Karneval u Vrnjačkoj Banji do 16 jula › Made-in-Germany.rs\nKarneval u Vrnjačkoj Banji do 16 jula\nU Vrnjačkoj Banji je u toku 13. međunarodni „Vrnjački karneval“ koji će do 16. jula, tokom osam karnevalskih dana ispunjenih bogatim zabavnim programom, ugostiti preko 350.000 domaćih i stranih posetilaca, najavljuju u Turističkoj organizaciji Vrnjačke Banje.\nDirektor turističke organizacije Ivan Trifunović kaže da se Vrnjački karneval izborio za značajno mesto u kalendaru svetskih karnevalskih dešavanja, a uz Guču i Egzit, najveća je turistička manifestacija u Srbiji.\n– Na karnevalu će biti više od 60 različitih dešavanja na šest različitih bina. Predviđeni su koncerti Željka Bebeka, koji prvi put dolazi u Vrnjačku Banju, Zabranjenog pušenja, Halida Bešlića, Dragoljuba Đuričića i mnogih drugih – rekao je Trifunović i dodao da se očekuje i dolazak vatrenih Brazilki iz Rio de Žaneira, koje svake godine svojim nastupom dočaravaju pravu karnevalsku atmosferu Latinske Amerike, prenosi „Blic“.\nDečija karnevalska povorka bila je juče, dok je glavna međunarodna povorka na programu u subotu 15. jula. Očekuje se dolazak učesnika iz zemalja sa prostora bivše Jugoslavije, Rumunije, Bugarske i Kipra.\nZavršava se karneval u Vrnjačkoj Banji\nNemci bi da kupe hotele u Vrnjačkoj banji\nOd MiG na 13/07/2017 / AKTUELNO / Ostavite komentar\nHakeri lako mogu kontrolisati vojne avione


Mediji: Server za špijuniranje NSA i u Moskvi\nJedan od servera globalnog sistema za praćenje podataka razmenjenih putem interneta je u Moskvi, piše list "Vedomosti", pozivajući se na podatke "Gardijana".\nRadi se o podacima koje je Gardijan ranije dobio od bivšeg saradnika CIA Edvarda Snoudena.\nPrema pisanju ruskog lista, to sledi iz prezentacije američke Nacionalne bezbednosne agencije za 2008. godinu, na kojoj je predstavljeno 700 servera sistema "EksKiskor" (Xkeyscore) između ostalog i jedan u Moskvi.\nRuske specijalne službe nisu se bavile istraživanjem o tome da li server postoji i gde bi mogao da se nalazi, ali je „skoro 100 odsto da se on nalazi u zgradi ambasade SAD u Moskvi“, pišu "Vedomosti", pozivajući se na izvor iz bezbednosnih službi.\nIzvor lista tu tvdnju potkrepljuje izjavom da servera za praćenje nema u zemljama u kojima nema američkog diplomatskog predstavništva.\nRuski stručnjaci za "Vedomosti" su izjavili da ne veruju u postojanje takvog servera u Moskvi.\nDirektor Koordinacionog centra za nacionalni domen na internetu Andrej Kolesnikov kaže da je nemoguće da, uzimajući u obzir obim razmene podataka o korisnicima, takav server ostane neprimećen i da ga je nemoguće sakriti.\nRuska Federalna služba bezbednosti i američka Nacionalna bezbednosna agencija nisu hteli da komentarišu postojanje špijunskog servera u Moskvi. Američka ambasada u Moskvi, takodje, ne komentariše vesti vezane za Snoduena.\nSnouden je obnarodovao podatke o tome da SAD preko sistema "Prism" Nacionalne bezbednosne službe prate i špijuniraju korisnike interneta širom sveta.\nSAD Snoudena optužuju za odavanje državne tajne. On od 1. avgusta ove godine ima privremeni azil u Rusiji.


TV Banat / UBEDLJIVA POBEDA VRŠČANA PROTIV VOJVODINE\n10:41 PONEDELJAK, 31. 12. 2018. - 10:41 Izvor: Tv Banat\nTv Banat - Vršac - Vojvodina\nJunak vojvođanskog derbija bio je centar Vrščana Dušan Ognjenović koji je postigao 29 koševa i čije su akcije pod tablom bile nerešiva enigma za rivala.\nVršac je veliki deo posla obavio u prvom poluvremenu, kada je poveo sa 16 poena razlike, početkom treće četvrtine uspeo je da dođe i do vođstva od 22 poena i praktično je pobednik već tada bio odlučen. Novosađani su pokušali da se vrate u finišu trećeg perioda kada su se trojkom Grubora i košem uz faul Price približili na 8 poena zaostatka dok su Vrščani u tom periodu bili malo uspavani, ali su u poslednjih deset minuta razgalili publiku sjajnim akcijama i zasluženo ostvarili ubedljiv trijumf.\nVršac je bio bolji u svim statističkim parametrima, posebno u skoku gde je imao 11 uhvaćenih lopti više i asistencijama kojih je ostvario duplo više od Vojvodine.\nVrščani naredni meč igraju 3. januara u okviru ABA 2 lige protiv Dinamika u gostima, dok će Košarkašku ligu Srbije nastaviti utakmicom protiv Mladosti u Zemunu 12. januara. Istog dana Vojvodina u SPENS-u dočekuje Beovuk.


KoSSev - Blic\nU severnom delu Kosovske Mitrovice, u Bošnjačkoj mahali, juče se dogodila oružana pljačka, potvrdio je za KoSSev portparol Kosovske policije za region Sever, poručnik Branislav Radović.\nPostizborna koalicija između dve provplasiranih partija na kosovskim izborima, između Samopredeljenja i LDK vrlo je realna, pišu prištinski mediji.\nZavršeni su sedmi po redu vanredni parlamentarni izbori na Kosovu. Iako su dugi krizni periodi političkog zastoja oko formiranja vlade gotovo tradicija na Kosovu, čini se da će ovog puta do formiranja vlade doći u predviđenom roku. Iako glasovi iz kosovske dijaspore, kao ni uslovni glasovi još nisu pobrojani, čini se da će mandatar za formiranje vlade biti lider "Samoopredeljenja", Aljbin Kurti.\nPacoli: Slagali su nas pred glasanje o taksama da su obezbedili podršku američke ambasade\nSvaki novi kosovski premijer, izuzev Haradinaja, će ukinuti takse, kaže kosovski šef diplomatije Bedžet Pacoli.\nŽena iz Peći (61) poginula je danas oko 12.40 sati, kada ju je udario voz na liniji Priština-Peć.\nVozač iz Uroševca rešio se obaveze da jednom godišnje registruje auto, i to do kraja života. Naime, službenici Centra za registraciju napravili su grešku, zbog koje mu je auto registrovan do 3500. godine!\nKosovska policija uhasila je danas dve osobe osumnjičene za ubistvo kosovskog Albanca u Lipljanu i nanošenje teških telesnih povreda, prenosi Koha Ditore.\nPovratnicu iz Sirije, Meritu Aljiu, prištinski sud proglasio je krivom za organizovanje i učestvovanje u terorističkim grupama. Ona je osuđena na dve i po godine zatvora uslovno.\nEksplozivna naprava pronađena je ovog jutra u Severnoj Mitrovici u naselju Brđani, rečeno je za KoSSev iz Kosovske policije.\nIZREŠETANA SA 15 METAKA Majka savetnice Ramuša Haradinaja ubijena u Prizrenu\nMuškarac B.V. iz Prizrena uhapšen je kasno sinoć pod sumnjom da je ubio svoju suprugu. Kako prenose kosovski mediji, osumnjičeni je, nakon što je ispalio 15 metaka u nesrećnu ženu, nešto pre ponoći sinoć pozvao policiju i priznao krivicu.\nZemljotres magnitude 2.8 jedinica Rihterove skale registrovan je u 17:37 časova u regionu Kosovske Mitrovice, navodi se na sajtu Republičkog seizmološkog zavoda Srbije.\nU današnjoj akciji Kosovske policije uhapšeno je 19 pripadnika Kosovske policije (11 Srba, 4 Albanca i 4 Bošnjaka), među kojima je jedan komandir, tri poručnika i petanest policijskih službenika, saopštila je na današnjoj konferenciji za štampu izvršna direktorica PIK-a, Miradije Keljmendi (Miradije Kelmendi), prenosi Koha.\nPronađeno telo Srbina u Zubinom Potoku\nU Zubinom Potoku je juče pronađeno telo Kosovskog Srbina, navodi se u dnevnom izveštaju Kosovske policije.\nU dvorištu manastira, zadužbini Kralja Milutina, od jutros se čuje graja dece koja trčkaraju oko ovog velelepnog zdanja. Mnogo je vernika koji su došli da zapale sveće i da se pomole Bogu na ovaj veliki praznik.


Kada sam „delegiran“ za prenos prve utakmice trećeg kola kvalifikacija Lige Evrope između Bordoa i Videotona, pomislio sam da ću imati dobar izgovor što neću gledati, verovao sam, Zvezdino mučenje protiv praške Sparte, jer su se termini početaka ovih duela poklapali u minut. Takođe, kao neko ko poslednjih sezona redovno prenosi susrete Lige 1, bio sam spreman da potpišem da će francuski tim iz ovog dvomeča izaći kao pobednik. Ispostavilo se, zbog neznanja o mađarskom klupskom fudbalu.\nVeć posle prvih polovina prvih poluvremena na „Rajku Mitiću“ i Matmut Atlantiku oštro sam demantovan od Ričmonda Boaćija i Marka Šćepovića, čiji je gol u univerzitetskom i vinogradarskom centru jugozapadne Francuske bio dovoljan da ukupan skor 2:2 bude pozitivan za Videoton. Istina, bez pogotka levog beka Stopire u revanšu, koji se takođe u minut poklopio sa Zvezdinim trijumfom u Pragu, zbog čega sam ostao uskraćen za uživanje u drugoj rapsodiji crveno-belih za samo sedam dana, kao protivteži višegodišnjim rezultatski neuspešnim letnjim izletima na međunarodnoj sceni, ne bi se srpska tročlana ekspedicija spremala za put na stadion gde je, ruku na srce, ostvarivala najdraže, možda ne i finansijski najvrednije, pobede.\nUpravo zahvaljujući dobroj taktici bivšeg trenera Partizana Marka Nikolića – odgovornosti u defanzivi svih 180 i kusur minuta svih igrača, počev od najisturenijih Šćepovića i Danka Lazovića, kreativnosti u veznom redu i brzoj tranziciji sa jednog na drugi kraj terena – u igri mađarskog vicešampiona zaista je primetan i video i ton. Među linijama nema „snega“ već je sve apsolutno čisto, a i frekvencija je jasno podešena. Kao da je srpski stručnjak, svestan kakvim i kolikim kvalitetom raspolaže, na zid svlačionice okačio parolu „svi za jednog, jedan za sve“, jer teško da je drugačijim pristupom mogao na nekoj poziciji da proslavi pobedu protiv Bordoa. A još je nerealnije da će promeniti moto u dvomeču sa klubom koji je drugi put napustio krajem maja, nakon osvajanja duple krune u srpskom fudbalu.\nJer, Kovačik iz meča u meč podiže formu pred golom, Nego je i dalje brz kraj desne aut linije, Juhas, Fiola i Stopira snažni i odlični u skoku, a Patkai siguran na mestu na kojem je važnije razgraditi (igru rivala) nego graditi (akcije svog tima). Bosansko-hercegovački internacionalci Anel Hadžić i Asmir Suljić su prodorni po bokovima, o čemu bi Uroš Đurđević mogao da se informiše kod kolege iz mlade reprezentacije Srbije Milana Gajića pa da zapažanja prenese treneru Miroslavu Đukiću, a Lazović dovoljno iskusan da ga ni eventualni zvižduci sa tribina ne ometu u nameri da loptu sačuva što je duže moguće.\nCrno-beli uz sve kvalitete koje poseduju, a nesumnjivo je da ih imaju, šansu mogu tražiti, bar u prvom meču u Humskoj ulici, u izostanku bivšeg reprezentativca severnih suseda, defanzivnog veznog Jožefa Varge, koji je „pocrveneo“ u revanšu prethodne runde. Za koga će biti hendikep eventualni izostanak rovitog Šćepovića, koji se od Partizana rastao na ne baš prijateljski način – nakon bliskog kontakta sa jednim od vođa navijača crno-belih posle eliminacije od Ludogoreca leta 2013. u trećoj rundi kvalifikacija evropske elite – zavisi od igre Hentija. Nigerijac je sa trenerom Nikolićem sarađivao i u ljubljanskoj Olimpiji pa je poziv svog fudbalskog oca, kako ga je pre neki dan nazvao, da Moskvu ovog leta zameni Sekešfehervarom oberučke prihvatio. Henti je snažan u skoku, ali i odličan tehničar, pogotovo za svojih 185 centimetara visine. Ne libi se da oproba šut ni levom ni desnom nogom, ne beži od duela i spreman je da asistira i u situacijama kada mnogi napadači vide samo protivnički gol.\nE, sad... Nije da Partizan nema šanse da se nađe u grupnoj fazi drugog evropskog razreda, ali moraće da odigra možda i bolje nego što je to učinio u duelima sa Olimpijakosom, a svakako dosta odgovornije nego u nedavnim susretima sa Voždovcem i Vojvodinom. Istina, sigurno u redovima srpskog šampiona nemaju boljeg „špijuna“ od onoga kojeg mađarski tim ima na klupi, ali nekad je možda bolje kad manje znaš. Valjda te onda manje bude strah...


Koje uslove postavlja Tahiri u "starom papiru"?\nKoje uslove postavlja Tahiri u “starom papiru”?\nM. K.\t 27. oktobra 2016. 16:05\nSporni dokument Edite Tahiri, za koji Brisel tvrdi da je zapravo stari dokument kosovskog parlamenta, sadrži četiri uslova Kosova za “četvrtu fazu” razgovora sa Srbijom.\nOvaj papir je Tahiri predstavila u sredu kosovskom parlamentarnom odboru, a informacija o tome je ne malo uznemirila srpsku javnost.\nU Briselu, čini se, spuštaju loptu: za Tanjug su u diplomatskim izvorima bliskim pregovaračkom procesu rekli da je to stari dokument koji je kosovska skupština još pre dve godine, na samom početku, iznela kao svoje viđenje kako dijalog treba da izgleda.\nU Evropskoj komisiji za Tanjug navode da se dijalog ne zasniva na ultimatumima, da je trenutno u fokusu primena dogovorenog, a ne nove teme, i, konačno, da su teme dijaloga samo pitanja o kojima se obe strane saglase da će biti na diplomatskom stolu.\nDiplomatski izvori Tanjuga naglašavaju da je dokument Tahiri – “stari” papir i ocenjuju da ga je ona “izvukla” na svetlo dana iz unutrašnjepolitičkih razloga.\nStari ili novi – pitanje je i zašto se on baš sada ponovo pojavio u javnosti i da li je kosovska političarka to učinila na svoju ruku?\nPitanje Aleksandar Vučić sumnja u to:\n“Plašim se da ovakve izjave, za koje sumnjam da su samostalne date, ne doprinose rešavanju problema već da su dodatno unele vatru”, rekao je Vučić ranije danas.\nOn je, najavljujući da će o ovome razgovarati sa visokom predstavnicom EU Federikom Mogerini, ocenio da poruke iz Prištine pokazuju da neko tamo ne želi dijalog.\n“Neko u Prištini želi unižavanje Srbije i neće i ne želi da čuje, a kamoli da razume našu argumentaciju”, rekao je predsednik srpske vlade.\n“Želimo da nastavimo razgovore, idemo ka miru i sve se nadam da niko ne želi destabilizaciju prilika na Balkanu, ali sve što se dešava ne govori u prilog mojim nadanjima” zaključio je premijer.\ndijalog Beograda i PrištineKosovoTahiri


Maksimović naknadno pozvan u reprezentaciju\nponedeljak, 06 oktobar 2014 15:57\nMaksimović je do sada odigrao četiri utakmice za reprezentaciju.\nDušan Basta, fudbaler Lacija i Antonio Rukavina, desni bek Viljareala, zbog povreda su morali da otkažu poziv selektoru "A" reprezentacije Srbije Diku Advokatu za predstojeće kvalifikacione utakmice protiv Jermenije (11. oktobar, Jerevan) i Albanije (14. oktobar, Beograd).\nNjima su konstatovane povrede zbog kojih će obojica morati da odsustvuju u narednom periodu od minimalno četiri nedelje, pa je selektor Advokat naknadno na listu pozvanih igrača uvrstio Nikolu Maksimovića, defanzivca Torina, koji je do sada odigrao četiri utakmice za reprezentaciju.\nDušan Basta je doživeo povredu mišića lista, koja će ga u narednom mesecu odvojiti sa terena. S druge strane, Rukavina je na utakmici UEFA Lige Evrope protiv kiparskog Apolona, odigranoj u prošli četvrtak, povredio zglob i moraće da pauzira četiri nedelje.\nPripreme najboljeg nacionalnog tima Srbije za utakmice protiv Jermenije i Albanije počeće sutra, u utorak 7. oktobra 2014. godine. Okupljanje igrača je zakazano do 12.00 sati u Sportskom centru FS Srbije u Staroj Pazovi. Prvi trening biće održan u 15.00 sati u Sportskom centru i biće otvoren za predstavnike medija tokom celog perioda trajanja.


Đukić-Dejanović: Hitno obučiti nove radiologe – Nadlanu.com\nĐukić-Dejanović: Hitno obučiti nove radiologe\nObjavljeno 29. nov 2012. / 17:04:42\nRepublička stručna komisija za radiologiju formulisaće obuku, a medicinski fakulteti u Srbiji pomoći će u ubrzanoj edukaciji preko potrebnih radiologa, dogovoreno je u četvrtak na sastanku ministarke zdravlje Slavice Đukić-Dejanović s predstavnicima nadležnih medicinskih službi.\nU saopštenju Ministarstva navodi se da su sastanku s ministarkom prisustvovali direktori kliničkih centara u Srbiji, dekani medicinskih fakulteta, predstavnici Instituta za javno zdravlje Srbije “Dr Milan Jovanović Batut” i predsednici državnih stručnih komisija za onkologiju, radiologiju, prevenciju i kontrolu raka dojke.\nCilj sastanka je bio da se sagleda situacija u vezi sa edukacijom specijalista radiologije kako bi se uveli programi skrininga raka dojke na nacionalnom nivou. Planirano je da skrining programi počnu najpre u Beogradu, Kragujevcu, Nišu, Novom Sadu i Valjevu.\nĐukić-Dejanović sastala se i s predstavnicima Japanske agencije za medjunarodnu saradnju, posredstvom koje je Vlada Japana finansirala projekat “Unapređenje skrininga i prevencije raka dojke u Republici Srbiji”.\nOna je upoznala sagovornike sa edukacijom kadra koji će koristiti mamografe iz japanske donacije u skrining i dijagnostičke svrhe i sa naporima da se ta edukacija ubrza.\nBEOGRAD, 29. novembra 2012. (Beta)\nOpljačkan Bata Živojinović\nDinar jača, evro 112,63 dinara\nSlavica Đukić Dejanović: Danas će biti rešen problema lekara koji štrajkuje glađu


U CG ulagali investitori iz 82 zemlje, najviše iz Azerbejdžana\nIzvor: B92, 02.Sep.2019, 09:07\nPodgorica -- U prvih šest meseci u Crnu Goru su ulagali investitori iz 82 zemlje, sa ukupno neto 227,3 miliona evra, saopštila je crnogorska Centralna banka.\nTo je oko 50 odsto više nego u istom periodu prošle godine.\n"Ukupan, bruto priliv stranih direktnih investicija iznosio je 374,7 miliona evra, jer se iz zemlje odlilo 147,4 miliona evra. Ovaj odliv 41 odsto je manji u odnosu na isti period 2018. godine", rečeno je "Pobjedi" u Centralnoj banci, prenosi CdM. >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 <<\nKako se navodi, ovakvo kretanje investicija rezultat je povećanja vlasničkih ulaganja, uz istovremeno manji odliv u poređenju sa 2018. godinom. Ulaganje iz velikog broja zemalja ukazuje, smatraju u CB, na visoku regionalnu diverzifikovanost priliva stranih direktnih investicija.\nKako se navodi, najviše su ulagali investitori iz Azerbejdžana, a zatim iz Mađarske, Ruske federacije, Holandije, BiH, Srbije, Švajcarske, Ujedinjenih Arapskih Emirata, Turske, Hrvatske.\nDodaje se da se radi uglavnom o vlasničkim ulaganjima


Argentinac koji je dao čak 121 pogodak za Real Madrid, trebalo bi, prema pisanju "Dejli ekspresa", da stigne u London avionom ovog petka, a u subotu bi mogao da bude na klupi za rezerve u velikom gradskom derbiju sa Arsenalom.\nOvaj napadač je naročito uspešno igrao u Napoliju, gde je na 146 nastupa dao 91 gol. Prelazak u Juventus isprva se činio kao pun pogododak, prve sezone je 32 puta zatresao mrežu rivala na 55 utakmica, ali je potom to spalo na 23/50, da bi usledio prelazak na pozajmicu u Milan, u kome je osam puta matirao golmane u dosadašnjem toku sezone, a 22 puta je igrao.\nPoziv Čelsija je oberučke prihvatio, jer je tamo trener njegov omiljeni stručnjak, Mauricio Sari, s kojim je i sarađivao pod Vezuvom.\n"Ne morate da budete previše inteligentni da biste shvatili da je upravo on imao odlučujuću ulogu u mom napretku. On je tako skroman, ali i otvoren, uvek mi kaže najvažnije stvari. Možda nećete uvek da volite to što čujete, ali on vam to kaže samo da biste bili bolji i da bi vam bilo bolje", rekao je svojevremeno Gonzalo Iguain.


Geopoetika | Elizabet Abot: Istorija braka\nPreveli s engleskog Igor Cvijanović i Arijana Luburić-Cvijanović\nOd istopolnih zajednica do ličnih zaveta i vanbračnih zajednica, iznenađujuća raznolikost jedne tradicije\n„Podtekst Istorije braka jeste veza između prošlosti i sadašnjosti, gde smo dosad bili i dokle nas je to dovelo. (...) Ljudi se raspravljaju o braku, plaču zbog njega i slave ga zato što je na mnogo međusobno isprepletanih nivoa, emotivno, logistički, socijalno i finansijski bitan. Istorija braka prati njegovu evoluciju kao institucije kroz prizmu zakona, običaja, i religije. Istražuje i činjenice o braku u kakvom su pojedinci živeli u kontekstu ljubavi i dužnosti, seksa i odanosti, podizanja dece i suživota, zajedničkih finansija i društvenog priznanja.“\nIstorija braka je treći deo trilogije koju čine i Istorija celibata (Geopoetika, 2007) i Istorija ljubavnica (Geopoetika, 2006), te obimne priče o vezama između muškaraca i žena kroz vekove. Autorka stiče u Uvodu da je za razliku od prethodne dve knjige ova treća ograničena na istorijsko iskustvo Severne Amerike. Istina je da taj toponim predstavlja okosnicu ovog dela, ali samim tim što ono govori o prošlosti i tradiciji, evropske preteče su nezaobilazni deo priče o Severnoj Americi, te brojni primeri, ne samo iz Evrope već i sa Dalekog istoka, proširuju značaj i polje delovanja ove knjige na nivo univerzalnosti. Na drugoj strani, usmerenost na Severnu Ameriku dala je prostora da se posebno obrade indijanski brakovi, te brakovi crnoputih robova, i iznedre najpotresniji delovi ove knjige.\nPred čitaocima je često iznenađujuća slika ove najjavnije, a opet najintimnije institucije – njena složena istorijska tradicija koja uključuje istopolna partnerstva, ugovorene brakove, otkupljivanja, brakove sa samim sobom i sasvim male devojčice pretvorene u neveste, a značajan deo knjige posvećen je i razvodu, tom mračnom dvojniku braka. Sama ceremonija venčanja imala je, takođe, razna lica: od ranog perioda kada se podrazumevala samo privatna izjava pristanka, do venčanja kao samodovoljne industrije, pojave otuđene od samog smisla braka. Ova knjiga obiluje ispovestima, originalnim dokumentima, pismima, ali i zanimljivim podacima koji će za mnoge biti otkriće, kao na primer da se čuvena bela venčanica pojavila tek sredinom devetnaestog veka, kada je kraljica Viktorija 1840. godine nosila raskošnu belu haljinu, učinivši je novim krikom mode.\nBrak – u svim svojim ljubavnim, neljubavnim, dekadentnim i osiromašenim manifestacijama – oživljen je zaraznim entuzijazmom i znatiželjom Elizabet Abot u ovom istovremeno i potresnom i urnebesno zabavnom delu.\nVelika pažnja koja je u Istoriji braka posvećena činjenici da je rodna jednakost i dalje ključno pitanje u raspravi u braku, te da je ogroman procenat brakova u kojima je prisutno zlostavljanje dece ili žena, čini od ove knjige i glas protesta društveno angažovane autorke.\n„Istorija braka oslikava raznolika iskustva porodica koje su samo naizgled slične... Izazovno štivo koje će nesumnjivo uzburkati emocije.“\n„Lako čitljiv pristup braku i njegovim pratiocima – razvodu, ljubavi, seksu, rasnom pitanju, novcu, venčanjima... Elizabet Abot u fokus stavlja ekonomsku i društvenu pozadinu braka.“\nElizabet Abot je profesorka istorije, sa doktoratom iz istorije devetnaestog veka, na koledžu Triniti Univerziteta u Torontu, gde je od 1991. do 2004. bila dekan za pitanja studentkinja. Preko deset godina radi kao novinarka i spisateljica i posebno je zanimaju društvena istorija i zaštita životne sredine. Potpredsednica je Istorijskog društva Riversajd. Bila je glavna i odgovorna urednica knjige Chronicle of Canada, ilustrovane istorije Kanade koja je postala bestseler.\nAutorka je brojnih knjiga, od kojih su neke objavljene na srpskom jeziku.\nIstorija sveta u 6 pića Tom Stendidž @Intimna istorija


28 Marta, 2022 Peca Tipovi košarka 0\nPred nama je još jedna uzbudljiva noć na NBA parketima. Bliži se kraju regularni deo takmičenja, a timovi koji nisu obezbedili doigravanje hvataju poslednji voz. Kvote i granice su podložne promenama.\nIndijana Pejsersi – Atlanta Hoksi – Hendikep 2 (granica 5.5 poena) @ 1.58 u MaxBet\nPejsersi (25-50) se nalaze na 13. mestu u Istočnoj konferenciji, a za tu poziciju su otprilike i zakucani. Orlando (20-55) i Detroit (20-55) su predaleko na nižim pozicijama, a Njujork (33-42) i Vašington (32-42) na višim pozicijama. U Indijanopolisu ne bi imali ništa protiv da se regularni deo sezone završi danas, na poslednjem meču protiv Toronto Reptorsa uglavnom zbog povreda nije nastupilo 10 igrača, tek osmorica su mogla da uzmu učešće. Nije bilo ni trenera Rika Karlajla koji je propustio vođenje utakmice zbog ličnih razloga, a meč je vodio Lojd Pirs, upravo bivši trener Atlanta Hoksa. Nemaju potrebu ni da razvijaju talentovane igrače, od osmorice koji su nastupali u Kanadi samo dvojica, i to Tajriz Halibarton i Badi Hild, imaju zagarantovane ugovore za sledeću sezonu u Indijani. Kad se sve sabere, verovali ili ne, Indijana Pejsersi nikad nisu bili ovako loši. Naime, od kada su Pejsersi počeli da igraju NBA ligu, i to u sezoni 1976-1977, nisu bili 13. na tabeli u svojoj konferenciji, ali da se ne ide toliko daleko u prošlost, ovaj tim je u poslednje 32 sezone 25 puta ušao u plej-of, 4 puta bio na 9. mestu i 3 puta bio na 10. mestu u Istočnoj konferenciji. Tužna sudbina za Pejserse, kao da bi mogli još neku sezonu da provedu u građenju tima (rebuilding), sem Tajris Halibartona i donekle Krisa Duartea i Malkolma Brogdona, tu nema na čemu da počiva svetla budućnost, mada su tu Majls Tarner i Badi Hild. Ima tu solidnih igrača za rotaciju, ali kao da fali glavni deo, neko ko će biti centar dešavanja u Pejsersima. Indijana Pejsersi u poslednjih tridesetak godina su i igrali veliki broj puta u plej-ofu zato što su imali kvalitetne košarkaše sa poenima u rukama, bilo da se radi o Redžiju Mileru ili Polu Džordžu u prvom redu, ili o Džermejnu O’Nilu ili Deni Grejndžeru. Ovako, jedino da se vidi šta će biti sa razvojem mladog Halibartona, ali veliko je pitanje da li je ovaj bek baš kompatibilan sa starosedeocem Brogdonom, kao da nisu baš idealan tandem, jedan bi trebalo da bude prvi košgeter.\nNaš predlog je hendikep 2 (granica 5.5 poena) na Atlantu Hokse u meču protiv Indijane Pejsersa, za tu igru kladionica MaxBet nudi koeficijent 1.58.\nDžulijus Rendl (Njujork Niksi) + poeni (granica 21.5) @ 1.85 u MaxBet\nRivalstvo Njujork Niksa i Čikago Bulsa je bilo jedno od najvećih tokom devedestih godina prošlog veka, na kraju su kao pobednici, po pravilu, u najvažnijim plej-of serijama izlazili Majkl Džordan i družina. Njujork Niksi nemaju titulu u NBA ligi skoro 50 godina, još od 1973. godine, ta generacija iz devedesetih na čelu sa Patrikom Juingom je možda i zaslužila da barem jednom budu šampioni u najjačoj košarkaškoj ligi na svetu, ali pre svega Majkl Džordan, a jedne sezone i Hakim Olajdžuvon i Hjuston Rokitsi, nisu dozvolili da do toga i dođe.\nDžulijus Rendl se vratio na teren posle 3 meča pauze u noćašnjoj pobedi protiv Detroit Pistonsa, videlo se da se uželeo igre, tražio je loptu, inicirao napade svoje ekipe i na kraju imao učinak od 20 poena, 7 skokova i 5 asistencija. Niksi i Bulsi igraju neizvesne utakmice ove sezone, sve 3 su bile unutar 6 poena razlike, tim iz Čikaga vodi 2-1, Rendl je na dve poslednje bio posebno motivisan i dao 34 i 30 poena večitim rivalima iz Ilinoisa.\nNaš predlog su + poeni na Džulijusa Rendla, granica je postavljena na 21.5 poena u MaxBet kladionici, a koeficijent iznosi 1.85.\nZek Levin (Čikago Bulsi) + poeni (granica 24.5) @ 1.75 u MaxBet\nBulsi (43-31) se nalaze na 5. mestu u Istočnoj konferenciji, slabom formom od Ol star pauze je dovedeno u pitanje čak i plasman u prvih 6 i direktno učešće u plej-ofu. Od povratka na teren posle Ol-star utakmice Čikago Bulsi imaju 5 pobeda i čak 10 poraza, a Demar Derozan više nije deo priče o MVP kandidatima, bilo je lepo dok je trajalo. Sada se nalaze pukotine u oklopu Čikago Bulsa, sredinom marta je izašla vest da tim iz Ilinoisa ima 0-15 protiv ekipa koju se nalazile u prve tri na lestvici u obe konferencije, i da generalno gledajući, ne igraju baš dobro protiv jačih sastava. U Bulsima je ipak dvovlašće, vlada tandem Demar Derozan i Zek Levin, obojica se nalaze među 15 najboljih košgetera u NBA ligi ove sezone. Zek Levin je na 13. mestu liste najboljih strelaca u takmičenju i ima 24.8 poena po meču. Protiv Niksa ove sezone ovaj bek je imao učinke od 27,25 i 21 poena na svom kontu.\nNaš predlog su + poeni na Zeka Levina, granica je postavljena na 24.5 poena u MaxBet kladionici sa koeficijentom koji iznosi 1.75.\nMajami Hit – Sakramento Kingsi – Majami Hit prvo poluvreme + (granica 59.5 poena) @ 1.95 u MaxBet\nMože da se krene putem teorija zavera i da se kaže da su Majami Hit otišli u paramparčad, da su ušli u loš period ili da je hemija u timu poremećena, ili je objašnjenje jednostavnije. Sve što je moglo da krene po zlu, krenulo je i spasa nije bilo. Tim Majamija ima 4 poraza u nizu, nisu više lideri u Istočnoj konferenciji, ali je nemoguće da su preko noći zaboravili da igraju košarku, i da ono što su dobro radili veći deo sezone može tek tako da iščezne. Možda Hit u prva dva poraza u tom nizu nije imao sreće sa raspucanim drugopozivcima Filadelfije Seventisiksersa i Golden Stejt Voriorsa, ili su Njujork Niksi sa 38 poena u poslednjoj četvrtini bili prerano otpisani. Bruklin Netsi u drugoj utakmici zaredom u dva dana (back-to-back), u četvrom vezanom porazu su već bili prejak protivnik. Čini se da su Sakramento Kingsi pravi rival da se tim sa Floride vrati na pobednički kolosek pre najvažnijih bitaka u plej-ofu. Čak i pre ove negativne serije Majami Hit, i pored prvog mesta na tabeli, nije svrstavan u uži krug favorita za osvajanje Istoka, prednost je davana Baksima, Seventisiksersima i Netsima.\nNaš predlog je da će Majami Hit dati više od 59.5 poena u prvom poluvremenu protiv Sakramento Kingsa, za ovu igru kladionica MaxBet nudi koeficijent 1.95.\nUkupna kvota na NBA tiketu za noć između ponedeljka i utorka u kladionici MaxBet iznosi 9.97.


Premijerka Srbije Ana Brnabić tvrdi da su njene reči istrgnute iz konteksta i da nikome nije pretila kada je u sredu, povodom najave formiranja vojske Kosova, izjavila da se „nada da Srbija neće morati da upotrebi vojsku“.\nDan nakon što je ovo rekla, Ana Brnabić poručuje da „nikome nije u interesu zveckanje oružjem“, i poziva na mir, toleranciju i razum u regionu.\n„Moram da priznam da sam bila neprijatno iznenađena time kako su Rojters i Asošiejtid pres preneli konferenciju za medije od sat vremena u kojoj sam, ni manje ni više, okruglo deset puta pozvala na mir i razum. Da razgovaramo u skladu sa vremenom u kome živimo i 21. veku. Da pričamo o školama i obrazovanju, a ne o vojsci i puškama su izvukli pola moje rečenice iz koje ispada da Srbija preti nečim“, rekla je Brnabić.\nPremijerka Srbije je u obraćanju medijima dan ranije govorila o posledicama uvođenja taksi na robu iz Srbije, govorila je i o tome da Beograd „za razliku od Prištine koja želi vojsku, želi da se takmiči u inovacijama, ekonomiji, podršci mladima“. Ali je izjavila i da je upotreba vojske Srbije „jedna od opcija na stolu“ jer, kako je navela, „Srbija ne može da gleda novo etničko čišćenje“. Sledećim rečima:\n„Vi znate da smo mi u prethodnom periodu, od kada je Aleksandar Vučić postao premijer, takođe dosta ulagali u podizanje naših odbrambenih kapaciteta. I vojske i policije. Pre svega zato što su bile devastirane. Ja se nadam da mi nikada nećemo morati da upotrebimo, ali nažalost mislim da je to, u ovom trenutku, jedna od opcija na stolu“, rekla je Brnabić.\nNekadašnji ambasador Srbije u Nemačkoj Ivo Visković iznenađen je izjavom predsednice Vlade Srbije, uz ocenu da je reagovala oštro i nediplomatski.\n„Mogu se Srbi braniti od eventualne agresije ili nekakvih zlonamernih postupaka kosovskih snaga, ali su tu snage NATO-a. Ući u sukob sa njima značilo bi novi rat, i za Srbiju sasvim sigurno novi poraz, uz nesagledive posledice. Duboko verujem da se to neće dogoditi, ali mi je žao što se o tome razmišlja. Jer, čim počnete razmišljati, u nekoj situaciji se može dogoditi da neko to i uradi“, navodi Visković.\nDan posle premijerkine izjave, predsednik Srbije Aleksandar Vučić poručuje da je uveren da tenzije na Kosovu „neće dovesti do rata“, ali da Srbija „svakako neće dozvoliti pogrom svog naroda, gde god da živi“.\n„Ne volim ni da koristim reč rat, a čini mi se da ljudi u Prištini ne razumeju razmere katastrofe koje mogu da izazovu i molim ih da pokušaju da to shvate, ali kada imate takvog nepredvidivog protivnika, onda je to svakako problem“, rekao je Vučić za televiziju „Pink“.\nStrani analitičari ocenjuju da su oštre poruke iz Beograda upućene pre svega na adrese zapadnih partnera, od kojih očekuju brže reakcije na aktuelne događaje.\nMarko Savković iz Beogradskog fonda za političku izuzetnost kaže da izjavu Ane Brnabić ne bi čitao kao pretnju jer „ako pretite morate da budete svesni i svih posledica“.\n„Srbija stalno poziva na značaj Kfora, a prilično je jasno da bi svaka potencijalna intervencija naišla na reakciju koja bi neminovno vodila sukobu. Napisao sam i tekst o tome kako bi izgledao naredni rat na Zapadnom Balkanu i moja teza je da bi takav sukob bio gotov za 48 časova. Ne znači da nema onih koji o tome misle, ali ne bih premijerku Brnabić svrstao u grupu političara koji se zalažu za vojno rešavanje kosovske krize. Ali, kada se uzme u obzir sve što se trenutno dešava, ta izjava nije bila neophodna“, navodi Savković.\nU međuvremenu, premijer Kosova Ramuš Haradinaj ponavlja da će, kako je prethodno i najavljeno, Skupština Kosova 14. decembra glasati za tri zakona koji će otvoriti put transformaciji Kosovskih bezbednosnih snaga (KBS) u vojne. Na sednici Skupštine Kosova, on je ocenio da će „zakoni i vojska proći dostojanstveno, i da će Kosovo koračati napred na svom putu“.\n„Nismo uspeli da svakoj vladi članice NATO objasnimo istinu o transformaciji KBS-a. Ali smo osnovno objasnili o tome da treba ići dalje sa našom vojskom“, kazao je Haradinaj.\nDodao je da je transformacija ovih snaga u skladu sa bilateralnim i multilateralnim angažovanjima Kosova sa državama članicama NATO-a, kao i sa glavnim sedištem NATO-a.\nGeneralni sekretar NATO Jens Stoltenberg, koji je u sredu upozorio zvaničnu Prištinu da će se suočiti sa ozbiljnim posledicama ako nastavi proces transformacije Kosovskih bezbednosnih snaga u vojsku Kosova, razgovarao je telefonom sa premijerom Kosova Ramušom Haradinajem i predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem. "Podvukao sam da obe strane, i Beograd i Priština treba da pokažu smirenost i suzdržanost, i da izbegavaju bilo kakve provokativne izjave ili akcije," poručio je prvi čovek Alijanse.\n"Sa gospodinom Haradinajem sam otvorio pitanje plana da se krene dalje sa transformacijom Kosovskih bezebednosnih snaga u vojsku. Naglasio sam da je loš tajming za takav potez i da je protivan savetima mnogih NATO saveznika i da može imati negativne reperkusije na kosovsku perspektivu euro-atlantskih integracija" poručio je Stoltenberg, dodajući da će ukoliko mandat Kosovskih bezbednosnih snaga bude proširen, NATO morati da ispita nivo angažmana sa KBS.\nSa Vučićem je, kako se navodi u saopštenju, razgovarao o potrebi da se smanje aktuelne tenzije.\n"Podsetio sam obojicu da dijalog kojem posreduje EU, između Beograda i Prištine, ostaje jedni način da se donese dugotrajni mir i stabilnost regionu", navodi generalni sekretar NATO-a.\nOn je dodao da NATO i dalje ostaje posvećen bezbednosti i stabilnosti Kosova kroz mandat Ujedinjenih nacija, odnosno mirovnu misiju KFOR-a.\nNovi američki ambasador u Prištini Filip Kosnet ocenio je da je najavljeno formiranje vojske Kosova, o kojoj će parlament te zemlje raspravljati 14. decembra, pozitivan korak:\n"Vašington je konstantno podržavo razvoj Kosovskih bezbednosnih snaga (KBS) i njihovu transformaciju u oružane snage. SAD su uložile puno novca, proveli vreme u obučavanju, i razmeni između KBS i američke vojske. Mi mislimo da je prelazak Kosovskih bezbjednosnih snaga u vojsku pozitivan korak i da je jedino prirodno za Kosovo kao suverena i nezavisna država ima samoodbrambene kapacitete".\nKosnet je rekao i da su kosovski lideri kazali da će ta vojska u budućnosti biti deo međunarodnih mirovnih operacija.\n"Kosovo je došlo do tačke kada, umesto da samo koristi mehanizme međunarodne bezbednosti, može i doprineti, što je dobrodošlo", rekao je Kosnet u intervjuu televiziji RTK.


Dan online - Hronika: Raste broj neregistrovanih - 2017-07-09\nHronika NASTAVLJA SE AKCIJA POLICIJE I NACIONALNOG BIROA OSIGURAVAČA Raste broj neregistrovanih\nUprava policije MUP-a Crne Gore i Nacionalni biro osiguravača Crne Gore poslednje tri godine realizuju, dvaput godišnje, kampanju „Stop neregistrovanim vozilima”. Uprava policije je analitičkim praćenjem stanja u oblasti saobraćaja i poređenjem podataka o broju registrovanih vozila u odnosu na prethodnu godinu došla do saznanja o povećanju broja neregistrovanih vozila koja učestvuju u saobraćaju, a čiji vlasnici nijesu podnijeli zahtjev za registraciju vozila u zakonskom roku.\nPo podacima udruženja „Nacionalni biro osiguravača Crne Gore”, na području Crne Gore se i dalje u saobraćaju upotrebljava veliki broj vozila iako nijesu registrovana ili im je isteklo vrijeme važenja saobraćajne dozvole.\n– Naročito u drugoj polovini godine došlo je do povećanja broja saobraćajnih nezgoda u kojima je jedno od vozila neregistrovano, što je naročito karakteristično za sjeverne opštine. U cilju sprečavanja učešća u saobraćaju neregistrovanih vozila i vozila kojima je isteklo vrijeme važenja saobraćajne dozvole, Uprava policije u saradnji sa Nacionalnim biroom osiguravača Crne Gore, realizovala je kampanju pojačane kontrole saobraćaja na putevima u periodu od 19.6. do 3.7.2017, kada su pripadnici saobraćajne policije distribuirali 20.000 flajera. Tokom represivnog dijela kampanje, službenici saobraćajne policije su izdali 735 prekršajnih naloga, podnijeli 46 prekršajnih prijava i oduzeli 206 pari registarskih tablica – prenio je portal Analitika.


Ima li društvo u Srbiji snage za korenitu promenu Ustava?\nKonferencija "Demoratski do promene Ustava" u beogradskom hotelu Metropol (Veljko Popović, Glas Amerike)\nUstav Srbije se mora promeniti, ali ne samo zbog pristupnih pregovora sa EU, već ponajpre zbog uređenja države i društva u Srbiji. Međutim, imamo li demokratskog potencijala za taj proces, da li ustav menjati korenito ili samo onoliko koliko je neophodno, da li zadržati preambulu koja se odnosi jna Kosovo, da li sazivati ustavotvornu skupštinu, ko jeste a ko treba da bude nosilac izvršne vlasti - samo su neka od tema koje su se mogla čuti na konferenciji "Demokratski do promene ustava", koji su organizovali Fondacija Fridrih Ebert, Centar za demokratiju i Fondacija za razvoj parlamenta.\nUstav Srbije potrebno je promeniti, jer je postojeći donet na brzinu i bez javne debate i zato što ne garantuje nezavisnost sudstva, rečeno je na skupu.\nDragoljub Mićunović iz Centra za demokratiju rekao je da je Ustav ključna tačka kako će funkcionisati jedna zajednica, a da je promena Ustava Srbije neophodna iz više razloga - unutrašnjih i spoljnih.\n"Iz spoljnih razloga, jer je Venecijanska komisija sugerisala da to moramo da uradimo. Mi još uvek nemamo definisane i potpuno priznate granice, a država koja to nema očigledno ima problem. Pored toga, postoje problemi sa decentralizacijom, lokalnom samoupravom, sa odnosima među delovima vlasti", rekao je Mićunović.\nOn je naveo da zbog toga u Srbiji "postoji jedan demokratski deficit" i da "mora jasnije da se naglasi podela vlasti i nezavisnost sudstva". Mićunović je podsetio da se Ustavu koji je donet pre 10 godina zamera da je donet na brzinu, da su dogovori vodjeni u političkom vrhu, bez učešća šire javnosti.\nI Nataša Vučković iz Centra za razvoj demokratije rekla je da je Ustav iz 2006. donet na samo formalno demokratski način, ali bez suštinske rasprave. "Zato smo počeli polovinom 2016. godine da pripremamo odgovore na eventualni takav ponovni pokušaj", reka je ona i poručila da se od civilnog društva očekuje da podstakne razgovor sa građanima na ovu temu. "Važno izaći iz ograničavajućeg okvira projekata. Civilno društvo treba da da snagu javnom dijalogu", rekla je ona i ocenila da se "oseća potreba za jačim kritičkim javnim mnjenjem".\nBivša predsednica Vrhovnog suda i sudija Vrhovnog kasacionog suda, Vida Petrović Škero rekla je da već 10 godina postoje priče šta ne valja u Ustavu. "Moje lično mišljenje je da je pravosuđe odnosno sudska vlast bila apsolutna kolateralna šteta u načinu rešenja kakav je položaj određen u Ustavu. Sudska vlast nije konsultovana o rešenjima koje se tiču sudske vlasti, a ni po tome da li imaju neko mišljenje o drugim pitanjima, koja će se kasnije odrzaiti na funkcionisanjem takve vlasti. Nadam se da će sada biti drugačije, da će diskusija o ustavu biti sveobuhvatna i da se neće voditi samo oko poglavlja koja su otvorena i da ćemo sada napravati stvarni ustav koji će obezbediti vladavinu prava. Jer ako ne napravimo sveobuhvatnu promenu ustava opet nećemo postići taj cilj", kazala je ona.\nPrema njenim rečima, reforme Ustava dovele su do negativnih rezultata. Visoki savet sudstva, ocenila je, nije nezavisan organ. "Sve predsednike sudova i tužioce, prvi izbor za sudije i zamenike tužioca i ono što je najvažnije sve članove Visokog saveta sudstva i Državnog veća tužilaca na posredan ili neposredan način bira skupština", kazala je Petrović Škero.\nOna je rekla da se postavlja pitanje da li podela vlasti koja postoji u Srbiji obezbeđuje nezavisnu sudsku vlast i da je praksa pokazala da nije bilo volje, kao ni da ustavna i zakonska rešenja nisu omogućila nezavisnost sudstva.\nNataša Vučković iz Centra za razvoj demokratije rekla je da se od civilnog društva očekuje da podstakne razgovor sa građanima na ovu temu. "Važno izaći iz ograničavajućeg okvira projekata. Civilno društvo treba da da snagu javnom dijalogu", rekla je ona i ocenila da se "oseća potreba za jačim kritičkim javnim mnjenjem".\nIrena Pejić sa Pravnog fakulteta Univerziteta u Nišu saglasila se da važećem Ustavu nedostaje "kontekstualni legitimitet" jer je donet na brzinu i bez javne rasprave, ali je navela da ustavna reforma mora biti proces koji će trajati nekoliko godina, kroz koji će proći nekoliko vlada.\nGovoreći o preambuli Ustava Srbije, u kojoj se precizira da je Kosovo deo njene teritorije Irena Pejić je kazala da je to važno pitanje, ali da treba biti vezano za kompletnu promenu Ustava. "Nema rezona menjati delimično Ustav. Duh Ustava je sadržan u preambuli na taj način izraženi su stavovi ustavotvorca", rekla je ona.\nIpak, Aleksandar Molnar sa Filozofskog fakulteta u Beogradu rekao je da je promena preambule u ovom trenutku neostvariva jer vodi u promenu Ustava.\nOn je rekao da deluje da građani nisu puno zainteresovani za ustav, jer se pitanje ustava ne postavlja kao pitanje identiteta političke zajednice. Međutim, kada se uđe u raspravu sa građanima, pokaže se da su oni ipak dobro obavešteni, ponajpre iz sredstava javnog mnjenja, i da sasvim dobro razmišljaju o toj temi. Molnar je takođe ocenio da je neophodna javna rasprava jer građani uviđaju da je pitanje ustava bitno za njihove žuivote, te da je potrebno uključiti ih u rapsravu, koja bi trebalo da traje najmanje tri meseca.\nVladimir Međak iz Evropskog pokreta u Srbiji, kao važnu stepenicu u promeni ustava, naglasio je usklađivanje evropskog i nacionalnog prava. Kako kaže, na tu temu se i danas vode rasprave u EU, a stav je da nacionalne odredbe ne smeju da budu u suprotnosti sa pravilima EU.\nMeđak je ocenio da će na kraju procesa morati da se održi referendum o priključenju Srbije Uniji, ali da bi svakako trebalo izbeći da se takav referendum održi prerano, tj. da se ne povezuje sa referendumom koji će 2017. morati da se održi zbog promene postojećeg Ustava.\nPolitički sistem i ustavna reforma\nNi 2006, a ni ranije, nije postavljeno pitanje kakvu mi državu zapravo želimo, rekla je Vesna Pešić, sociološkinja. "To pitanje nikad nije bilo postavljeno, koje su vrednosti, kako treba da se formulišu, ostvaruju, preko kojih institucija i organizacija", rekla je ona i založila se da se takva debata povede u formi ustavotvorne skupštine. Tako građani neće u ustav gledati kao na papir, plakat, jer do sada su ustavi uvek donšeni na "oktrojisani način", bez ikakvog uticaja građana.\nUstav iz 2006. nema nikakv legitimitet, jer građane "niko ništa nije pitao", rekla je ona i pozvala da se Ustav menja bez obzira na pristupanje EU.\nOna je pozvala da se Premabula izbaci iz ustava, pošto se u ustav ne može ne može stavljati "religijska formula koja ruši svaku ideju moderne države".\nPotrebno je da se vidi kakav politički sistem želimo da imamo, rekla je Pešić i ocenila da se vlast obično premešta prateći pojedinca koji je u tom trenutku najuticajniji. "Čas imamo predsednički sistem, sa Tadićem na vlasti, čas Vučića nazivaju kancelarom… A ustvari nemamo ni jedan ni drugi, nego palramentarni".\nAleksandar Popov iz Centra za regionalizam ocenio je da je Srbija, iako formalno ima dve pokrajine, i dalje duboko centralizovana zemlja. "To ne kažemo samo mi, to kaže i Venecijanska komisija", rekao je Popov i podsetio da Ustav određuje da se zakon može da ograniči autonomija pokrajine predviđenu ustavom.\n„Kod nas ne postoji volja za decentralizacijom nikad i nije postojala. Centralna vlast ne želi da deli svoju vlast sa lokalnim sasvetima“, rekao je Popov i ocenio da se svaka inicijativa za decentralizacijom proglašava za separatizam.\nProfesor Vukašin Pavlović podsetio je da ustav nije najviši politički i pravni akt, nego i jedna vrsta društvenog dogovora kojim se konstituiše politička zajednica. Srbija je najbolji ustav možda imala kad je prepisala strani, u nekim ranijim periodima, rekao je on.\nAdvoka Slobodan Vučković upozorio je da se ne vidi dovoljno gde je pravi problem demokratizacije: "Želimo da na demokratski način donesemo ustav u zemlji u kojoj nema demokratije", rekao je on i ocenio da "nje nema nigde gde nema razvijenog kapitalizma". A taj kapitalizam, nastavio je, zavisi od vladajuće klase, jer ona ima interes da uredi društvo. "Nema demokratije bez vladajuće klase. Mi niti imamo razvijeni kapitalizam, koji je čedo vladajuće klase, nego nemamo ni vladajući klasu".


Nacionalna kampanja "DA se upoZNAMO" - Nedeljnik\nKampanja ima za cilj da informiše građane na koji način mogu da pomognu svojim predlozima u planiranju i raspodeli gradskog budžeta\nNa koji način građani mogu da učestvuju u izradi lokalnog budžeta? Kako mogu da predlože za koje namene će se budžet trošiti? Mogu li da pomognu u donošenju odluka o tome šta u njihovoj opštini ili gradu treba da se finansira iz lokalnog budžeta, šta je prioritet za obnovu ili izgradnju? Odgovore na ova i slična pitanja koja se odnose na veću transparentnost javnih finansija na lokalnom nivou, dali su danas predstavnici Državne revizorske institucije, Stalne konferencije gradova i opština (SKGO), Beogradskog fonda za političku izuzetnost, opštine Ruma i Programa Ujedinjenih nacija za razvoj (UNDP). Oni su se okupili na predstavljanju nacionalne promotivne kampanje "DA se upoZNAMO" koju sprovodi UNDP uz podršku Vlade Švajcarske, u okviru projekta pod nazivom "Unapređenje revizije na opštinskom nivou u cilju jačanja odgovornosti i efikasnosti u upravljanju javnim finansijama".\n"Kao rezultat poboljšane saradnje, obnovljeni su dečji parkovi, biciklističke staze, izdvojena su sredstva za prevoz osoba sa invaliditetom, kao i prihvatilišta za žrtve nasilja", istakla je Vera Kovačević, menadžerka projekta i dodala: "Pored toga, izdvojena su veća budžetska sredstva za razvoj lokalne putne infrastrukture i finansiranje sportskih klubova u mesnim zajednicama".\nKroz medijsku kampanju "DA se upoZNAMO" biće istaknuti primeri dobre prakse iz lokalnih samouprava koje su učesnice projekta. Kampanja ima za cilj da informiše građane na koji način mogu da pomognu svojim predlozima u planiranju i raspodeli gradskog budžeta.\nNa današnjoj konferenciji istaknuto je da je za veće učešće građana i transparentnije upravljanje lokalnim finansijama veoma važno postojanje adekvatnog zakonodavnog okvira. Zakon o lokalnoj samoupravi izmenjen je i dopunjen, i obavezuje lokalne vlasti da do kraja 2018. godine direktnije uključe građane u rad lokalne samouprave. S obzirom da Zakon propisuje obavezno sprovođenje javnih rasprava pre donošenja ključnih dokumenata od javnog značaja.


OSM Televizija - Ćosić i Katić o razvoju vodovodne i kanalizacione mreže\nĆosić i Katić o razvoju vodovodne i kanalizacione mreže\nNačelnik opštine Istočno Novo Sarajevo Ljubiša Ćosić i direktor Komunalnog preduzeća /KP/ "Vodovod i kanalizacija" Jovan Katić razgovarali su o daljim ulaganjima u pravcu razvoja kanalizacione i vodovodne mreže, kao i o nastavku saradnje na budućim zajedničkim projektima ove lokalne zajednice.\n"Činjenica da je opština Istočno Novo Sarajevo sredina koja se neprestano razvija i u koju ljudi dolaze, što nameće potrebu za daljim razvojem ove infrastrukture i u onim dijelovima opštine gdje još nismo završili sve aktivnosti iz ovog segmenta djelovanja", kazao je Ćosić.\nNačelnik je rekao Srni da je iz Fonda za zaštitu životne sredine i energetsku efikasnost Republike Srpske dobio uvjeravanja da će im biti odobreno 65.000 KM, koje će opština iskoristiti za planirane aktivnosti.\n"Onog momenta kada dobijemo zvanično obavještenje da su nam odobrena sredstva, možemo da krenemo u radove. Opština će sufinansirati oko 23.000 KM i u naselju Tvrdimići potpuno rekonstruisati vodovodnu mrežu, te izgraditi novi rezervoar do lovačkog doma", naveo je Ćosić.\nNa sastanku sa predstavnicima "Vodovoda i kanalizacije" razgovarano je i o izradi projektne dokumentacije za dio naselja na lokalitetu Petina zemlja i Miljevićka krivina u Mjesnoj zajednici Toplik – Tilava.\nĆosić kaže da na lokalitetu Petina zemlja treba uraditi i realizovati projekat čija je vrijednost 15.000 KM, dok na Miljevičkoj krivini desetak domaćinstava treba pokriti kanalizacionom mrežom.\nPreduzeće "Vodovod i kanalizacija" zaduženo je da u toku godine uradi projektni prijedlog za rješavanje izgradnje kanalizacionog sistema u naselju Tilava.\n"To je jedan ozbiljniji projekat i od `Vodovoda i kanalizacije` očekujemo da nam daju projektni prijedlog. Jedna mogućnost je da radimo klasičnu kanalizaciju uz korito rijeke Tilave, a druga da pokušamo da radimo bio septičke jame za grupe naselja. U toku godine ćemo odlučiti koji ćemo izabrati od ova dva projekta", rekao je Ćosić.\nPredstavnici "Vodovoda i kanalizacije" informisali su načelnika i njegove saradnike da će u naredna tri do četiri mjeseca u Ulici Njegoševa i naselju Prljavo brdo raditi na prikopčavanju vodosnabdijevanja sa izvorišta Tilava.\nĆosić je objasnio da se ovaj dio opštine sada snabdijeva vodom sa izvorišta na Trebeviću, te da priključkom na izvorište sa Tilave neće imati obavezu plaćanja prema preduzeću "Vodovodu i kanalizaciji" sa Pala, koje na mjesečnom nivou iznosi 8.000 KM.\n"Ovo je bio dobar i koristan sastanak kojim smo odredili dalje pravce i konkretne projekte koji će opština i ovo preduzeće zajednički raditi u toku godine. I mi i oni smo svjesni finansijske situacije, zbog čega je veoma važno da smo uspjeli da se dogovorimo da organizujemo sastanak sa dobavljačima na kojem bi govorili o sukcesivnom načinu plaćanja obaveza za ove radove", kazao je Ćosić.\nĆosić i Katić\nJoš iz iste kategorije: « I.Sarajevo: PDP-u gradonačelnik, SDS-u predsjednik Skupštine U četvrtak konstitutivna sjednica »


Šojgu: Rusija modernizuje nuklearnu trijadu - 10.01.2018, Sputnik Srbija\nMinistarstvo odbrane Rusije će prilagoditi svoje planove rada s obzirom na promene u vojno-političkoj situaciji u svetu, saopštio je ministar odbrane Rusije... 10.01.2018, Sputnik Srbija\n15:12 10.01.2018 (Osveženo: 12:38 12.10.2021)\nMinistarstvo odbrane Rusije će prilagoditi svoje planove rada s obzirom na promene u vojno-političkoj situaciji u svetu, saopštio je ministar odbrane Rusije Sergej Šojgu na sastanku u Ministarstvu.\n1 Januar 2018, 11:27\n„Treba nastaviti sa praćenjem vojno-političke situacije u svetu i korigovati planove rada uzimajući u obzir promene koje se odvijaju“, izjavio je Šojgu.\nOn je naglasio da važan aspekt rada Ministarstva 2018. godine treba da ostane međunarodna vojna saradnja.\nUdeo savremenog naoružanja u nuklearnoj trijadi Rusije do 2021. godine treba da poraste do najmanje 90 odsto, izjavio je on.\nPredsednik Rusije Vladimir Putin je krajem 2017. godine izjavio da je ovaj pokazatelj dostigao 79 odsto.\nRuski ministar je dodao da je potrebno značajno povećati mobilnost trupa u delu logistike, prebacivanja i snabdevanja, nastaviti sa povećavanjem potencijala snaga za specijalne operacije i povećati borbene sposobnosti vazduhoplovnih snaga.


SUTRA PROTEST SUBOTIČKIH NOVINARA: MAĐAR SO I HET NAP NISU VLASNIŠTVO MNS\nPojedini novinari listova Mađar so i Het Nap održaće u četvrtak, 7. jula, u 15 časova, građanski protest ispred Nacionalnog saveta mađarske nacionalne zajednice (MNS) zbog političkih pritisaka koji Savez vojvođanskih Mađara (SVM) sprovodi kroz ovaj Savet pokušavajući da u potpunosti preuzme kontrolu u ovim mađarskim listovima.\n“Ono što ni Milošević nije uspeo, uradiće MNS, oduzimajući višedecenijsko pravo od zaposlenih da se izjasne o izboru glavnih i odgovornih urednika ovih listova”, navedeno je u saopštenju novinara Mađar soa i Het Hapa.\nNovinari su naveli i da, osim ovih poteza, SVM i MNS otvoreno proganjaju i pokušavaju da otpuste sve one novinare koji se ne slažu sa ovakvim pristupom, čak i po ceni kršenja zakona.\nNovinarka lista Mađar so Margareta Tomo izjavila je krajem prošle nedelje za portal Magločistač da je Odbor za informisanje Mađarskog nacionalnog saveta (MNS) u Subotici doneo odluku da, nakon više od 70 godina, članovima redakcije listova Mađar so i Het Nap uskrati pravo da odlučuju o izboru glavnih i odgovornih urednika ovih mađarskih medija i ocenila da je u pitanju čisto politička odluka kojom se postavljaju urednici koji odgovaraju SVM.\n“Ovo je čisto politička odluka da Upravni odbori listova donose odluku o izboru glavnih i odgovornih urednika, a da se ne pitaju članovi redakcija. Time se postavljaju urednici koji odgovaraju Savezu vojvođanskih Mađara”, rekla je Tomo.\nNa protestu, koji će sutra biti održan ispred Doma Mađara (Age Mamužića 11), građanima će se, osim novinara mađarskih listova, obratiti i druge kolege novinari.


Železara Smederevo zainteresovana za veću saradnju sa Lukom Bar - Pokretanje ugašene peći u avgustu - Pluton Logistics\nNakon kompanije Zijin Bor, koja će preko Bara transportovati koncentrat bakra, kapacitete ove crnogorske luke mogla bi da značajnije koristi i smederevska železara, saopštio je Ministarstvo kapitalnih investicija Crne Gore.\nOva najava stigla je nakon ugovorenog projekta od velikog značaja za dve zemlje – tokom 2021. preko Bara će biti pretovareno 350 hiljada tona bakra iz Bora, dok se dogodine očekuju dvostruko veće količine.\nIz Ministarstva kapitalnih investicija Crne Gore navode da barska luka i železnički kargo prevoznici očekuju nove velike poslove.\nKompanije Montecargo, Srbija Kargo i Luka Bar, nakon dužeg vremena ponovo deluju kao jedan tim i zajedničkom saradnjom doprinose realizaciji vodećih projekata i uspešnom poslovanju na saobraćajnom tržištu Srbije i Crne Gore, saopštilo je ministarstvo.\n– Dokaz uspešne poslovne saradnje tri kompanije, zahvaljujući kojoj se već postižu zajednički rezultati, jeste poverenje koje nam je ukazala kineska kompanija Zijin. Takođe, pomenute kompanije su već u pregovorima sa Smederevom, da njihov proizvod okrenu na koridor ka Luci Bar, čime će se iskoristiti puna valorizacija logističkog pravca preko ove luke.\nSrbija Kargo očekuje rast obima prevoza\nRukovodstvo preduzeća Srbija Kargo, na čelu sa generalnim direktorom Dušanom Garibovićem, sastalo se u utorak (15. juna) sa predstavnicima smederevske železare (HBIS Group Serbia), kako bi razgovarali o nastavku dugogodišnje saradnje, kao i o unapređivanju budućih partnerskih odnosa. Razgovor je iskorišćen i za analizu i sumiranje dosadašnjih rezultata, saopštila je železnička kompanija.\n– Imajući u vidu značaj HBIS Group Serbia, koja je ujedno i jedan od naših najznačajnijih strateških partnera, za privredu cele države, svakako je važno istaći izraženo obostrano zadovoljstvo dosadašnjim učinkom, kao i željom da se saradnja oproba i u drugim segmentima, o kojima će biti reči na narednom sastanku – navodi se.\n– Kako je globalna kriza izazvana pandemijom uticala na celokupnu privredu, a imajući u vidu tada aktuelnu situaciju na tržištu, kao dobra strateška odluka pokazalo se gašenje Visoke peći broj 1 u Smederevu u julu prošle godine i preusmerenost na rad Visoke peći broj 2. Na sreću, nazire se kraj pandemije – samim tim se očekuju mnogo bolja vremena nego u godini za nama, te je i trenutna situacija na tržištu stvorila povoljne uslove za pokretanje ugašene peći, koje se planira za avgust.\nShodno tome i naša kompanija može očekivati povećanje obima prevoza u odnosu na protekli period, navodi se u saopštenju Srbija Karga.\nPokretanje ugašene peći, kako je ranije najavio HBIS, očekuje se 16. avgusta. Ona je, inače, bila ugašena 5. jula 2020.\nFoto: HBIS Serbia (hbisserbia.rs)\n← Srpski inženjeri razvijaće nova tehnološka rešenja za displeje u vozilima\nDanska pred sudom zbog ograničenja parkiranja KAMIONA na 25h →\nNemački MTU počinje izgradnju pogona za servis avio-motora u Novoj Pazovi\n4. februara 2021. 6. jula 2021. Milica Milosavljevic\n„Alfa Technics“ otvara fabriku u Slobodnoj zoni u Svilajncu\n12. februara 2018. 11. februara 2018. marko


Jovan Motika ponovo na terenu – FK Radnik Bijeljina\nNakon deset mjeseci pauze usled operacije prednjih ukrštenih ligamenata, Jovan Motika ponovo se nalazi na rasplaganju treneru Mladenu Žižoviću. Nakon poslednjeg testiranja, koje je obavljeno u Novom Sadu kod profesora Marka Stojanovića, Joco je dobio zeleno svjetlo da se uključi u takmičarski pogon.\n– Dobro se osjećam, a to su pokazali i poslednji testovi koje sam uradio zajedno sa doktorskim timom, na čelu sa profesorom Markom Stojanovićem. Zahvalan sma predsjednku Mladenu Krstajiću na velikoj podršci, i svima u Radniku, te Miroslavu Milankovu koji me je uspješno operisao. Vraćam se na teren ponovo u nadi da mogu pomoći svom timu do kraja šampionata, kako bi ostvarili što bolji plasman u Ligi za prvaka BiH, rekao je povratnik na “zeleni tepih” Jovan Motika.\nMladi prvotimac Radnika zadobio je tešku povredu prednjih ukršetnih ligamenata na finalnoj utakmici Kupa RS u Trebinju protiv Leotara, pa je nakon toga bio povrgnut operaciji, koja je uspješno urađena u Novom Sadu.


Nakon uložene žalbe, gradska uprava je u saopštenju navela da je postupak obustavljen. Međutim, sada je potencijalnim prevoznicima dat novi rok, 10. novembar.\nReč je o linijama koji voze ka južnoj periferiji grada, posao se ugovara za 10 godina a vredi preko 80 miliona evra.\nNakon što privatnici preuzmu "potez 500" GSP bi trebalo da se vrati na "potez 600". Privatnici u ovom trenutku obavljaju prevoz na surčinskim linijama, a gradski Sekretarijat za javni prevoz na naša ranija pitanja nije dostavio konkretan odgovor po kom osnvu rade, budući da im je ugovor istekao pre desetak meseci.


Novi rekord Bili Ajliš: Najprodavanija pesma iz filmova o Džejmsu Bondu (VIDEO) - BIZlife\nNovi rekord Bili Ajliš: Najprodavanija pesma iz filmova o Džejmsu Bondu (VIDEO)\nPesma “No Time To Die” koja se zove isto kao i film o čuvenom agentu 007, prodata je u 90.000 primeraka i u 10,6 miliona primeraka u audio strimingu za sedam dana. Pesma je direktno stigla na vrh kao najprodavanija u Velikoj Britaniji.\nTo je i najprodavanija pesma iz filmova o Džejmsu Bondu u prvoj nedelji od izlaska. U prvoj nedelji emitovanja 2012. godine, pesma “Skyfall” koju izvodi pevačica Adel prodata je u 84.000 primeraka. Bili Ajliš je zajedno sa bratom Finijesom O’Konelom komponovala i snimala pesmu “No Time To Die”.\nPesma sadrži grandž melanholiju koja je već prepoznatljiva za mladu umetnicu. Pevačica koja ima tek 18 godina i peva u novom žanru pank-rok stila, već je postala nova vrsta pop zvezde. Ona je ove godine dobila nagrade Gremi u nekoliko kategorija, među kojima za album godine, pesmu godine, muzički snimak godine i otkriće godine.\nIzvor: PLAY radio\nŽelite Pikasa vrednog MILION USD? Uz trošak od 100 evra možda ostvarite san (FOTO/VIDEO)\nAko ste mislili da ste videli sve…na Trg Republike stiže TEPIH (FOTO)\nApsolutna DOMINACIJA Bili Ajliš na dodeli Gremi nagrada (FOTO)


Zbog čega SAD, velika svetska demokratija, nema održivu treću partiju?\nU rubrici Fokus, novinar Glasa Amerike Viktor Morales ispituje fakotre koji su doprineli onome što stručnjaci često nazivaju "američka izuzetnost".\nMnogi analitičari slažu se da SAD poseduju sve osobine naprednih industrijalizovanih društava, uz izuzetak da nemaju vodeću socijalističku partiju na nacionalnom nivou.\n"Amerika je umnogome drugačija od ostalih zapadnih demokratija".\nGeri Marks sa Univerziteta Severna Karolina ukazuju na ono što stručnjaci često nazivaju "Američkim ubeđenjem", a odnosi se na ideale jednakosti, kretanja društva, oslanjanja na sebe i ograničenu vladu, koju su Amerikanci imali otkad su proglasili nezavisnost od Velike Britanije 1776. godine.\n"Iako se često žalimo na veliičinu vlade i pokušavamo da je minimalizujemo – ukoliko pogledate na svim nivoima – to je najmanja vlada u zapadnom svetu. Ono što imamo u SAD je kultura koja naglašava individualizam i antietatizam, a uloga vlade u ovom društvu je mnogo manja nego, primera radi - u Evropi".\nSa svakim novim talasom imigranata, ljudi iz svih krajeva sveta usvajaju američke vrednosti, koje, slažu se mnogi stručnjaci, ne idu baš u korak sa tradicionalnim socijalizmom. Međutim, pred početak Prvog svetskog rata, teški uslovi za život i rad u američkim gradovima doprineli su da se utre put socijalizmu. Pre skoro jednog veka, 1912, predsednički kandidat Socijalističke partije Judžin Debs osvojio je šest odsto glasova na izborima, a postojale su i stotine socijalista izabranih na zvanične pozicije u gradovima širom zemlje. Međutim, stranka je imala svoje probleme.\n"Socijalisti, koji su bili mala treća partija, nisu imali puno da ponude".\nPolitikolog Geri Marks dodaje:\n"Ono što su mogli da ponude jeste ideološka čistoća. Mogli su da ponude putokaz u drugačije društvo, ali radnički sindikati su bili zarobljeni u motou 'ovde i sada'".\nZa razliku od socijalista koji su bili utopisti i sumnjičavi prema vodećim političkim strankama, radnički sindikati u prinicipu su sarađivali sa demokratama i republikancima kako bi dobili više plate i bolji životni standard.\nPrema tvrdnjama Bendžamina Ginsberga, direktora Centra za proučavanje američke vlade na Univerzitetu Džons Hopkins, radnici su bili više zainteresovani za ekonomska nego politička pitanja.\nEkonomski uspon 1930-ih dao je mnogim socijalistima nadu da je došlo vreme za radničke partije u SAD. Međutim, kaže Ginsberg, bilo je suviše kasno.\n"Tokom perioda velike depresije i ekonomskog kraha, bilo je više mogućnosti za osnivanje radničkih partija. Međutim, sa pojavom Frenklina Ruzvelta i njegove koalicije Nju Dil /New Deal/, radnička klasa je postala toliko velika sila unutar Demokratske stranke, da većina njihovih lidera nije videla prednost u osnivanju svojih partija".\nRadnički sindikati bili su vrlo aktivni u promovisanju učešća glasača u okviru američkog dvopartijskog sistema. A od Velike depresije, organizovana radnička klasa u načelu je podržavala Demokratsku stranku, koja je prihvatila mnoge ljude s leve strane američkog političkog spektra.\n"Socijalisti nikad nisu zaista shvatili logiku američkog političkog sistema".\nPolitikolog Geri Marks ukazuje da, za razliku od tradicionalnog parlamentarnog sistema, koji ističe kandidate koji dobiju većinu glasova na izborima, politiku u SAD karakteriše da jedan kandidat jednostavno dobije više glasova od svog rivala.\n"Parktično, to znači da treća partija nema nikakve šanse da dobije predstavnika na nacionalnom nivou u SAD. Zato je logično da svako pokuša da napravi najširu moguću koaliciju, a da bi to uradio, to znači da u normalnim uslovima mora da se manje oslanja na ideologiju, i da se dopadne što većem broju različitih grupa".\nOd Građanskog rata, dve vodeće američke partije, demokrate i republikanci, osvajle su zajedno oko 95 odsto glasova na nacionalnim izborima i ne očekuje se da se taj trend promeni uskoro. Sve dok SAD ostaju "izuzetne" u svojoj politici, postoji gotovo ujedinjeno mišljenje među stručnjacima da će održiva socijalistička partija ostati samo nada malobrojnih.


Na današnji dan 1914. godine: Ultimatum Austro-Ugarske Srbiji | Serb.rs\nSerb.rs > SRBIJA > Na današnji dan 1914. godine: Ultimatum Austro-Ugarske Srbiji\nNa današnji dan 1914. godine: Ultimatum Austro-Ugarske Srbiji\n23. jula 2016. / Komentari su isključeni na Na današnji dan 1914. godine: Ultimatum Austro-Ugarske Srbiji\nTelegram Austrougarske Srbiji nakon odgovora na ultimatum .“Kraljevska vlada Srbije nije na zadovoljavajući način odgovorila na notu datiranu 23. jula 1914, koju joj je predao austrougarski poslanik u Beogradu. Zato Carsko Kraljevska vlada nalazi da je prinuđena da se osloni na silu oružja, radi očuvanja svojih prava i interesa. Austrougarska smatra da se od ovog trenutka nalazi u stanju rata sa Srbijom.(foto:www.serbinfo.ch)\nNa današnji dan 1914. godine Austro-Ugarska je uputila ultimatum Srbiji, zahtevajući odgovor u roku od 48 časova, okrivivši je za atentat u kojem je 28. juna 1914. u Sarajevu ubijen austrijski prestolonaslednik Franc Ferdinand.\nUslovi ultimatuma bili su ponižavajući i unapred se računalo da ih Srbija kao suverena država neće prihvatiti. Uz podršku Nemačke, Beč je odlučio da Srbiju vojno kazni, najviše zbog jačanja njenog autoriteta u južnoslovenskim delovima Austro-Ugarske. U noti je zatraženo objavljivanje izjave u kojoj se indirektno priznaje krivica za atentat, uklanjanje svih oficira protivnika Austro-Ugarske i dozvola srpske vlade da austrougarska policija vodi istragu na teritoriji Srbije. Srpska vlada je formulisala odgovor koji je, čak i prema sudu nemačke diplomatije, bio remek delo. Imajući u vidu krajnju iscrpljenost balkanskim ratovima, srpska vlada je prihvatila sve zahteve, osim da austrougarski organi vode istragu u Srbiji. Austro-Ugarska je to iskoristila da 28. jula 1914. Srbiji objavi rat, započevši tako Prvi svetski rat.\nMesec dana nakon Sarajevskog atentata, 23. jula 1914. Austro-ugarska monarhja je postavila srpskoj vladi ultimatum koji je britanski ministar inostranih poslova, ser Edvard Grej, okarakterisao kao „najteži ikada upućen jednoj državi od strane druge“.\nSkoro mesec dana od atentata, austro-ugarski poslanik u Beogradu, baron Gizl od Gislingena, predao je Lazi Paču-u, zastupniku ministra inostranih dela Srbije, ultimatum koji je direktno prebacio odgovornost za atentat na Srbiju i postavio vladi veoma drske zahteve čije bi ispunjenje obesmislilo suverenitet Kraljevine Srbije.\nAustro-Ugarska je ultimatumom od 23. jula 1914. zatražila od Srbije sledeće:\nDa spreči izdavanje publikacija koja podstiču mržnju i neprijateljstvo prema Austro-Ugarskoj.\nDa momentalno raspusti organizaciju Narodna odbrana, i da isto postpupi i sa drugim orgnizacijama koje učestvuju u propagandi protiv Austro-Ugarske.\nDa iz javnog obrazovanja ukloni sve što bi moglo da služi ili služi za podsticanje propagande protiv Austro-Ugarske.\nDa iz vojske i administracije uopšte ukloni sve oficire koji su krivi za propagandu protiv Austro-Ugarske, a imena tih oficira dostavila bi vlast Austro-Ugarske.\nDa prihvati učešće austro-ugarskih organa vlasti u suzbijanju subverzivnih delatnosti protiv Austro-Ugarske na teritoriji Srbije.\nDa preduzme sudski postupak protiv saučesnika Sarajevskog atentata koji su na srpskoj teritoriji, uz pomoć i uputstva austro-ugarskih organa.\nDa momentalno uhapsi dve imenovane osobe koje su upletene u atentat po istrazi koju je preliminarno sprovela Austro-Ugarska.\nDa efikasnim merama spreči nelegalni prenos oružja i eksploziva preko granice.\nDa uputi Austro-Ugarskoj objašnjenja povodom izjava visokih srpskih zvaničnika u Srbiji i inostranstvu, koji su izrazili neprijateljstvo prema Austro-Ugarskoj.\nDa bez odlaganja obavesti Austro-Ugarsku o ispunjavanju ovih obaveza.\nNajsporniji zahtev Monarhije, pod brojem 6, podrazumevao je da Srbija pogazi svoj zakon o sudskom postupku u krivičnim delima tako što bi prepustila austro-ugarskim organima vlasti “ugušivanje prevratničkog pokreta protiv tritorijalnog integriteta Austrougarske monarhije”.\nDva dana je imala srpska kraljevska vlada da odgovori na teški julski ultimatum Austro-Ugarske 1915. godine. Odgovor je predao lično predsednik vlade, Nikola Pašić. Samo što se vratio u ured, stiglo je i pismo barona Gizla o prekidanju diplomatskih odnosa između dve države.\nOdgovor srpske kraljevske vlade na austro-ugarski ultimatumnapisali su Stojan Protić i predsednik vlade Nikola Pašić, koji ga je lično uručio baronu Gizlu. Odgovor je okarakterisan kao krajnje popustljiv ali i dostojanstven jer srpska kraljevska vlada nije prihvatila učešće austrougarskih organa vlasti u suzbijanju subverzivnih delatnosti protiv Austro-Ugarske na teritoriji Srbije, ali je ipak ponudila arbitražu suda u Hagu ili komisije velikih sila za rešenje spornog zahteva u tački 6.\nOznake: Austrougarska, Prvi svetski rat, srbija, ultimatum, vesti / Objavljeno u: SRBIJA


„Timočka lira“ 2020. - Konkursi regiona\nDokaži da nisi mašina: * Time limit is exhausted. Please reload CAPTCHA. 1 × = 5\nby KR 19/06/2020 0166\nKONKURS ZA NAGRADU „TIMOČKA LIRA“ 2020.\nRadio Beograd 2 dodeljuje nagradu „Timočka lira“ autoru najbolje pesme na Festivalu kulture mladih Srbije u Knjaževcu.\nPravo učešća na konkursu imaju književni stvaraoci, do 30 godina starosti, iz Republike Srbije, koji nemaju objavljenu knjigu.\nSelektor će odabrati 10 najboljih mladih pesnika za nastup na 59. Festivalu kulture mladih Srbije koji će se održati u Knjaževcu. Najboljeg pesnika proglasiće žiri na samom Festivalu kada će mu biti uručena povelja Radio Beograda 2 „Timočka lira“.\nRadio Beograd 2 i organizacioni odbor Festivala kulture mladih Srbije obezbediće štampanje zbirke pesama prvonagrađenom pesniku, kao i prigodne nagrade za drugo i treće mesto koje će biti uručene na poetskoj večeri Festivala.\nOrganizacioni odbor će odštampati „FESTIVALSKI ZBORNIK“ sa izborom pesama i biografskim podacima desetoro najuspešnijih pesnika 59. Festivala kulture mladih Srbije.\nPesme dostaviti, u tri primerka, do 30. juna 2020. godine Sekretarijatu Radio Beograda 2 (lokal sa portirnice 3170), od 9 do 15 sati radnim danima, ili poslati poštom na adresu: Radio Beograd 2, Hilandarska 2, 11000 Beograd, sa napomenom: Konkurs za nagradu „Timočka lira“.


Ruska trenažna raketa: "Ađutant" simulira vazdušne mete | Najnovije vesti - Srbija danas\n11.03.2019. • 07:52 Srbija Danas/Sputnik\nFoto: Printscreen/youtube/Silja Pluton\nRuski stručnjaci su u svrhu testiranja novog naoružanja razvili visokomobilni sistem "Ađutant" koji može da imitira krstareće rakete i bespilotne letelice.\n- Da bi se osigurala borbena obuka jedinica protivvazdušne odbrane i sprovodile probe razvijenog naoružanja, razvijen je izuzetno mobilni univerzalni imitaciono-trenažni sistem Ađutant - navodi se u saopštenju pres-službe Ministarstva odbrane Rusije.\nSistem je opremljen sa pet vrsta vazdušnih meta koje obezbeđuju borbeni rad jedinica protivavionskih raketnih i artiljerijskih sistema, radarskih stanica i nišandžija protivavionskih prenosnih lansirnih raketnih sistem, prenosi Sputnjik.\nMinistarstvo ističe da sistem može da simulira vazdušne mete, od krstarećih raketa do ručno izrađenih bespilotnih letelica, sličnih onima koje koriste nezakonite formacije u Siriji. Osim toga, na kontrolnom punktu nalaze se dva automatizovana radna mesta za operatore, što omogućava da se istovremeno upravlja sa šest vazdušnih meta u bilo kojoj konfiguraciji.\nPočetak testiranja sistema planiran je za april 2019.\nTagovi: Rusija, naouržanje, Ađutan


RTS HD Putin u Srbiji: istorija, ekonomija, kultura\nRadio televizija Srbije će ovu izuzetno značajnu posetu za našu zemlju pratiti iz minuta u minut direktnim prenosima i specijalnim emisijama. Planirano je šest sati živog programa iz Studija 10 RTS- a u kome će se smenjivati direktni prenosi, uključenja reportera i razgovori sa gostima u studiju.\nU direktnim prenosima od 12.30 na RTS1 i platformi RTS Planeta, pratićemo dolazak ruskog predsednika Vladimira Putina, gde će ga na aerodromu Nikola Tesla dočekati njegov domaćin predsednik Srbije Aleksandar Vučić. Dvojica lidera odatle će otići na Groblje oslobodilaca Beograda gde će odati počast borcima Narodnoslobodilačke vojske Jugoslavije i boraca Crvene Armije koji su dali živote za oslobođenje Beograda oktobra 1944. godine.\n"Putin u Srbiji: istorija, ekonomija, kultura" zajednički je naziv šestočasovnog programa koji će, osim direktnog TV prenosa posete predsednika Ruske Federacije, činiti i specijalna emisija iz studija RTS- a, koju uređuju i vode Zoran Stanojević i Gorislav Papić.


SA 31 UČESNIKOM: Bokserski klub “Slavija” organizovao pokazni trening za djecu | Banjaluka.net\nSA 31 UČESNIKOM: Bokserski klub “Slavija” organizovao pokazni trening za djecu\nBokserski klub Slavija 1961 na prostoru između dvorane “Borik” i Akvane organizovao je pokazni trening za djecu od sedam do deset godina, kao i za sve one koji žele da se bave ovim sportom.\nCilj treninga bio je da se banjalučki trofejni sport, koji je posljednjih godina stavljen po strani, ponovo omasovi i da se njim počne baviti što veći broj mladih, koji će kasnije postati proslavljeni šampioni poput Antona Josipovića, Marijana Beneša, Radovana Bisića…\n– Na ovom treningu imali smo 31 učesnika. Većina od njih su polaznici škole boksa našeg kluba, ali među njima ima i pet, šest boksera, koji su već imali zvanične mečeve, a neki se već okitili medaljama sa prvenstava Republike Srpske i BiH. U organizaciji ovog treninga uz grad Banjaluka i Ministarstvo porodice, omladina i sporta pomogli su nam i roditelji naših polaznika, na čemu smo im neizmjerno zahvalni – naglasio je predsjednik i trener Slavije 1961 Božidar Pejaković.\nPokaznom treningu prisustvovali su zamjenik gradonačelnika Banjaluke Srđan Amidžić i načelnik Odjeljenja za obrazovanje, zdravstvo, omladinu i sport Dragan Banjac, piše Glas Srpske.\n– Ovo je pravi primjer kako treba da se radi sa djecom. Bokserski klub Slavija 1961 se trudi da privuče što veći broj mališana, a to svakako treba da bude u interesu svakog društva i svake lokalne zajednice. Ono čime oni ne žele da se pohvale, jeste da mališani ne plaćaju članarinu, čak dobijaju besplatan dio sportske opreme i termine u teretanama – naglasio je Amidžić, koji je zahvalio Slaviji 1961 za promovisanje sporta koji je za Banjaluku veoma značajan.\nProslavljeno boksersko ime i počasni predsjednik Slavije 1961 Dragan Batar naglasio je da se na ovaj način dokazuje da boks nije samo tuča, nego plemenita vještina.\n– Treba da nastojimo da se što više omasovi ovaj sport i da bude što više takmičenja, jer iz masovnosti dolaze i rezultati. Naime, ovo je olimpijski boks gdje se moraju imati svi pregledi, rukavice moraju biti određenog profila da bi bilo što manje povreda, što znači da je humanost u ovom sportu na prvom mjestu – naglasio je Batar.\nZbog pandemije virusa korona zamrznuta je većina takmičenja pa tako i u boksu.\n– Sredinom septembra trebalo bi da se održi seniorsko prvenstvo BiH čiji bi domaćin trebalo da bude neki od klubova iz Republike Srpske, ali još nije odlučeno ko će to biti. Do kraja godine planirano je i održavanje četiri kola Premijer lige BiH, dva u Srpskoj i dva u FBiH. Nadam se da će se situacija sa koronom smiriti i da će bokseri ponovo izaći na ring – naglasio je Pejaković.\nOznake: BK Slavija, trening


Na Večeri usmene tradicije guslari, frulaši, gajdaši i pevači - juGmedia\nTuristička organizacija opštine Medveđa organizovala je treća po redu manifestacija „Veče usmene tradicije opštine Medveđa“ na kojoj su učestvovali pisci epske poezije, članovi Kulturno-umetničkog društva „Razigrano kolo VEZ“ iz ovog mesta, guslari, frulaši i gajdaši dok je scena Kulturnog centra u Medveđi bila ukrašena starim upotrebnim predmetima i ručnim radovima.\nUsmena tradicija predstavlja važan deo kulture kako naroda u celini, tako i ljudi određenog kraja, u ovom slučaju sa područja opštine Medveđa, koja neguje usmeno kazivanje.\nU programu su učestvovali: guslar i pisac epske poezije Radosav Doderović, KUD „Razigrano kolo“ iz Medveđe, frulaš Miljan Toković, guslar Radovan Vuković, guslar Milovan Milošević, frulaš Nikola Paunović, pevačka grupa u kojoj su pevali: Božidar Đikanović, Radovan Vuković, Veljko Perovanović, Miljan Toković, Milovan Milošević, dok su na bini „sitan vezak vezle“ Dragica Marković i Milica Milaković.\nU okviru ove manifestacije prikazana su dva filma, „Đurđevdan u Gornjojablaničkom kraju“ koji je snimio Kulturni centar Medveđe, a podržan je od strane Ministarstva kulture i informisanja Republike Srbije i film iz projekta Radio Medveđe, pod nazivom „Jedno selo, jedna priča“.\nPo završetku programa u holu ispred sale u kojoj je održan koncert upriličena je degustacija starih specijaliteta kuhinje, koju su sponzorisali, Specijalna bolnica za rehabilitaciju „Gejzer“ iz Sijarinske banje i restoran „Kamelot“ iz Medveđe.\nJekhutno manuš kase sa o političaria paćeven(VIDEO)\nKsenija Jovanović najbolja plivačica na “Leskovačkom pobedniku”\nLESKOVAC - Najuspešniji plivač na danas održanom međunarodnom plivačkom takmičenju “Leskovački pobednik” je Lazar Vanić iz kruševačkog…


Broadcom ne odustaje od kupovine Qualcomma\nPočetnaVestiBiznis ITBiznis IT vestiBroadcom ne odustaje od kupovine Qualcomma\n05.02.2018 12:51 | 0 Biznis IT\nBroadcom izgleda želi Qualcomm po svaku cenu. Kompanija se, prema navodima, tokom vikenda sastala sa svojim konsultantima kako bi povećala ponudu za kupovinu Qualcomma. Broadcom sada nudi 80-82 dolara po akciji, umesto ranijih 70 dolara.\nOvo bi moglo da znači da će potencijalno preuzimanje Qualcomma biti u ravni oko 120 milijardi dolara (neki mediji izveštavaju i do 145 milijardi uz dugove Qualcomma). Ponuda bi trebalo da američkog proizvođača čipova privuče za pregovarački sto.\nIzvori Reutersa ističu da je Broadcom u poslednjem trenutku značajno promenio uslove pregovora oko moguće akvizicije, ali da kompanija ne želi da otkrije o čemu se radi, jer su uslovi prilično poverljivi. Broadcom veruje da sporazum može da se ostvari u roku od 12 meseci, dok Qualcomm ovo podiže na 18 meseci zbog regulatornih procesa širom sveta.\nTokom januara banovano preko milion PUBG igrača\nHTC Breeze bi mogao biti pristupačni, full-screen telefon


UŽIVO: Od 20 državnih kompanija najveći dobitnik CGES, a najveći gubitaš CEDIS (VIDEO) - Volim Podgoricu\nPočetna/BIZNIS/UŽIVO: Od 20 državnih kompanija najveći dobitnik CGES, a najveći gubitaš CEDIS (VIDEO)\nUŽIVO: Od 20 državnih kompanija najveći dobitnik CGES, a najveći gubitaš CEDIS (VIDEO)\nU toku je predstavljanje rezultata rada Odjeljenja za korporativno upravljanje MKI\nMinistar Mladen Bojanić, predstavio je Izvještaj o poslovanju privrednih društava koja su u nadležnosti Ministarstva kapitalnih investicija za III kvartal 2021. godine.\n“Imamo jednu kompaniju više, umeđuvremenu je formirana još jedna kompanija elekstrosolarna gradnja. Od 20 privrednih društava deset je poslovalo za neto gubitkoma, deset sa neto dobiti, saopšteno je na konferenciji. Značajan pad zabilježila je EPCG, uticaj na to imaju visoke cvijene”, kazao je Ministar kapitalnih investitcija, Mladen Bojanić.\nOn je rekao da je u planu da se politika nadoknada veže za poslovne rezultate. Napomenuo je da se radi o devetomjesečnom presjeku.\nNajveći dobitak je ostavario CGES sa 14,3 iliona neto dobiti, i Aerodromi CG sa više od 5 iliona a najveći gubitak CEDIS sa minuso od 3,4 miliona i To Montenegro sa 2,6 miliona eura.\nAna Tošanić – Radunović iz MKI kazala je da na kraju trećeg kvartala imamo jedno privredno društvo više EPCG Solargradnja koje je u osnivanju pa nije ušlo u analizu.\n“U MKI je ukupno 21 privredno društvo u većinskom vlasništvu države. Od 20 privrednih društva, deset je poslovalo sa neto gubitkom i deset sa neto dobiti. Ukupno ostvarena neto dobit iznosi 27 miliona eura, dok gubitak iznosi 11,7 miliona eura. U totalu sve kompanije su ostvarile dobit”, navela je Tošanić – Radunović.\nAko se poredi neto poslovanje za ovaj period izvještavanja u odnosu na šestomjesečni ove godine, osam društava je nastavilo da posluje sa pozitivnim rezultatom, a dva su iz negativnog rezultata prešli u pozitivno, a jedno je iz pozitivnog prešlo u negativni rezultat, dok je devet društava nastavilo da posluje sa negativnim rezultatom.\n“Od kompanija koje su tokom čitave godine imale pozitivan rezultat značajan pad u devetomjesečnom rezultatu ostvarila je Elektroprivreda Crne Gore. Ona je zabilježila pad od 16,7 miliona eura, odnosno 97 odsto. Najveći efekat na ovakav trend imaju visoke cijene električne energije na berzi koju je EPCG bila obavezna da uvozi – naglasila je Tošanić”, Radunović.\nTroškovi zarada i naknada zarada isnosili su 84 miliona eura u 2021. i bilježe rast u odnosu na 2019.. godinu od 2,2 odsto i rast u odnosu na 2020. od 3,8 odsto.\nOna je naglasila da su bila tri društva sa negativnim neto kapitalom – Crnogorska plovidba sa minus sedam miliona, Barska plovidba pet miliona i Berza električne energije sa 950.00 eura.\nZaduženost privrednih društava po osnovu kredita iznosi 251,8 miliona eura, što je 6,5 odsto manje u odnosu na kraj 2020. godine. Kkao je saopšteno, broj zaposlenih na 30. septembar iznosio je 7.481.\n“To je sedam odsto više u odnosu na 2019. i 10 odsto više u odnosu na 2020. CGES je društvo sa najvećim padom broja zaposlenih”, precizirala je Tošanić – Radunović.\nKRIVOKAPIĆ: Dijelim neizmjeru žalost sa premijerima i građanima\nHARASANI: Radnici treba da prijave skraćenje radnog vremena, inspekcija radi po prijavama


“Slike obezglavljenih tela jasno pokazuju da je Vučić nesposoban da vodi državu. Pozivam ga da objavi sve takve fotografije, jer su one prava slika njegove vlasti, a ne putevi koji se grade novcem od kredita koji vraćati svi građani. Vučić će biti upamćen po svojim vezama sa kriminalom i klanom koji je ljudima sekao glave”, rekao je Aleksić televiziji Nova S.\n“Boji se da se to ne prenese na sve stadione, ali to je nezaustavljiv proces i trend koji ukazuje na početak Vučićevog pada. On je uspeva da sakrije bes i nezadovoljstvo, jer zna šta ga čeka, pošto su i protiv nekih pre njega tako skandirali na stadionima i oni su potom su brzo pali sa vlasti”, rekao je Aleksić.\n“Mene ne zanima šta su rekli Veljko Belivuk i Marko Miljković kao ubice, kriminalci i huligani, jer smo mi kao opozicija govorili o njima poslednjih pet godina, nego me zanima kako je njihov klan nastao i čija je to odgovornost. Njihovim izjavama neka se bave policija i tužilaštvo, neka saslušavaju Vučića i Aleksandra Vulina, ako ima potrebe”, dodao je Aleksić.\nAleksić je rekao da “vlast na skaredan način svoju vezu sa kriminalcima poklopi objavljivanjem fotografija obezglavljenih tela, mašine za mlevenje mesa i pričom o ćevapima od ljudskog mesa”.\n“Činjenice su, medjutim, neoborive – Belivuk je preuzeo vođstvo u kriminalnom miljeu i na tribiniama 2017. godine, posle ubistva Aleksandra Stankovića, zvanog Sale Mutavi. Činjenica je da je Belivukov klan smirivao južnu tribinu Partizanovog stadiona da ne skandira protiv Vučića, činjenica je da su na Vučićevoj inauguraciji 2017. godine davili novinare, činjenica je da su radili razne prljave poslove za režim, činjenica je da je sin predsednika Srbije na fotografijama sa izvesnim Aleksandrom Vidojevićem, zvanim Aca Rošavi”, rekao je Aleksić.\nAleksić je dodao da je Belivukova grupa 20. jula 2020. godine stajala na ulaznim vratima Skupštine Srbije i “glumila demonstrante” dok ne dođe policija, kao i da su članovi Belivukove grupe bili na lokalnim izborima u Šapcu i Lučanima.\n“Ko je iz vlasti dozvolio da taj klan nastane? Takva organizovana kriminalna grupa ne može da nastane bez podrške u vlasti. Ko je to, Vulin, Nebojša Stefanović, Dijana Hrkalović ili sam Vučić? Krivična odgovornost se dokazuje na sudu, a politička je neosporna – Belivukov klan je nastao i delovao za vreme vlasti Aleksandra Vučića”, istakao je Aleksić.\nAleksić je naveo da je Vučić svestan da gubi podršku građana i da zato “zloupotrebljava funkciju i obećava milione evra gradjana kao Deda Mraz i kao da je Srbija njegova dedovina, dok se deca leče SMS porukama i nema protivgradnih raketa, a grad je uništio useve”.\n“Gradjani Srbije su ga, medjutim, prozreli i ništa ga neće spasiti. Ako ovi iz zatvora i njegovi sumnjivi prijatelji nastave da govore o vezama sa njim i zlodelima, možda 20 evra za svakog građanina naraste i na 100 evra, a penzionerima će možda obećati i 1.000 evra… Kako se bude ogoljavalo Vučićevo pravo lice, tako će on obećavati sve više novca”, zaključio je Aleksić.


FIPA: Slovenija četvrti najveći investitor u BiH\nFIPA - Slovenija\nAmbasadorica Slovenije Zorica Bukinac je istakla da je od ukupnog iznosa slovenačkih investicija u svijetu, 10% investirano u BiH.\nSlovenija zauzima 4. poziciju na ljestvici zemalja stranih investitora u BiH sa uloženih 486 miliona eura, ili 7,3% od ukupnog iznosa stranih investicija u BiH, stoji u saopćenju Agencije za promociju stranih investicija u BiH (FIPA). Najznačajnije slovenačke investicije su Petrol, Droga Kolinska, Perutnina Ptuj, NLB, Telekom Slovenije.\nIspred Slovenije na listi zemalja najvećih investitora su Austrija, Hrvatska i Srbija.\nOhrabruje činjenica, piše FIPA, da se ulaganja iz Slovenije nastavljaju za razliku od prethodnih godina kada su bila u velikoj mjeri usporena. Tokom 2016. godine, Slovenija je investirala 42,1 milion KM, te 15,5 miliona KM u 2017.\nNa sastanku sa rukovodstvom FIPA, Ambasadorica Bukinac je istakla da je od ukupnog iznosa slovenačkih investicija u svijetu, 10% investirano u BiH. Također je naglasila da će Slovenija u narednoj godini između ostalog raditi na jačanju turističkog i kulturnog povezivanja sa BiH.\nRazgovarano je i o privrednoj konferenciju koju ambasada BiH u Ljubljani planira organizirati u prvom tromjesečju 2018. godine sa ciljem predstavljanja BiH i mogućnosti za ulaganje slovenačkim privrednicima, navodi se u saopćenju Agencije za promociju stranih investicija u BiH.\nPogledajte grafički prikaz stranih investicija u BiH u periodu od sedam godina.


Stefanović: Neću dozvoliti da me mediji koji podržavaju Vučića i Vladu povezuju sa mafijom - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Društvo » Stefanović: Neću dozvoliti da me mediji koji podržavaju Vučića i Vladu povezuju sa mafijom\nDanas Online24.07.2021. 10:31\nFoto: BETA/MINISTARSTVO ODBRANE SRBIJE/Jovo Mamula/MO)\nNa pojedine napise na naslovnim stranama u kojima sam bez ikakvog povoda i dokaza doveden u vezu sa pohapšenim klanom monstruoznih ubica reagovao sam momentalno, znajući koliko takve laži mogu da nanesu štetu mojoj zemlji, našem predsedniku, našoj stranci i meni lično, istakao je danas u saopštenju ministar odbrane Srbije Nebojša Stefanović.\nOn dodaje da je smatrao da će njegova argumentovana reakcija da spreči da se ijedna reč uhapšenog ubice ubuduće uzme kao istina „jer sve što je izgovorio je najcrnja laž – i kada je reč o predsedniku Vučiću i kada je reč o meni“.\nPogotovo, kako je objasnio, jer je istraga o ovim zločinima počela u vreme kada je obavljao dužnost ministra unutrašnjih poslova.\n„Ali napad na mene je uprkos tome nastavljen i to na način koji je prevršio svaku meru. Stavljajući me u isti koš sa mafijom, kao one koji će “profitirati od uklanjanja Vučića”, autori i incijatori ovakvih bolesnih konstrukcija prešli su svaki prag normalnog i njihove bezumne napade shvatam kao napade na mene, moju porodicu i moju državu, tako da će i moji dalji odgovori i koraci biti takvi da zaštitim sve što mi je najsvetije“, poručio je on.\nOn je dodao da ne bi bio iznenađen da su „monstruozne laži i napadi došli od Đilasovih medija, to je njihov politički zadatak, a istina nevažna, ali da mediji koji podržavaju našeg predsednika i Vladu, znajući da uhapšeni ubica izgovara sve same laži, konstruišu neke njegove reči i mene povežu sa mafijom, to neću da dozvolim“.\n„I do sada je u tim medijima vođena hajka protiv mene, pa i moje porodice, na šta sam uz velike napore reagovao krajnje uzdržano, pa čak i kada su sipali sve same laži protiv mog mrtvog oca. Uprkos istini i uprkos mojoj krajnjoj uzdržanosti ta hajka ne prestaje, već se samo pojačava i sada kulminira monstruoznim optužbama da zajedno sa mafijom želim da se okoristim od “uklanjanja predsednika Vučića““, istakao je on.\nTakvim lažima je, kako je istakao, pređena svaka granica i otvorena je direktna opasnost za njega i njegovu decu.\n„Pošto krajnje iskreno verujem u naše državne organe i pravosudni sistem, u ponedeljak ću podneti tužbe protiv svih medija koji me bez ikakvih argumenata predstavljaju kao kriminalca i zaverenika koji je u dosluhu sa zločincima i ubicama. Uradiću to zato što istina mora da zaustavi ovu besprizornu hajku, koja nanosi štetu i dovodi u opasnost moju porodicu, ali u isto vreme teško narušava kredibilitet i ugled naše države“, rekao je Stefanović u saopštenju.\nNe može da ostane u vazduhu, kako je naglasio, laž da radi protiv predsednika Srbije.\n„Ne želim da zbog takvih laži postavljam sebi pitanje kako da sutra stanem pred naše vojnike, razgovaram sa nekom visokom stranom delegacijom ili odem u državnu posetu kao ministar odbrane, boreći se za Srbiju, kada me mediji koji podržavaju predsednika i Vladu stavljaju u isti koš sa ubicama i zaverenicima protiv šefa države“, istakao je on.\nNe želim da se bavim tim lažima i porukama, dodao je ministar.\n„Znam da prema meni postoji lična netrpeljivost, pa čak i mržnja od pojedinih interesnih grupa u stranci kojoj pripadam, ali ako je ovo način da se to pokaže, onda su se prevarili, jer su prešli sve granice ljudskog rešavanja nesuglasica i problema. Ovo je tačka u kojoj se ugrožavaju moja deca, dužnost koju posvećeno obavljam, moja država i moj predsednik, a ja to neću da dozvolim i boriću se svom snagom protiv toga““, zaključio je on.\nNebojša StefanovićVeljko Belivuk\n43 reagovanja na “Stefanović: Neću dozvoliti da me mediji koji podržavaju Vučića i Vladu povezuju sa mafijom”\n“Moj otac nema nikakve veze sa prodajom oružja” rekao je Stefanović u vezi Krusika.\n24. jula 2021. u 11.13\nZaigrale tabloidne mecke i pred njegovim vratima\n24. jula 2021. u 11.19\nA ostalima koji su u tim novinama oklevetani nisu ugrozena deca? Sta je on uradio da se to drugima ne desava dok je bio u vrhu stranke i ministar policije?


Ministar za inovacije i tehnološki razvoj Nenad Popović rekao je da najpoznatija ruska inovaciona i tehnološka kompanija Yandex želi da dođe u Srbiju i investira u IT sektor, navodi se na sajtu Vlade Srbije.\nTo što je Yandex uradio u Moskvi sa svojim aplikacijama za navigaciju i sisteme transporta danas je priznato u čitavom svetu kao jedan od najmodernijih tehnoloških obrazaca za "pametne gradove", istakao je ministar.\nPrema njegovim rečima, taj ruski gigant razvija i druge inovacione i IT proizvode u svim sferama, od saobraćaja do medicine, koji su namenjeni širokoj primeni u velikom broju zemalja, a posebno na tržištu Rusije i bivšeg Sovjetskog saveza.\n"Ono što je Google u svetu, to je Yandex u Rusiji. Dolazak ovakve kompanije u Srbiju u velikoj meri bi doprineo razvoju naše inovacione i IT zajednice, što bi našoj zemlji donelo najmodernija tehnološka i inovaciona znanja današnjice", ocenio je Popović.\nMinistar je ukazao na to da je Yandex, takođe, zainteresovan za izradu digitalnih navigacionih mapa Srbije, što bi bila osnova za sve ostale geoservise koje mogu da razvijaju u našoj zemlji, čime bismo stvorili preduslove za povećanje broja ruskih turista u Srbiji.\nPoslovna platforma "Investing in idea" okuplja investitore i ljude sa idejom za biznis


EURO 2020: Eriksenova poruka - "Hvala svima na divnim porukama koje su mi stigle iz celog sveta - mnogo mi znaèe" - B92\nKorisnici društvenih mreža pišu da bi Kjer, koji je pomogao saigraèu Eriksenu, trebalo da bude proglašen za najboljeg igraèa Evropskog prvenstva.\nIzvor: BBC utorak, 15.06.2021. | 12:55 -> 11:44\nKristijan Eriksen odjednom se srušio pored aut-linije u toku meèa Danske i Finske/Getty Images\nDanski fudbaler Kristijan Eriksen kaže da se "oseæa dobro, s obzirom na okolnosti" i nastavlja da se oporavlja pošto je kolabirao na utakmici sa Finskom prošle nedelje na Evropskom prvenstvu.\nOn je prvi put govorio o u javnosti od tada i na Instagramu je napisao "Napred, momci".\n"Hvala svima na divnim porukama koje su mi stigle iz celog sveta - mnogo znaèe i meni i mojoj porodici", napisao je Danac.\nNaveo je i da ga èekaju dodatni pregledi u bolnici, ali da se oseæa dobro.\n"Sada æu da navijaèim za naše momke u narednim meèevima. Igrajte za celu Dansku", poruèio je Eriksen.\nEURO 2020: Eriksen se oseæa bolje, meè sa Finskom nastavljen posle prekida\n"Danska je izgubila, ali je život pobedio", jedan je od naslova u danskoj sportskoj štampi posle drame na terenu na meèu Evropskog fudbalskog šampionata 2020. izmeðu Finske i Danske.\nDanski reprezentativac, fudbaler milanskog Intera, 29-godišnji Kristijan Eriksen odjednom se srušio pored aut-linije, da bi njegov saigraè Simon Kjer pokazao izuzetnu prisebnost, postaravši se da pruži prvu pomoæ i pozove medicinsku službu da uðe na igralište.\nNa društvenim mrežama mnogi komentarišu: "Kjer je veæ sada igraè Evropskog prvenstva!".\n"Ovo je Simon. Simon je kapiten. Simon ne podiže trofeje. Ali je uvek tu kad vam je potreban neko. Budi kao Simon", napisao je korisnik na Tviteru.\nPrema poslednjim informacijama Danskog fudbalskog saveza, Eriksen se oseæa bolje i poslao je poruke i saigraèima iz reprezentacije i svima koji su sa zebnjom pratili da li æe se danski reprezentativac osvestiti.\n"Njegovo stanje je stabilno i ostaæe u bolnici radi daljih pregleda", navodi se u saopštenju.\n"Jutros smo razgovarali sa Kristijanom, koji je pozdravio saigraèe.\n"Tim i osoblje nacionalnog tima dobili su struènu pomoæ i biæe i dalje tu jedni za druge posle juèerašnjeg incidenta.\n"Želeli bismo da se zahvalimo svima na srdaènim pozdravima", piše u saopštenju Danskog fudbalskog saveza.\n"Kada sam prišao, disao je, oseæao sam puls, ali odjednom se to promenilo i poèeli smo da mu dajemo veštaèko disanje", rekao je lekar.\nIgraèi danske reprezentacije bili su potrešeni/Getty Images\nDanski reprezentativci, od kojih su neki plakali, okružili su Eriksena dok je ležao na terenu i napravili živi zid, iskazujuæi na taj naèin solidarnost sa njim, ali i da ne dozvole da kamere snime potresne scene.\nDok su oni bili oko Eriksena, na drugom kraju terena, igraèi Finske su u neverici pratili šta se dešava, u nadi da æe sve biti u redu.\nStruèni odbor Evropske fudbalske unije održao je hitne konsultacije o tome da li meè mogao da se nastavi.\nA navijaèi i jedne i druge reprezentacije skandirali su ime Kristijana Eriksena.\nNavijaèi su bili vidno uplašeni dok je Erksen ležao na terenu/Getty Images\n"Bilo je ovo zaista teško veèe, tokom kojeg smo se svi podsetili šta su najvažnije stvari u životu", rekao je sa suzama u oèima selektor reprezentacije Danske Kasper Hjulmand posle utakmice.\n"Imamo duboke odnose, ovo su ljudi koji su nam bliski, mi smo porodica i prijatelji", dodao je.\nUEFA naredila Ukrajincima da sa fudbalskog dresa uklone natpis "Slava herojima!"\nZvezdaški bukvar - tri stvari koje navijaèi Zvezde moraju da znaju u pola noæi\nOdbrojavanje do finala Rolan Garosa: Kako je Ðokoviæ srušio kralja šljake\nNjegov saigraè iz milanskog Intera, belgijski reprezentativac Romelu Lukaku je posle prvog gola u meèu protiv Rusije u Sankt Peterburgu prišao TV kameri i poslao poruku Eriksenu:\n"Kris, Kris, budi jak, momèe!".\n"Mnogo sam plakao pre utakmice i bilo mi je teško da se usredsredim na igru.\n"Provodim više vremena sa njim nego sa vlastitom porodicom", rekao je Lukaku na konferenciji za novinare posle utakmice protiv Rusije.\nFudbaleri nemaèke reprezentacije su se fotografisali ispred velikog ekrana na kojoj je bila slika Eriksena sa podignutim palèevima, uz poruku: "Uz tebe smo!".\n"Za 25 godina bavljenja ovim poslom, ovo je bio najteži i najemotivniji prenos koji sam radio… Ozdravi, Kristijane".\nKorona virus: Broj hospitalizovanih u Srbiji raste - preminulo još dvoje ljudi, Delta soj menja borbu protiv virusa, upozorava amerièki Centar za kontrolu bolesti


Biznis Top: EPS i Telekom u vrhu u 2020, ostalo stranci\nTanjug 22. novembra 2021. 11:08\nBEOGRAD – Na listi top pet kompanija po profitu i prihodu u 2020. godini u Srbiji su dve domaće kompanije – EPS i Telekom Srbija, navodi se u godišnjoj ediciji Biznis top 2020/21 koju izdaje ekonomski mesečnik Biznis i finansije.\nEPS je prošle godine bila najuspešnija kompanija i po dobiti i prema ostvarenim prihodima, a NIS koji je 2019. bio vodeći po dobiti za 2020. godini pao je na šesto mesto najvećih gubitaša.\nIako je domaća privreda i u pandemijskoj 2020. godini poslovala pozitivno, čak 19 preduzeća koja su godinu dana ranije bila među sto najprofitabilnijih, tu godinu su završila u gubicima, navode Biznis i finansije.\nU ediciji Biznis Top ističe se da među najuspešnijim kompanijama u Srbiji u 2020. godini preovlađuju kompanije u stranom vlasništvu.\nMeđu najprofitabilnijih pet kompanija u Srbiji opstali su Tigar Tajers i Telekom, sa liste je ispao NIS, a na prvu poziciju po profitabilnosti dospeo je EPS koji je u 2019. godini bio 13. po ostvarenoj neto dobiti.\nEPS je u 2020. godini dobit uvećao za 3,5 puta, na 12,9 milijardi dinara što je 1,8 posto ukupne neto dobiti celokupne privrede Srbije.\nTigar Tajers je uprkos prošlogodišnjim obustavama proizvodnje zbog antiepidemijskih mera uvećao godišnju dobit za 2,1 posto, na 9,2 milijardi dinara, a Telenor je uprkos padu dobiti opstao na trećem mestu.\nZiđin Koper je na četvrtom mestu zahvaljujći uvećanju dobiti u 2020. godini za 2,6 puta na 8,4 milijardi dinara a na to je uticao rast rudarske proizvodnje.\nSkok sa 14. u 2019. godini na peto mesto za 2020. godinu ostvarila je Koka-kola HBC Srbija koja je uvećala dobit za 55,6 posto, na 5,7 milijardi dinara.\nNa Top pet listu po poslovnim prihodima u 2020. godini probio se Telekom Srbija i na petom mestu zamenio Srbijagas.\nOstala četiri mesta su nepromenjenja – na njima su EPS, NIS, Deleze Srbija i Tigar Tajers.\nU sektorskim analizama godišnja edicija Biznis Top navodi da je većina najvažnijih privrednih grana počela da se oporavlja u ovoj godini.\nIstiču da je odstupanje od trenda kod farmaceutske industrije koja je u 2020. bila među najvećim dobitinicima pandemije a ove godine beleži pad proizvodnje i izvoza.\nNavodi se da poljoprivreda i prehrambena industrija i dalje ostvaruju suficit u spoljnotrgovinskoj razmeni, ali i da zbog suše ove godine imaju manju proizvodnju.\nIstiče se da su ovogodišnji pokazatelji u turizmu i hotelijerstvu bolji od prošlogodišnjih, iako u tom sektoru i dalje vlada najveća neizvesnost među zaposlenima.\n„Istraživanja među privrednicima pokazuju da veliki broj strahuje za likvidnost, u situaciji kada se zbog poskupljenja energenata i sirovina uvećavaju troškovi poslovanja, a kada je mnogima teško da značajnije podignu cene svojih proizvoda u strahu da će izgubiti kupce na domaćem tržištu“, navodi se analizi.\nDodaje se da zbog zebnje od kašnjenja u naplati potraživanja sve više privrednika osniva „rezervne“ firme za „zlu ne trebalo“, ako dospeju u blokadu.\n„Najveći problem je, ipak, sve veća oskudica odgovarajućih radnika, ali uprkos tome, skoro dve trećine firmi u Srbiji ne želi da zaposli kvalifikovane migrante iz drugih zemalja“, navodi se u ediciji Biznis Top.