, ali jeste s druge strane Drine, pokazuju da se i to klatno pomjerilo, te da je broj onih koji podržavaju članstvu u Evropskoj uniji prvi put nakon dužeg vremena manji od protivnika te ideje. Čak ni privrednici ne pokazuju više nekadašnju otvorenost prema približavanju Briselu, pošto su se u nizu situacija uvjerili da u takvoj relaciji uglavnom mogu da očekuju pravila igre koja favorizuju svaku poslovnu inicijativu sa Zapada, namijenjenu balkanskim „urođenicima“, dok pokušaji prodora u suprotnom smjeru nailaze na teško premostive prepreke.\nBez obzira na decenije forsiranja iluzije da će članstvo u EU, maltene, omogućiti svakom građaninu Zapadnog Balkana da, bez ikakvog rada i napora, iz tamošnjih fondova dobija bar 10.000 evra mjesečno, od ove fatamorgane nije ostalo skoro ništa. Osim jedne naglašeno militarizovane Unije koju, umjesto nonšalantnog Šarla Mišela, sada mnogo više simbolizuju osobe poput Roberte Metsole i Sane Marin. Prva je Maltežanka i predsjednica Evropskog parlamenta, druga premijer Finske, a zajedničko im je to da su u bliskoj prošlosti posjetile Vladimira Zelenskog u Kijevu, obučene u stilizovane majice sa kratkim rukavima, poput vojničkih, kako bi na tragikomičan način pokazale solidarnost sa identičnim imidžom predsjednika Ukrajine.\nMajorizacija umjesto konsenzusa\nKada krenu na samit EU u Briselu, zakazan za 23. i 24. jun, čiji je prvi dan rezervisan, između ostalog, i za druženje sa balkanskim liderima na marginama ovog skupa, političari iz regiona bi znatno ojačali vlastitu reputaciju među domaćinima ako bi se uklopili u takav modni trend. Ukoliko se ne prilagode ovoj estetici, mogu bar da iz blizine oslušnu šta su dominantne teme na skupu oko kojeg će kružiti. A tu će, osim ključne rasprave o mobilizaciji svih kontinentalnih resursa za obračun sa Moskvom, biti prostora i da se razradi glavni zaključak famozne Konferencije o evropskoj budućnosti. Zbog onih kojima je taj proces promakao, nije na odmet reći da je riječ o par godina dugom razmatranju raznih modela transformacije EU, vođenom unutar svih ideoloških grupacija u Evropskom parlamentu.\nKao najvažnija novotarija, iskristalisao se plan uskog jezgra moćnika o ukidanju obaveznog konsenzusa pri svakom bitnijem odlučivanju unutar Unije. Dakle, ako to prođe, a vrlo je vjerovatno da hoće, EU će umjesto jednoglasja imati na sceni natpolovičnu većinu kao budući mehanizam. U takvom ambijentu, nikakvu težinu neće imati riječ niza manjih zemalja koje već jesu među 27 članica, a pogotovo će biti nevidljivi kukavni Balkanci, ukoliko u nekakvoj nategnutoj teoriji, kroz par decenija budu primljeni u ovo društvo, čiji su stratezi opsjednuti majorizacijom.\nDok budu gledali lidere iz regiona na fotografijama i TV snimcima iz Brisela u drugoj polovini juna, građani RS će nakratko dobiti povod da se zapitaju – a šta je alternativa, ako ne idemo ka EU? Ko će nam pomoći da se izborimo sa korupcijom ili da dostignemo bolji životni standard, kada je već jasno da imamo političke elite koje se smjenjuju, ali se ne približavaju ni za milimetar tim ciljevima?\nLogika smislenog odgovora na tu dilemu je neumoljiva, a formulisana je u riječima jednog znamenitog rok autora, prije par godina ovjenčanog Nobelovom nagradom za književnost, koji je svojevremeno objašnjavao da ne želi da bude nikakav „mesija“. „Ljudi stalno očekuju da im kažem nešto pametno. Međutim, toga više nema, od sada morate da se sami snalazite“, cinično je zapazio on. Isto važi i za balkansku uzaludnu zagledanost u Brisel – ako ovdašnja društva vlastitim naporima mogu da se izbore sa najdrastičnijim anomalijama, sjajno, a ukoliko to nisu u stanju, onda i zaslužuju da propadnu.\nZa početak, veliki pomak bila bi situacija u kojoj je njihovim političkom predstavnicima jasno da 23. juna uopšte ne idu na samit Evropske unije. Jer, nakon 24. februara ove godine, vrh EU je skinuo sve maske s lica, dajući do znanja svakom ko hoće to da vidi, da je riječ o strukturi koja je tek – NATO u civilu.


BiH ostaje na finansijskoj crnoj listi EU | Opština Zvornik\nYou Are Here: Home → 2019 → октобар → 10 → BiH ostaje na finansijskoj crnoj listi EU\nBiH ostaje na finansijskoj crnoj listi EU\nZvornik Danas октобар 10, 2019 BIH, EU\nBRISEL, BANJALUKA – Iako je BiH skinuta sa crne liste Radne grupe za suzbijanje pranja novca (FATF), EU je odlučila da i dalje zadrži BiH na crnoj listi visokorizičnih zemalja.\nTo u praksi znači da se otežava sprovođenje finansijskih transakcija, obeshrabruju strane investicije, a finansijske transakcije čine skupljim jer su banke koje posluju u EU obavezne da sprovode posebne procedure kada je u pitanju novac upućen ka BiH, ili iz BiH ka EU.\nPrevedeno na običan jezik, EU nije zadovoljna mjerama koje je BiH usvojila kada je u pitanju rizik pranja novca i prebacivanja sumnjivih finansijskih transakcija.\nEU je, iako na prilično zagonetan način, ovu primjedbu uvrstila u analitički izvještaj, objavljen uz Mišljenje o spremnosti BiH za kandidaturu za članstvo. U izvještaju je bez detaljnih pojašnjenja samo naglašeno da je BiH na crnoj listi EU visokorizičnih trećih zemalja zato što odredbe o vlasnicima računa nisu usklađene sa pravnom stečevinom EU. Jedino je napomenuto da se ova oblast nalazi u poglavlju 24 analitičkog izvještaja, bez pojašnjenja na šta se konkretno primjedba odnosi.\nKako nam je nezvanično rečeno, osnovni problem je što nisu ispoštovane direktive EU koje se odnose na obavezu banaka registrovanih u zemlji da sačine i arhiviraju liste vlasnika računa na način da se pravno i fizičko lice može lako identifikovati prilikom obavljanja transakcija. Ako je ovo tačno, to praktično znači da se u BiH i dalje može sakriti identitet ili otežati identifikacija lica koja prebacuju novac u BiH, a koji bi mogao biti sumnjivog porijekla. Nezvanično nam je takođe rečeno da to znači da se finansijski entiteti registrovani u EU ne mogu osloniti na procedure u BiH, te da su iz tog razloga, prema evropskom zakonodavstvu, obavezni da transakcije sa BiH podvrgnu posebnom nadzoru koji nosi tehnički naziv EDD.\n„Razlika između uobičajene procedure i EDD-a je u tome što je uobičajen proces manje striktan kada banka procesuira podatke navedene o vlasniku transakcijskog računa. EDD se sprovodi onda kada zemlja u kojoj je banka registrovana zemlju iz koje novac dolazi drži na posebnoj listi“, objasnio nam je naš sagovornik.\nPrema evropskim propisima, banka transakcije povezane sa BiH mora provjeriti tako što utvrdi ko je fizičko lice koje je vlasnik računa, da li se radi o političaru, privredniku, da li je porijeklom iz BiH ili iz neke druge zemlje.\nKao što smo rekli, u evropskim dokumentima nema dovoljno podataka šta se od BiH očekuje. Na nekoliko mjesta je istaknuto da mjere suzbijanja pranja novca treba popraviti, kao i da nedostaje osoblja i policijskih agenata koji treba da prate finansijske transakcije i suzbijaju ovu vrstu kriminala. Takođe je napomenuto da nema dovoljno procesa i osuda zbog krivičnih djela povezanih sa finansijskim kriminalom.\nZoran Pavlović, ekonomski analitičar, smatra da BiH nije dovoljno razvijena pravna država.\n„Činjenica je da kod nas vlada jako loša poslovna klima. U mnogim stvarima zaostajemo za evropskim zemljama, pa i u ovim. Mi još ne možemo da dostignemo standarde koje ove zemlje imaju“, rekao je Pavlović.\nAko, međutim, išta ohrabruje, onda je to da se ipak koliko-toliko staje ukraj aktivnostima pranja novca. Prema podacima Agencije za bankarstvo RS, u RS je prošle godine prijavljeno ukupno 48 sumnjivih transakcija u vezi s pranjem novca, u ukupnom iznosu od 127 miliona maraka. Kako su istakli, prijavljena je jedna sumnjiva bezgotovinska transakcija u iznosu od 103,5 miliona maraka, a ta sredstva su po nalogu Finansijsko-obavještajnog odjeljenja SIPA bila blokirana pet dana.\nBiH traži od SAD izručenje bivšeg vojnog policajca zbog silovanja trudne Srpkinje\nKomšić: Nije dobro da BiH ostane sa ovim Savjetom ministara\nVišković: Cilj da Bijeljina dobije prvog gradonačelnika iz SNSD-a\nTegeltija: VSTS jedina institucija BiH koja se spominje u deklaraciji SDA


Zvaničniku za negiranje genocida najmanje tri godine zatvora – Zvornik Danas\nNaslovna/naslovna/Zvaničniku za negiranje genocida najmanje tri godine zatvora\nIgor Golubović Send an email 23. jula 2021\n„Počinilac krivičnog djela iz stava (1) do (4) ovog člana koji je dužnosnik ili odgovorna osoba ili zaposlenik u instituciji vlasti ili bilo kojem organu koji se finansira putem javnog budžeta, kaznit će se kaznom zatvora od najmanje tri godine“, navodi se u nametnutim rješenjima.\n„Zakon koji slijedi i koji čini sastavni dio ove Odluke stupa na snagu kako je predviđeno u članku 2. tog Zakona, na privremenoj osnovi sve dok ga Parlamentarna skupština Bosne i Hercegovine ne usvoji u istom obliku, bez izmjena i dopuna i bez dodatnih uslova“, saopšteno je iz Kancelarije visokog predstavnika u Bosni i Hercegovini.\nKako se dodaje, ova Odluka stupa na snagu odmah i odmah se objavljuje na službenoj internetskoj stranici kancelarije visokog predstavnika i u „Službenom glasniku Bosne i Hercegovine“.\nnametnutni zakon negiranje genocida valentin incko zatvorska kazna\nNevjerovatni snimci bh. vozača na autoputu (video)\nDodik: Srbija – matična zemlja srpskog naroda\nŠvedski i finski poreski obveznici finansiraju teroriste ISIL-a


Hemofarm - Blog - Uzimajte probiotike u prevenciji i lečenju Covida\nOčigledno je da ljudi sa dobrim prirodnim imunitetom uspešno prevazilaze infekciju virusom Covid-19. Čak 70 odsto snage našeg imunog sistema nalazi se u crevima u kojima boravi aktivan živi svet korisnih mikroorganizama koji nazivamo crevna mikrobiota. I upravo su te prijateljske, probiotske bakterije prva linija odbrane kada razni izazivači bolesti, "loše" bakterije, virusi, gljivice, dospeju u naš organizam.\n„Crevna mikrobiota je temelj snage imunog sistema. Doprinosi i dobrom varenju, sintezi vitamina K, vitamina B kompleksa, resorpciji korisnih materija iz ishrane, dakle zdravlju celog organizma. Ali kada se balans poremeti nastupaju problemi. Rezultati nekih kliničkih studija jasno ukazuju na vezu poremećaja crevne mikrobiote sa nastankom gojaznosti, šećerne bolesti, metaboličkog sindroma, zatim bolesti organa za varenje, kao i nekih malignih oboljenja poput raka debelog creva”, upozorava magistar farmacije Branislava Daskalović, direktorka CHC prodaje za Zapadni Balkan iz Hemofarma.\nU toku su brojna klinička ispitivanja širom sveta kako bi se što preciznije objasnila korisna uloga probiotika u prevenciji i lečenju virusnih infekcija i Covida-19.\n„Probioticima koji deluju na homeostazu u crevima mora se posvetiti posebna pažnja. Naime medicinski podaci ukazuju da pacijenti sa Covidom imaju značajno narušenu crevnu mikrobiotu, posebno na štetu laktobacilusa i bifidobakterija. Otuda francuski, italijanski, kineski naučnici ističu preporuku primene odgovarajućih sojeva probiotika kod Covida-19, u cilju stabilizacije i održavanja crevne mikrobiote, ali i da bi se sprečile sekundarne bakterijske infekcije. Od februara 2020. Kineska nacionalna komisija za zdravstvo izdala je zvaničnu preporuku upotrebe probiotika kod pacijenata sa Covidom-19”, kaže naša sagovornica.\nSprovedene kliničke studije ukazuju da probiotski suplementi mogu smanjiti ozbiljnost oboljevanja i smrtnosti od Covida-19.\n„Takođe, probiotici mogu da inhibiraju citokinsku oluju istovremeno jačajući urođeni imunitet i sprečavajući preterani odgovor adaptivnog imuniteta, koji je sposoban da brzo reaguje na napad virusa. Isto tako specifična uloga probiotika u poboljšanju funkcije prirodnih ćelija ubica, stimulaciji IgA antitela i kontroli upale mukozne barijere podstakla je interesovanje za probiotike nove generacije za jačanje imuniteta i lečenje virusa Covid-19. Prema tome, suplementacija probiotika kod visokorizičnih pacijenata, zatim zdravstvenih radnika na prvoj liniji i svakako i kod teško bolesnih pacijenata može biti veoma korisna”, ističe Branislava Daskalović.\nNa tržištu se nalaze brojni probiotski preparati, ali postoje značajne razlike u sastavu, količini probiotskih bakterija, tehnologiji izrade, efikasnosti.\n„Za kvalitet probiotika jako je važno da proizvođači imaju dokumentovane i registrovane probiotske sojeve. To radi samo nekoliko proizvođača u svetu, poput francuskog instituta Lallemand Rosell koji se skoro devet decenija bavi proučavanjem i proizvodnjom probiotskih sojeva i svi su dokumentovani u Pasterovom Institutu u Parizu. Kompanija Hemofarm jedina u Srbiji saradjuje sa pomenutim institutom i insistira na najvišim standardima kontole kvaliteta u proizvodnji probiotika što daje veliku sigurnost i lekaru i pacijentu”, poručuje mr. pharm Branislava Daskalović iz Hemofarma.


Pumpadžije u Srpskoj kažnjene sa milion maraka - Biznis info portal - Bilans.ba\nHomeVijestiPumpadžije u Srpskoj kažnjene sa milion maraka\nPumpadžije u Srpskoj kažnjene sa milion maraka\nBANJALUKA – Tokom marta širom Srpske izvršeno je 129 kontrola benzinskih pumpi, a u 71 slučaju utvrđeni su određeni propusti, na osnovu čega su postupajući inspektori izdali 142 prekršajna naloga u vrijednosti od 1.037.200 KM, potvrdili su za “Nezavisne novine” iz Inspektorata RS.\n“Po osnovu povrede prava potrošača i Zakona o zaštiti potrošača izdata su četiri prekršajna naloga u vrijednosti od 5.600 KM”, navode iz Inspektorata. Ističu da je tržišna inspekcija Republike Srpske angažovana u punom kapacitetu i da će nastaviti sa kontrolama. Nezavisne novine\nObjava Pumpadžije u Srpskoj kažnjene sa milion maraka prenijeta sa portala Capital.ba – Informacija je capital.\nBenzinske pumpe u RS kažnjene sa milion maraka


sezonci Arhive - Biznis i Finansije\nHome\tTags\tPosts tagged with "sezonci"\nMada je novi sistem prijavljivanja sezonskih radnika putem onlajn registracije brži i jeftiniji za poslodavce, poljoprivrednici se žale da teško dolaze do radne snage. Pojedini više i ne angažuju dodatne radnike, jer ocenjuju da im se to ne isplati.\nPrema zvaničnoj statistici, više od pola miliona ljudi u Srbiji radi na neformalnim poslovima. U Nacionalnoj alijansi za lokalni ekonomski razvoj (NALED) kažu da je pojednostavljena procedura prijave putem portala i aplikacije za sezonske radnike, uvela u legalne tokove 47 odsto sezonskih radnika u poljoprivredi. …\nMikloš Balaša iz Čantavira ima savremenu farmu goveda, gde je proizvodnja dobrim delom automatizovana. Iako se radi o farmi gde su uslovi rada dobri, Mikloš se žali da teško dolazi do radne snage koja poslednjih godina odlazi u inostranstvo u potrazi az boljim standardom.\nSava Šućin iz Iriga, voćar i vinogradar, smanjio je površine pod zasadima baš zbog nedostatka radne snage. ističe da je svake godine zarada u poljoprivredi sve manja, a cena radne snage veća. Napominje da razume to što je država regulisala prijavu sezonskih radnika, ali da on tu ne vidi svoju računicu.\n„Ja sam isuviše mali da bih prijavljivao sezonce, ja se organizujem sa porodicom, komšijama da oberemo to što nam je i malo ostalo”, kaže Šućin.\nFiksni iznos poreza\nU Nacionalnoj alijansi za lokalni ekonomski razvoj objašnjavaju da mnogi sezonski radnici u poljoprivredi nisu upoznati sa zakonom o pojednostavljenom angažmanu sezonskih radnika u poljoprivredi, dok su poslodavci prihvatili novi sistem prijave.


Golubović: Nema kontinenta gdje ne živi i radi neko iz ovog kraja\nNaslovnica Južni Sandžak Berane Golubović: Nema kontinenta gdje ne živi i radi neko iz ovog kraja\nBerane – U Petnjici je otvorena tradicionalna manifestacija “Dani dijaspore”, koja po deveti put okuplja ljude iz Bihora koji žive i rade u inostranstvu.\nOtvarajući ovu manifestaciju predsjednik Općine Berane Vuka Golubović je rekao da danas nema kontinenta u svijetu, od Evrope do Australije, gdje ne živi i radi neko iz ovog kraja.\nOn je naglasio da je petnjička dijaspora pomagala Crnu Goru i svoje Berane i Petnjicu „da prebrode najteže trenutke sankcija i ratova, kao i da je dala veliki doprinos nezavisnosti Crne Gore“.\nPredsjednik Općine je kazao da je lokalna uprava pomagala razvoju Petnjice i realizaciji važnih infrastrukturnih projekata – uređenje ulica, izgradnju mini-obilaznice, vodovoda, stambenih zgrada i sanaciju puteva na području dvadeset bihorskih sela.\nBihor se prostire na području, koje je geografski veće od mnogih crnogorskih općina, ali ipak Petnjica godinama bezuspješno bije bitku za povratak tog statusa koji joj je oduzet 1957. godine.\nOvaj kraj je od tada, a posebno od vremena izgradnje moderne magistrale između Berana i Rožaja, ostao saobraćajno slijepo crijevo, i počeo ekonomski da posrće. Migracije su konstatne i nezaustavljive, tako da se danas vjeruje da još jedna Petnjica od sedam-osam hiljada stanovnika, živi rasuta po svijetu.\nOmiljena destinacija Bihoraca oduvijek je bio Luksemburg, gdje imaju i svoju četvrt. Upravo u okviru Dana dijaspore i manifestacije „Zavičajen staze Bihor 2011“ predviđeno je održavanje i „Večeri Luksemburga u Petnjici“.\nTuzlanski kanton, gdje takođe živi dosta ljudi iz ovog kraja, poklonio je ovom prilikom petnjičkom Domu kulture vrijednu kolekciju knjiga od hiljadu naslova.


Tom Korvin :\nZa volanom bibliobusa :: INFOBUS :: Mobilna biblioteka Prijepolje\n"Za volanom bibliobusa", naziv je multimedijalnog dokumentarnog projekta koji je pokrenuo Tom Korvin , pisac I muzi?ar, na Konferenciji Američkog udruženja biblioteka u Čikagu u julu 2009. godine.\nPokretne biblioteke u Sjedinjenim Američkim Državama imaju dugu tradiciju. Od skromnih kočija kakve su se mogle videti u prvoj deceniji 20. veka razvile su se u savremene multimedijalne biblioteke na točkovima koje korisnicima omogućavaju pristup najrazličitijim sadržajima. Bibliotekari koji rade u njima često su vrlo neposredno povezani sa svojim korisnicima i u prilici su da sa njima svakodnevno razmenjuju iskustva o knjigama, piscima i čitanju.\nPodstaknut iskustvima prijatelja, korisnika pokretnih biblioteka i bibliotekara, Tom Korvin je odlučio da kupi sopstveni bibliobus i da se oproba u ulozi vozača jedne ovakve biblioteke, a sve u čast knjige i proslavljanja čitanja. Njegovu ideju podržala je Nacionalna fondacija knjiga, Asocijacija američkih izdavača, Asocijacija američkih biblioteka,\nali i brojni pisci koji su pristali da i sami sednu za volan njegovog bibliobusa i prate ga na određenim rutama.\nPosetioci ove neobične biblioteke tako imaju priliku da u zamenu za kratak intervju o svojim omiljenim knjigama razgovaraju sa čuvenim piscima, kao i da izaberu neku od 3000 knjiga sa koliko bibliobus raspolaže. Korvin planira da ovaj materijal, snimljen širom Amerike, uobli?i u dokumentarni film koji bi svedočio o magičnom uticaju knjige na obične ljude čije priče najčešće ostaju nezabeležene. Takođe, dokumentarac će se baviti istorijom pokretnih biblioteka i njihovoj ulozi u američkom društvu.\nU svom poduhvatu Korvinu je dobio podršku velikog broja pisaca, među kojima su i dobitnici prestižne Pulicerove nagrade Majkl ?abon, Lorens Rajt, D�uno Dijaz , Danijel Hendler, autor serijala "Serija nesrećnih događaja Lemonija Sniketa", pisac i glumac Piter Kojote, kao i Majkl Ondatje, pisac romana Engleski pacijent po kojem je snimljen istoimeni film.\nDnevnik putovanja "Za volanom bibliobusa" svi zainteresovani mogu da prate putem društvenih mreža Fejsbuk i Tviter, kao i na internet adresi www.bookmobiletravels.com.


CRNA ČOKOLADA umesto fejsliftinga: Usporava starenje kože i štiti je od dejstva ultraljubičastih zraka | Sito&Rešeto\nNaslovna Lepota Boginja u svakoj zeni CRNA ČOKOLADA umesto fejsliftinga: Usporava starenje kože i štiti je od dejstva...\nZaštitna funkcija kože može se podstaći aktivnim supstancama flavonolima, koji se nalaze u čokoladi sa visokim sadržajem kakaoa, takozvanoj crnoj čokoladi.\nStručnjaci, međutim, zbog dejstva te namirnice na raspoloženje, za sada, ipak, savetuju umerenu upotrebu.\nLekari londonskog Evropskog dermatološkog centra savetuju svojim klijentima da jedu crnu čokoladu, jer prema rezultatima njihovog najnovijeg istraživanja ta namirnica usporava starenje kože i štiti je od dejstva ultraljubičastih zraka.\nZbog dejstva tih zraka ćelije kože gube prirodnu elastičnost, a moguća je i pojava kancerogenih promena, tvrde naučnici.\nAktivne hemijske materije u čokoladi – flavanoli – aktiviraju zaštitnu funkciju kože pri čemu dolazi do njenog podmlađivanja.\nMeđutim, čokolada se, kako su nedavno utvrdili naučnici Univerziteta Kardif, može dovesti u tesnu vezu sa agresijom.\nNaučnici su na osnovu posmatranja 17.500 dece rođene 1970. godine utvrdili da su oni koji su u detinjstvu svakodnevo jeli čokoladu kasnije okarakterisani kao agresivni ljudi.\nBez obzira na to što istraživači ukazuju da su neophodna dalja istraživanja veza između konzumiranja čokolade i agresivnosti, eksperti britanske Federacije za hranu i pića izrazili su svoje negodovanje zbog takvih zaključaka.\nPrema njihovim rečima, ljudsko ponašanje određuju socijalni faktori i nikako ne može da bude uzrokovano onim što pojedinci biraju da pojedu.\nSlučaj sa čokoladom nije, inače, prvo istraživanje koje potvrđuje vezu između hrane i raspoloženja.\nEksperiment iz 2007. godine je tako pokazao da impulsivnost kod dece može da zavisi od boje namirnica, prenose britanska glasila.\nPrethodni članakŽene “žrtve” u partnerskim odnosima\nSledeći članakKvalitet sna zavisi od toga koliko vas partner vrednuje


Rukometašice prijedorske Mire gostuju kod Krivaje u Zavidovićima - GradPrijedor.com - Portal grada Prijedora\nRukometašice prijedorske Mire gostuju kod Krivaje u Zavidovićima\nRukometašice prijedorske „Mire“, trećeplasirane ekipe na tabeli Premijer lige BiH, u 10. kolu na svom posljednjem jesenjem gostovanju, odmjeriće u subotu od 15.30 časova u Zavidovićima snage sa ekipom „Krivaje“.\nU konkurenciji za prvu postavu Prijedorčanki je ponovo Tatjana Dukić, ali je neizvjestan nastup iskusnog beka Tanje Kekić, jer je muči povreda koljena, zbog koje je na klupi „presjedila“ protekli susret protiv mostarske „Katarine“.\n– Kao novajliju u ligi „Krivaju“ ne poznajemo dovoljno, ali po našim saznanjima imaju mlad sastav i evidentno je da su se svi naši rivali protiv njih namučili. Očekujem da će na svom terenu učiniti sve ne bi li nas, kao favorita, savladali. Međutim, ja vjerujem u svoje igračice i nadam se da ćemo ostvariti pobjedu. Sa nova tri boda ostajemo u vrhu,a s obzirom da ćemo na proljeće imati povoljniji raspored, bićemo u trci za šampionsku titulu – rekao je trener „Mire“ Jovica Radaković.


Održan stručni skup posvećen podsticajima za razvoj preduzetništva - YU ECO RTV\nNaslovna / Društvo / Održan stručni skup posvećen podsticajima za razvoj preduzetništva\nGoran jun 25, 2019\tDruštvo, Ekonomija Napiši komentar 45 Pregledi\nU prostorijama Regionalne privredne komore Severnobačkog upravnog okruga održan je stručni skup posvećen podsticajima za razvoj preduzetništva u našoj zemlji. Na skupu su predstavljeni programi podrške Republike Srbije namenjeni privrednicima u ovoj godini.\nNa današnjem skupu privrednicima je ukazano na tzv. de minimis državnu pomoć. Naime, preduzetnici mogu povući u 3 fiskalne godine po raznim osnovama do 23 miliona dinara, odnosno oko 200.000 evra.\nFokus današnjeg skupa bio je na konkretnim programima Ministarstva privrede koji se realizuju preko Fonda za razvoj. U pitannju su programi za start up projekte i programi koji se realizuju preko Razvojne agencije Srbije. Fond za razvoj ove godine je sa Ministarstvom privrede opredelio 500 miliona dinara bespovratnih sredstava. Konkurs je otvoren do kraja 2019. godine, odnosno do utroška sredstava, a namena ulaganja kredita su investiciona koja podraztumevaju gradnju, nadogradnju i kupovinu objekata i opreme za razvojne projekte, dok za start-up kredite nije moguća kupovina objekata, ali jeste nadogradnja i rekonstrukcija, kao i kupovina opreme.\nRegionalna razvojna agencija privrednicima pruža pomoć kroz edukacije i kontrolu pre i nakon dobijanja kredita. Direktor Regionalne razvojne agnecije “Panonreg” Subotica, Milan Maličević pozvao je privrednike iz našeg okruga da u većem broju koriste državne podsticaje.\nKako je na skupu rečeno iz godine u godinu povećava se iznos bespovratnih sredstava što govori o povećanom broju zahteva privrednika. Dok je za ovu godinu opredeljeno 500 miliona dinara za bespovratna sredstva, u prošloj godini za ovu namenu izdvojeno je 327, a u 2017. godini 302 miliona dinara.\nPrethodna Voloneri čistili divlju deponiju kod Vitoroga\nSledeća Zadovoljavajući kvalitet vode na subotičkim bazenima\nPitali smo stručnjake šta savetuju učenicima nižih i viših razreda tokom trajanja vanrednog stanja.Ovo je …


Faktor | Za odgovor na migranstsku krizu potrebna bolja koordinacija vlasti i međunarodnih organizacija\nRužnić: Problem predstavlja nedovoljna kontrola državne granice\nZa adekvatan odgovor na migrantsku situaciju potrebna je mnogo bolja koordinacija svih nivoa vlasti i međunarodnih organizacija u Bosni i Hercegovini, kazao je na današnjoj redovnoj sesiji Asocijacije nezavisnih intelektualaca "Krug 99" premijer Unsko-sanskog kantona (USK) Mustafa Ružnić.\nGovoreći kao uvodničar o temi "Razvoj Krajine i migrantska kriza" naglasio je da ni tri godine od kada je eskalirala migrantska kriza i otvarena takozvana balkanska ruta još uvijek ne postoji koordinacijsko tijelo kako bi se znalo ko je odgovoran uime svake od institucija.\n- Tada smo zacrtali cilj i kazali da moramo čuvati dostojanstvo i sigurnost naših građana i imovine, a potom dostojanstvo migranata na njihovom putu te krenuti u pravcu upravljanja migrantskom situacijom - dodao je Ružnić.\nPredsjednik Asocijacije "Krug 99" Adil Kulenović smatra da bi trebalo dati nedvojbenu podršku vlastima USK-a, nakon dugogodišnjeg iscrpljivanja resursa u Krajini i složenih sigurnosnih situacija, da se to pitanje, koje je državno pitanje, riješi na adekvatan način.\nMustafa RužnićMigrantska krizaMigrantiUSK\nPo odluci CIK-a