VELIKA VEST ZA PRIVREDNIKE: Ministar Mali - Postignut je dogovor sa DFC, stiže 400 miliona dolara kroz Garantnu šemu | Novosti.rs\n- Uspeli smo da napravimo konačan dogovor sa DFC o prvih 400 miliona dolara za privredu Srbije. Prošle nedelje su izglasane dve nove garantne šeme, odnosno dodatnih milijardu evra na postojeće garantne šeme koje Republika Srbija već ima i koje je zajedno sa bankama plasirala kako bi se ublažile negativne posledice pandemije. Ovde govorim o još jednoj garantnoj šemi koja će biti realizovana na osnovu Sporazuma vlada Srbije i SAD - rekao je ministar u Skupštini Srbije, predstavljajući Predlog Zakona o potvrđivanju sporazuma o podsticanju investicija između Vlade Republike Srbije i Vlade Sjedinjenih Američkih Država, koji će obuhvatiti i ovaj dogovor, a čija se ratifikacija očekuje u srpskom parlamentu.\n- Ovo je izuzetno važan Sporazum koji je proizašao iz Vašingtonskog sporazuma koji je potpisao predsednik Srbije Aleksandar Vučić sa bivšim predsednikom SAD Donaldom Trampom. Sporazum daje kredibilitet ne samo reformama koje sprovodimo nego i odgovornoj ekonomskoj politici koju vodimo i naravno perspektivama razvoja naše ekonomije. Zapitajte se da li bi DFC došao u Srbiju i stavila na raspolaganje novac američkih poreskih obveznika da ne veruje u našu zemlju i ekonomsku perspektivu Srbije - rekao je Mali.\n- Dva su projekta ovde identifikovana, a to su projekat izgradnje metroa u Beogradu i projekat koji se odnosi na unapređenje elektro-distributivnog sistema u našoj zemlji. Ono što je važna vest to je da će se ove nedelje pred Vladom Srbije naći Nacrt zakona o metrou, a on će se u naredne dve sedmice naći pred poslanicima u Skupštini Srbije“, precizirao je Mali.\n- Mi smo sa tim zakonom na korak bliže pokretanju izgradnje prve linije metroa koju očekujemo do kraja godine. Prva linija metroa biće duga 21,3 kilometara, i kao što smo i obećali, krenućemo da ispunjavamo taj višedecinijski san građana Beograda i Srbije. Mi do kraja 2021. godine krećemo da gradimo metro i to je ne samo važan infrastrukturni projekat, već on doprinosi razvoju ekonomije, zapošljavanju radnika, većem bruto domaćem proizvodu zemlje - rekao je ministar finansija.\nSiniša Mali srpska privreda preduzetnici privreda Srbije DFC ministar Siniša Mali mala i srednja preduzeća mala preduzeća garantna šema mikro preduzeća Američka korporacija za međunarodno razvojno finansiranje


Alonso najbrži, Fetelu kazna - Sport - Dnevni list Danas\nPočetna » Sport » Alonso najbrži, Fetelu kazna\nTrijumfom na trci za Veliku nagradu Nemačke Španac upisao treću pobedu u ovogodišnjem šampionatu Formule 1\nR. V. B.22.07.2012. 18:49\nTrijumfom na trci za Veliku nagradu Nemačke na stazi Hokenhajm Španac Fernando Alonso došao je do treće pobede u ovogodišnjem šampionatu Formule 1 čime je lidersku poziciju na tabeli učvrstio i po broju osvojenih trka s obzirom da je Sebastijan Fetel ostao na dva slavlja.\nUpravo je Nemac drugi prošao kroz cilj, ali kako je prema odluci FIA dva kruga pre kraja nedozvoljeno pretekao Džensona Batona širom putanjom van staze, na ostvareno vreme dodato mu je 20 sekundi pa je na kraju zauzeo peto mesto. Tako je vozač Meklarena ipak bio na srednjoj stepenici pobedničkog postolja, dok je treće mesto zauzeo Finac Kimi Raikonen u Lotusu.\nVozač Ferarija do pobede je došao superiornom vožnjom od samog starta budući da je imao pol-poziciju. Španac je za razliku od prethodne trke na Silverstonu izabrao dobru taktiku kada je u pitanju promena pneumatika, pa je i nakon po dva obavljena pit-stopa ostao lider. Njegova vodeća pozicija bila je delimično ugrožena jedino sredinom trke kada je na drugom setu guma počeo da ga sustiže aktuelni šampion u Red Bulu, ali kako je i Baton pripretio Nemcu, a potom ga i pretekao, Alonso je do kraja uspeo da zadrži liderku poziciju i prvi prođe pored karirane zastave. Na trci u Nemačkoj viđeno je samo jedno odustajanje, pošto se Luis Hamilton 11 krugova pre kraja povukao u boks na svojoj jubilarnoj stotoj trci.\nOvogodišnji šampionat Formule 1 nastavlja se već 29. jula na trci za Veliku nagradu Mađarske na stazi Hungaroring.\nZbog zloupotrebe službenog položaja na meču Spartak - Radnički, fudbalski sudija Srđan Obradović dobio je kaznu od deset godina bavljenja ovim poslom. Ovu odluku danas je potvrdio Apelacioni sud u Novom Sadu.\nUbedljiv poraz od Rijeke (1:3) na Maksimiru, u četvrtfinalu...\nTaman što su prijatno iznenadili u Majamiju, košarkaši Denvera...\nU kragujevačkoj SBB Hali „Jezero” u subotu, 4. decembra...


POKRENI ŽIVOT: KUĆA ZA STANKOVIĆE IZ DONJE SLATINE - TV 4S\nPOKRENI ŽIVOT: KUĆA ZA STANKOVIĆE IZ DONJE SLATINE\nOd tv4s objavljen 24 јуна, 2021\nPokrenuli smo veliku akciju u sklopu projekta “Jug nije sam” i zahvaljujući glumačkoj ekipi serije “Igra sudbine”, kompaniji “Mozart” i vama dragi sugrađani uspeli smo realizovati kupovinu kuće višečlanoj porodici Stanković.\n“Kao što vidite, jednu nogu sam izgubio, poplava je odnela drven most, odsečeni smo od sveta, a moja jedina želja je da obezbedim deci topli dom i ništa više…”, bile su reči Bratislava Stankovića kada smo prvi put posetili ovu porodicu i videli užasan prizor njihove oronule kuće.\nCena kuće iznosi 12. 000 evra i u predstojećem periodu ćemo je srediti kako bi se porodica uselila.\nPotrebna nam je vaša pomoć kako bi je potpuno opremili, zato ne okrećite glavu i pomozite ovoj divnoj i skromnoj porodici.\nUgradite se svojim donacijama u novu kuću malih Stankovića!\nUplatom na dinarski račun: 165-7010855807-48\nUplatom preko Paypal platforme\nHumanitarna organizacija Pokreni život\nISPLAĆENA TREĆA RATA ZA PROGRAMSKO FINANSIRANJE SPORTSKIH UDRUŽENJA I KLUBOVA\n“BOJNIČKO LETO” POČINJE SUTRA I TRAJE DO 8. AVGUSTA\nKARATISTI KLUBA PUSTA REKA IZ BOJNIKA NA EVROPSKOM PRVENSTVU U KARATEU OSVOJILI BROJNE MEDALJE\nU LESKOVCU URUČENE PONOSNE KARTICE CENA MINUS ZA TRI PLUS\nNAKON BERBE MALINU TREBA ZAŠTITITI ODGOVARAJUĆIM TRETMANIMA ISTIČU POLJOPRIVREDNI STRUČNJACI\nDANAS JE BLAŽENA ILI BLAGA MARIJA\nIZVOĐAČ RADOVA NA GRADSKOM TRGU U LESKOVCU BIĆE POZVAN NA ODGOVORNOST, IZJAVILA PREMIJERKA ANA BRNABIĆ\nPREMIJERKA ANA BRNABIĆ POSETILA JE LESKOVAČKU OPŠTU BOLNICU PREMIJERKA ANA BRNABIĆ POSETILA JE LESKOVAČKU OPŠTU BOLNICU I POSTROJENJE ZA PRERADU OTPADNIH VODA, A NA BULEVARU NIKOLE PAŠIĆA OBRATILA SE PRISUTNIM GRAĐANIMA I NOVINARIMA


San Marino na ivici bankrota – Bankar.me\nJuly 6, 2020 EVROPA, MAKRO, SVE VIJESTI Leave a comment\nRepublici San Marinu prijeti opasnosti da zbog ekonomske krize koja je nastupila nakon panedmije kovid-19 bankrotira, a zbog duga mogla bi izgubiti i svoju 1300 godina dugu samostalnost, piše dnevni list “Il fatto Quotidiano”.\nRepublika San Marino je na početku pandemije oklijevala, iz ekonomskih razloga, da uvede karantin, a nakon što je zaraženo 1.200 građana od ukupno 33.000 i procentualno skočila na prvo mjesto po broju zaražanih u svijetu vlasti su bile prisiljene da uvedu restriktivne mere.\nJos prije pandemije bankarski sistem Republike je bio u kolapsu, dugovi zemlje su narasli na 360 miliona evra, a sada da bi izbjegli finansijsku propast vlasti San Marina traze pomoć od prvog susjeda Italije, i “BankItalije”.\nRepublika San Marino bila je dugogodišnji poreski raj, idelano mjesto za sakrivenje novca i zametanja tragova firmi cije bogatstvo vlasnici nisu u mogli dokazati.\nMilioni su nestali “pojele su ih banke”, tvrdi Đuzepe Marija Morganti, savjetnik opozicione demokratske partije.\nOd 11 banaka šest je bankrotiralo, gubitke je morala da nadoknadi država, a jedna banka je nacionalizovana.\nU posljednih pet godina bogatstvo Republike je prepolovljeno, drustveni proizvod pred pandemiju virusakorona bio je manji za 28 odsto, a zbog zaraze i karantina opao je za još 12 procenata.\nDa bi ublažila ekonomsku krizu Republika San Marino je štampala državne obveznice “Titano” (ime po planini Titano na cijim obroncima se prostire država) u vrijednosti od 500 miliona evra .\nJedan “titano” vrijedi jedan evro, ali ni to nije dovoljno, nedostaje novca za isplatu penzija i za život, piše list.\nČak se razmišlja i o uvođenju poreza na dodatnu vrijednost, što bi bio presedan u istoriji najmanje države na svijetu.\n“Il fatto Quotidiano” piše da ukoliko se San Marinu ne pomogne, mogao bi “pasti” u ruke kineskom ili ruskom kapitalu, sto bi ovi onda mogli koristiti za kupovinu glasova u međunarodnih imstitucijama kao sto je UN, OEBS i sl.\nU San Marinu živi oko 10.000 Italijana koji imaju dvojno državljanstvo, pa je i ovo jedan od motiva što dio italijanskih političara apeluje “da se pomogne, jer ako propadne San Marino biće to tragedija i za Italijane”, tvrdi član demokratske partije Marko di Maio.\nPrevious Najjeftiniju struju u Evropi plaćaju Ukrajinci\nSljedeći Danas konsultativno saslušanje guvernera CBCG


Huawei predstavlja Petal Maps za Huawei Watch 3 seriju - Domino Magazin\nNaslovna IT Huawei predstavlja Petal Maps za Huawei Watch 3 seriju\nHuawei je objavio je da su Petal Maps, sada dostupni na nedavno objavljenoj seriji Huawei Watch 3 i uvode niz novih funkcija koje olakšavaju putovanja više nego ikad ranije.\n• Kartice za putovanje na posao – Ova funkcija pomaže korisnicima da se brzo snađu na putu do kuće na najefikasniji mogući način. Petal Maps omogućavaju korisnicima da unesu lokaciju svog doma i kancelarije i postave kartice za prečice za brzu proveru vremena i puta do posla, a poboljšana navigacija sada pokriva opcije za vožnju, hodanje i vožnju bicikla, kao i rute javnog prevoza. Podaci o kući i na radnom mestu čuvaju se samo u aplikaciji i podležu strogim merama zaštite privatnosti.\n• Vremensku prognozu – Nova funkcija vremenske prognoze daće korisnicima detaljan uvid u prognozu mesta na koje putuju, sa zadivljujućim animiranim funkcijama. Novi i poboljšani dodatak znači da će se vremenske informacije direktno prikazivati na karti sa zanimljivim animiranim efektima, poput upozorenja pred oluju.\n• Satelitsku mapa i pregled terena – Nova i poboljšana satelitska mapa daje korisnicima jasan pogled na predele kojim putuju, putem satelitskih snimaka. Mapa visoke rezolucije omogućava korisnicima da sa preciznošću identifikuju geografska obeležja, dok im sloj terena omogućava da dobiju izgled zemlje dok istražuju na otvorenom.\n• Pregled uslova u saobraćaju u realnom vremenu – Novo ažuriranje je takođe predstavilo dugine boje koje se lako prate i koje ukazuju na protok saobraćaja, koji korisnici mogu videti na prvi pogled. Osim toga, vozači se takođe mogu radovati uvećanim prikazima mapa raskrsnica, što navigaciju po složenim raskrsnicama čini izuzetno lakom.\nPrethodni članakRidli Skot i Poslednji dvoboj u Veneciji\nSledeći članakURWERK UR-100 Electrum – Samo 25 ovih satova je napravljeno


Završna faza evakucaije, još 1000 civila i 4000 vojnika\nTanjug 29. avgusta 2021. 06:50\nKABUL – Američke snage su u završnoj fazi evakuacije iz Kabula, a nešto više od 1.000 civila na aerodromu čeka da se ukraca pre povlačenja vojnika, rekao je danas jedan zapadni bezbednosni zvaničnik u glavnom gradu Avganistana.\nZvaničnik, koji je tražio da ne bude identifikovan, rekao je Rojtersu da je vreme za kraj operacije još uvek nije precizirano,a američki predsednik Džozef Bajden saopštio je da će se pridržavati ranije dogovorenog roka,što je utorak, za povlačenje svih trupa iz Avganistana.\nAmerički zvaničnik rekao je Rojtersu u subotu da je na aerodromu ostalo manje od 4.000 vojnika, u odnosu na 5.800 koliko ih je bilo na vrhuncu misije evakuacije, a SAD i i njihovi saveznici izvezli su iz Avganistana u poslednje dve nedelje oko 113.500 ljudi.\nZvaničnik talibana rekao je danas za Rojters da su spremni da preuzmu kontrolu nad aerodromom, a juče je bilo primetno manje ljudi za evakuaciju, dok Vašington priprema završteka svoje misije.\n„Čekamo konačan odgovor Amerikanaca da preuzmemo potpunu kontrolu nad aerodromom u Kabulu, jer obe strane imaju za cilj hitnu primopredaju“, rekao je zvaničnik pod uslovom da ostane anoniman.\nSAD su potvrdile u petak da su ubile dva militanta, pripadnika Islamske države, koji su preuzeli odgovornost za smrtonosni napad u Kabulu, a Bela kuća je saopštila da će narednih nekoliko dana verovatno biti najopasniji i da se očekuju novi napadi.\nTalibani, koji se suočavaju sa gubitkom milijardi dolara pomoći zemlji, apelovali su na SAD i druge zapadne drže da održe diplomatske odnose nakon povlačenja, a Britanija je poručila da bi to moglo da se dogodi isključivo pod uslovom da talibani dozvole bezbedan izlazak za one koji žele da odu iz zemlje i da poštuju ljudska prava.\nNajmanje četiri Palestinaca ubijeno u izraelskoj raciji\nZagreb: Velika poplava na Trešnjevki\nU skolama u HR nedostaje edukacija o klimatskim promenama


Sekretar KPK Komiteta provincije Šandong zahvalio predsedniku Nacionalnog saveta Nikoliću na pismu podrške\nNaslovna » Aktuelnosti » Sekretar KPK Komiteta provincije Šandong zahvalio predsedniku Nacionalnog saveta Nikoliću na pismu podrške\nHvala Vam za Vaše pismo. Veoma smo dirnuti i ohrabreni Vašim saosećanjem i podrškom u ovoj kritičnoj fazi borbe protiv epidemije. U ime preko 100 miliona ljudi iz Šandonga i u svoje ime, želim da izrazim iskrenu zahvalnost Vama i građanima Srbije.\nOd izbijanja epidemije, Kinezi su se, pod vođstvom i ličnim zalaganjem predsednika Si Đipinga, ujedinili kao jedno i usvojili odlučne, striktne i temeljne mere za obuzdavanje njenog širenja, vodeći veliku narodnu borbu protiv epidemije. Šandong je pravovremeno aktivirao Prvi nivo hitnog reagovanja u javnom zdravstvu i preduzeo niz koraka da unapredi prevenciju i da kontroliše događaje na odgovarajući način. Trenutno, epidemija u Šandongu je generalno stabilna i pod kontrolom, ljudi žive ustaljeni život, a kompanije nesmetano posluju. Ljudi širom provincije imaju puno poverenje u to da ćemo odneti pobedu nad epidemijom. Zdravlje i bezbednost srpskih državljana u Šandongu je ozbiljno shvaćeno i preduzeli smo mere da osiguramo njihovo zdravlje i živote. Ubeđen sam da će, uz podršku Srbije i međunarodne zajednice, Šandong i Kina u celini obezbediti punu pobedu u borbi protiv epidemije.\nTokom godina, Srbija i Šandong su imali blisku saradnju. Autoput E763 koji je izgradila Shandong Hi-Speed Group, je otvoren za saobraćaj. Projekat unapređenja autoputa Beograd-Zrenjanin i pojekat mosta preko Dunava u Novom Sadu su u toku. Izgradnja nove fabrike u koju je investirao Shandong Linglong Tire, je počela prošlog marta. Kineski kulturni centar u Beogradu, koji gradi Shandong Hi-Speed Group, će biti otvoren ove godine. Kao prvi kulturni centar Kine u Centralnoj i Istočnoj Evropi, imaće značajnu ulogu u promovisanju uzajamnog poverenja i prijateljstva između naša dva naroda.\nŽeleo bih da Vam još jednom zahvalim za pismo i Vašu podršku Šandongu. Neka dugo živi prijateljstvo Kine i Srbije. Unapred se radujem uspešnim rezultatima sub-nacionalne saradnje između Srbije i Šandonga.\nSekretar KPK komiteta provincije Šandong


mart « 2016 « Boris Jovanović Kastel\nPočetak » 2016 » mart\nO KASTELOVOJ POEZIJI NA SLOVENAČKOM DRŽAVNOM RADIJU – AUDIO\n31 marta, 2016 2:46 pm / Postavite komentar\nNa Trećem programu Radija Slovenije, u emisiji Ars, 6. avgusta 2015. godine, o knjizi poezije Borisa Jovanovića Kastela Kosilo na čeri objavljenoj u antologiji evropskih pjesnika u biblioteci Poetikonove lire izdavačke kuće Hiša poezije, iscrpno i analitično, govorio je pjesnik, prevodilac, književni kritičar i antologičar Ivan Dobnik, urednik časopisa Poetikon i cjelokupne edicije.\nPredstavljajući Kastela kao najznačajnijeg crnogorskog pjesnika mediteranske orijentacije i ugledno književno ime regiona bivše jugoslavije, Dobnik je, između ostalog, naglasio (više…)\nKASTELOVA POEZIJA NA REGIONALNOM PORTALU KNJIŽEVNOST\n24 marta, 2016 6:44 pm / Postavite komentar\nPoezija crnogorskog pjesnika Borisa Jovanovića Kastela objavljena je na regionalnom informativnom portalu Književnost koji uređuje književnik Dragan Radovančević.\nIzbor iz poezije (više…)\nKASTEL O PJESNIČKOM DJELU AKADEMIKA MOMIRA M. MARKOVIĆA\n17 marta, 2016 11:48 pm / Postavite komentar\nVečeras je u biblioteci Radosav Ljumović u Podgorici održano pjesničko veče akademika Momira M. Markovića. Uz književne kritičare Bogića Rakočevića, Milicu Šćepanović i autora, o njegovom književnom djelu i knjizi Zavežljaj časti, koju je objavila NB Radosav Ljumović, 2016. govorio književnik Boris Jovanović Kastel. Nakon prigodnog uvoda, Kastel je recitovao poemu (više…)\n15 marta, 2016 4:00 pm / Postavite komentar\nCjelinu Fenomeni ovog puta krasi esej Biljane Grujičić o (više…)\nMALI ESEJ KNJIŽEVNICE ALEKSANDRE GRUBOR O KASTELOVOM BESKOPNIKU\n8 marta, 2016 11:52 am / Postavite komentar\nKnjiževnica, teoretičarka, istoričarka umjetnosti i prevoditeljica Aleksandra Grubor napisala je vrlo nadahnut, sugestivan i poetski notiran esej Gde to rastu hridi? o pjesničkoj knjizi Borisa Jovanovića Kastela naglasivši da je Kastelovo (više…)\nESEJ O KASTELOVOM BESKOPNIKU U HRVATSKOM ČASOPISU KNJIŽEVNOST UŽIVO\n4 marta, 2016 12:04 pm / Postavite komentar\nEsej pjesnika Željka Bojovića u kojem je sugestivno i slikovito analizirana Kastelova poezija u knjizi Beskopnik, objavljen je u uglednom hrvatskom časopisu za domaću, književnost regiona i Evrope Književnost uživo. Urednik ovog popularnog i modernog (više…)


Naslovna Fudbal Lindstrem pojačao Ajntraht\nLindstrem pojačao Ajntraht\nJasper Lindstrem – danski fudbaler nakon dvije i po godine napustio je Brondbi i pojačao Ajntraht iz Frankfurta.\nFudbaler je sa Ajntrahtom potpisao petogodišnji ugovor.\nKako se navodi, Brondbi je na ime obeštećenja dobio šest i po miliona eura, a Ajntraht igrača koji je prošle sezone bio veoma zapažen u dresu danskog kluba.\nU prošloj godini fudbaler, koji je rođen 2000. godine, postigao je 10 i namjestio 11 golova na 29 utakmica šampionata Danske i bilo je jasno da će ovog ljeta promijeniti klub.\nPrethodni tekstCedevita Olimpija dovela pojačanje iz Budućnosti\nSljedeći tekstHenes: Sviđa mi se Toni Kros\nFudbal A.D. - 1/08/21 23:12 0\nFlorenci odlazi iz Rome\nNa klupi Arsenala Mikela Artetu bi mogao da naslijedi Masimilijano Alegri!\n6 godina od smrti Vujadina Boškova!\nL.A. - 22/10/20 13:22 24


Apple ima tajnu laboratoriju Reklamiranje putem sadržaja povoljno, prirodno i efikasno.\nApple ima tajnu laboratoriju gde razvija novu tehnologiju ekrana\nApple ima tajnu laboratoriju u Tajvanu, gde se pretpostavlja da radi na novoj displej tehnologiji za buduće Apple uređaje, prema rečima izvora. Apple se navodno uselio u objekat u aprilu ove godine, dok u oktobru, izmenio liste za evidentiranje gde se ovo mesto navodi kao lokalni štab.\nZanimljivo je da je Aplle kupio laboratoriju od Qualcomm-a. Iako je kompanija najpoznatija po svojim procesorima, prema rečima Bloomberg-a, koristila je ovaj objekat za ravoj Mirasol tehnologije ekrana. Displej male snage koristi reflektovanje ambijenta kako bi ostao vidljiv i ne zahteva pozadinsko osvetljenje. Debitovao je na Qualcomm-ovom Toq smotri 2013. godine.Apple je zaposlio naučnike i specijaliste koji su radili za Qualcomm, kao i obližnji AU Optronics, kako bi radili u laboratoriji, gde se, kako Bloomberg kaže, razvijaju novi ekrani za buduće iPhone i iPad uređaje. Izvori publikacije rekli su da je fokus na naprednijim LCD displejima za „tanje, lakše, svetlije i energetski efikasnije“ proizvode, zajedno sa istraživanjem sa AMOLED ekranima.\nNe postoje spoljni znaci da Apple radi u pomenutoj zgradi, ali Apple logo stoji iza stola recepcije, dok Mac računar radi na Apple-ovom standardnom softveru za registraciju. Bloomgerg-ovi lokalni reporteri zatražli su informaciju od obezbeđenja i recepcije, ali nisu došli ni do kakvih informacija. Osoblje, koje očito nosi Apple legitimacije, takođe je odbilo da podeli detalje o projektima, poslovima ili njihovim zaposlenima.\nKao i većina komponenti koje se koriste u Apple-ovom hardveru, njegovi ekrani su izvorno od drugih kompanija, uključujući Samsung, Japan Display, Sharp, kao i LG. Glasine od nedavno šire priču da je Apple zainteresovan za usvajanje OLED tehnologije, kao i to da nekoliko snabdevača navodno radi na projektu. U svakom slučaju, pre toga, u jednom izveštaju se navodi da su Samsung i Motorola verovatno nerado podelile novu tehnologiju ekrana sa Apple-om radi repeticije iPhone-a u 2018.godini, potencijalno ubrazvajući planove za dizajniranje sopstvenih ekrana.\nApple već dizajnira sopstveni procesor za iPhone i iPad, koji zatim proizvode druge kompanije. Proizvodi koji su istraženi u misterioznoj Tajvanskoj laboratoriji možda će učiniti mogućim da Apple učini isto sa displej panelima u buduće.


Posetilac (19) - Beograd - Erekcija.rs\nP: Imam jedan problem o kom mi je neprijatno da pričam, pa vam se ovim putem obraćam za pomoć. Imam 19 godina i do sada sam imao odnose svega nekoliko puta. To su sve bile „veze“ za jedno veče, ništa što se pamti. Međutim, pre dva meseca upoznao sam svoju sadašnju devojku, a moglo bi se reći da mi je to prva devojka u životu u koju sam se zaljubio. Naravno, pričali smo o seksu i sve to, a pre oko nedelju dana smo i pokušali da spavamo. Tu nastaje problem, jer posle nekog vremena, kad je došlo vreme za „akciju“, odjednom sam osetio da više nemam erekciju. To me je baš obeshrabrilo, tako da više ne smem ni da pokušavam. Svestan sam da neću moći dugo da bežim, a i ne želim to, pa ne znam šta da radim, da li da uzmem nešto od tih lekova za potenciju sledeći put? Frka mi je i što više o tome razmišljam, sve više mislim da će to da mi se ponovi… Šta da radim?\nO: Poštovani, verovatno ćete biti iznenađeni da čujete da je jako velikom broju muškaraca frka kada spavaju sa nekom devojkom po prvi put, a stepen frke se povećava sa kvalitetom i intenzitetom emocija koje gaje ka toj devojci. 🙂 To je nešto relativno uobičajeno i ako se desi jedan put, sigurno je da nema većih razloga za brigu. Međutim, sasvim je jasno da to kod Vas izaziva zabrinutost, a svakako je i tema verovatno u potpunoj suprotnosti sa onime što se priča među vašim vršnjacima na teme seksa i seksualnih performansi.\nSvakako možete da poradite na tome da sledeći put budete spremniji: nemojte biti umorni, gladni ili previše napeti. Povedite i računa o tome da ne masturbirate neposredno pre odnosa, a iz Vašeg pisanja moglo bi se zaključiti da u tom domenu nemate probleme, što govori u prilog tome da je uzrok problema psihičke prirode.\nJasno je i potpuno prirodno da svoju devojku želite da impresionirate svojim seksualnim umećima, ali isto tako Vam može biti od koristi i da sa njom razgovarate o tome što se desilo, jer Vama može da smanji napetost, a vašem odnosu može dodati jednu novu dimenziju intimnosti, poverenja i komunikacije. Na taj način ovu neugodnu situaciju možete preokrenuti u svoju korist. Naravno, ukoliko Vam se ovaj problem ponovi više puta, trebalo bi da se javite urologu i da porazgovarate sa njim, u slučaju da su uzroci ipak dublji i skriveniji nego što se možda čini. Ne mora da znači da je tako, ali to je još jedna opcija koju možete imati u glavi sledeći put kada Vas obuzmu sva ta neugodna „šta da radim“ pitanja.\nTakođe, s obzirom na to da je ovde reč o izolovanom slučaju (a ne o pravilnosti), kao i o Vaše godine, uzimanje lekova na sopstvenu inicijativu nije preporučljivo. U slučaju da se ipak opredelite za to, obavezno se konsultujte sa lekarom.\nDakle, to što Vam se desilo sasvim sigurno jeste neugodno i zabrinjavajuće, ali se isto tako dešava mnogo češće nego što se o tome govori. To znači da možete da se opustite i da ne mislite da nešto sa Vama nije u redu, ali i da motrite na svoje mentalno i fizičko zdravlje kako bi moglo blagovremeno da se reaguje u slučaju da se problem prolongira ili intenzivira.\nПретходно Претходни чланак: Dragan (42) – Beograd\nСледеће Следећи чланак: Hranom do bolje potencije


G7 sprema kontru kineskom "Pojasu i putu"\nGrupa sedam najrazvijenijih država G7 objaviće novi globalni infrastrukturni plan kao odgovor na kinesku inicijativu “Pojas i put”, rekao je visoki zvaničnik u administraciji američkog predsednika Džozefa Bajdena.\nZvaničnik, koji je razgovarao s novinarima pod uslovom da ostane anoniman, rekao je da će Sjedinjene Države takođe podstaći ostale čelnike G7 na “konkretnu akciju u pogledu prisilnog rada” u Kini, te da će u svoje završno saopštenje uključiti kritiku Pekinga.\n“Ovde se ne radi samo o sučeljavanju ili kritikovanju Kine”, rekao je on. “Do sada nismo ponudili pozitivnu alternativu koja odražava naše vrednosti, naše standarde i naš način poslovanja.”\nKineska Inicijativa za pojas i put (BRI) je infrastrukturna šema vredna više biliona dolara koju je 2013. pokrenuo predsednik Si Đinping, a uključuje razvojne i investicione inicijative koje bi se protezale od Azije do Evrope i šire.\nViše od 100 zemalja, među kojima je i Srbija, potpisalo je sporazume s Kinom o saradnji u BRI projektima poput železnica, luka, autoputeva i drugih infrastruktura.\nPrema bazi podataka Refinitiv, sredinom prošle godine s inicijativom je bilo povezano više od 2.600 projekata vrednih 3,7 biliona dolara, iako je kinesko ministarstvo inostranih poslova prošlog juna reklo da je oko 20 odsto projekata ozbiljno pogođeno pandemijom covida-19.\nU martu je Bajden rekao da je britanskom premijeru Borisu Džonsonu, koji je domaćin trodnevnog samita čelnika G7 na jugozapadu Engleske, predložio da demokratske zemlje razviju sopstveni suparnički plan.\nAmerički zvaničnik rekao je da do sada Zapad nije uspeo da ponudi pozitivnu alternativu “nedostatku transparentnosti, lošim ekološkim i radnim standardima i prisilnom pristupu” kineske vlade koji je naštetio mnogim državama.\nalternativa/bajden/g7/kina/pojas i put


Ramsfeld apelovao na zemlje NATO-a da odvoje veća sredstva za odbranu\nSekretar za odbranu Donald Ramsfeld koji prisustvuje konferenciji ministara odbrane članica NATO-a u Taormini, u Italiji rekao je da je ostvario planove da sa ministrima odbrane NATO-a razgovara o osetljivim pitanjima.\n“I dalje apelujem na članice NATO-a da preispitaju procentualni iznos svog bruto nacionalnog proizvoda koji ulažu u odbranu da bi se obezbedilo da te zemlje i NATO imaju nivoe ulaganja u odbrambeni sektor kojim bi se osigurale sposobnosti potrebne za novi vek.”\nSada operacije NATO-a finansiraju zemlje koje obezbedjuju vojsku i opremu, što je dovelo do nesrazmerno većeg ulaganja vojno jakih zemalja kao što su SAD. Generalni sekretar NATO-a, Jap de Hop Shefer, rekao je da su članice alijanse počele da razgovaraju o novom finansijskom aranžmanu, ali da nije postignuta bilo kakva odluka.\nOn je dodao da Nato mora da reši pitanje finansiranja sadašnjih i budućih potreba kao što su vazdušni transport, osmatranje iz vazduha i snabdevanje gorivom aviona u vazduhu, kao i tekuće operacije u Avganistanu i na Kosovu i nove snage za brzo reagovanje, koje bi trebalo da postanu operativne u oktobru ove godine.\nShefer je rekao da Rusija podržava NATO operacije i da proširuje svoju direktnu saradnju sa alijansom, posebno u domenu kontra-terorističkih operacija.\n“Mi razmenjujemo obaveštajne podatke i analize. Procenjujemo podatke o opasnostima u regionima od interesa za Rusiju i NATO. Preduzimamo zajedničke operativne korake, uključujući angažovanje ruske ratne mornarice u našem programu, poznatom pod imenom ”Aktivan poduhvat” u regionu Sredozemnog mora. Ne treba potceniti važnost tog koraka.”\nAktivan poduhvat, ili na engleskom - ”Active Endeavor” je višenacionlni program, koji će početi u junu i u kome će učestvovati tri od sedam članica takozvanog ”mediteranskog dijaloga“ alijanse - Maroko, Alžir i Izrael.\nSekretar Ramsfeld se u petak sastao i sa svojim ruskim kolegom Sergejom Ivanovom. U razgovoru sa novinarima Ramsfeld je odbacio tvrdnje da su vojni odnosi dve zemlje u zastoju, rekavši da one saradjuju u mnogim oblastima, mada o nekim pitanjima postoje i razlike u gledištima.\nU medjuvremenu, Rusija je izrazila zabrinutost zbog zainteresovanosti Ukrajine da se učlani u NATO. Ministar Ivanov je rekao da Ukrajina ima pravo da se učlani u koju god medjunarodnu organizaciju želi, ali bi pristupanje NATO-u bilo, kako se izrazio ”loše za Ukrajinu“. Ivanov je dodao da bi taj potez Ukrajine imao posledice po odnose sa Rusijom, koja, kako je rekao novinarima, neće pristupiti NATO-u.


University u Trentu sa R.E.D.S-om (Resilient Ecological Design Strategies), višegodišnjom ustaljenom istraživačkom platformom koja već tradicionalno okuplja eminentne stručnjake i istraživače iz oblasti ekološkog i rezilijnetnog projektovanja. Rad platforme R.E.D.S kao i konferencije koje već godinama organizuje ova grupa pratim u kontinuitetu, obzirom da predložene teme okupljaju značajne autoritete iz ovih oblasti sa kojima sam u toku mog višegodišnjeg boravka u Italiji imala česte i vrlo konstruktivne diskusije, pa bih ovom prilikom posebno izdvojila ideatora i organizatora ovog događaja Prof Pino Scaglione sa Univerziteta Trento i značajnog predavača R.E.D.S –a. Prof Charls Waldhaima sa GSD Harvarada. Teme ovogodišnje konferencije predstavljene na Bijenalu u Veneciji predložene od strane ovog tima pod nazivom “UNIVERSITY – CITY” su se najviše odnosile na mogućnosti univerziteta da odgovore na izazove koji se javljalju prilikom primjenjenog istraživanja, inovacija u projektovanju i unapređenja kvaliteta života na određenoj teritoriji. Prezentovane su različite stretegije koje bi mogle podstaći da se univerzitet ne tretira na zaseban način i izolovan od lokalnog konteksta, već adekvatno integrisan u konkretan ekonomski i društveni milje u cilju razvoja urbanog kvaliteta. Glavne diskusije su bile fokusirane na mogućnosti implementacije scenarija koji predviđaju eventualnu evoluciju odnosa između univerziteta i grada, započinjući sa temama koje se kreiraju u projektnim radionicama uz uključivanje institucionalnih partnera, sa vođama primjenjenih istraživačkih projekata i predstavnicima akademije i arhitektonsko urbanističkih praksi.\n• Koliko je je značajna uloga\nuniverziteta u cilju promovisanja priminjenjenog istraživanja i koje su ključne poruke sa UNIVERCITY - Biennale Sessions 2016? Biennale Sessions 2016 konferencija je bila fokusirana na tri projektantska izazova kako bi se dao kritički osvrt i ponovni okvir univerziteta i grada u savremenom izgrađenom okruženju. U okviru konferencije su pokrenuta pitanja “Koji je uticaj projektovanja u sili koja oblikuje našu savremenu realnost kroz proizvodnju znanja (knowked-\nUrbanistički projekat”Novo groblje” Podgorica\nge), konteksta (context) i preduzetničkih praksi (entrepreneurship)? U kojoj mjeri vrijeme i mjesto, koje su nepredvidljive kategorije, oblikuju našu reakciju na konstantan odnos između sistema univerziteta i grada?“ Kroz sesiju “designing knowledge” zaključeno je da kreativan pristup predavanjima i organizaciji arhitektonskog akademskog konteksta pruža nove forme projektovanja, kolaborativnog znanja u isto vrijeme odgovarajući na izazove predviđanja scenarija za savremeno izgrađeno okruženje. Kao novi način za upravljanje novitetima\nUspjeh na S.ARCH 2016 me dodatno motivisao da se prijavim i za predstojeći S.ARCH 2017, gdje sada već zvanično mogu reći da je projekat za pejzažno uređenje Marina Landscape Design na Luštici nominovan za nagradu u kategoriji Conceptual Design. u arhitektonskoj profesiji, pristupi obrazovanju moraju da postanu konstanto rastući, inkluzivni i kolaborativni kako bi mogli da odgovore na izazove savremenog društva. Kroz drugu sesiju „designing contexts” istaknuto je da univerziteti mogu da postanu aktivne agencije za promovisanje projektantskih scenarija i implementaciju projekata kako na arhitektonskom tako i na urbanističkom nivou. Djelujući kao katalist razvoja i urbane regeneracije, imaju potencijal da pokrenu urbanu transformaciju i nove veze sistema koji učestvuju u istraživanju i obrazovnoj misiji, grad i njegove aktere, lokalne i globalne uprave i zajednice. Treći dio se odnosio na na ulogu preduzetničkih praksi “designing entrepreneurship” kao ekonomskih generatora u cilju uspostaviljanja zdrave ekonomske\nklime grada. U ovoj sesiji diskutovano je da inovacija i konstantno kretanje novih inicijativa, ideja i tehničkog razvoja su neki od najznačajnijih uslova budućeg ekonomskog rasta i izvora intelektualnog i inovativnog kapitala koje stimulišu univerziteti. “Univerzitet može da djeluje kao novi operativni sistem razvoja, dajući impuls kulturnim sektorima, objektima, infrastrukturama uparenim sa tehnologijom i inovacijama u novoj kolaborativnoj dobrobiti “. Više na (https://reds2016.wordpress. com/2016/10/01/r-e-d-s-4/)\n• Jedna si od osnivača Ženskog udruženja arhitekata, kako ste došli na ideju za osnivanje ovog udruženja i koje su predstojeće aktivnosti ovog društva?\nPoziv da se pridružim osnivačicama i dam svoj doprinos kroz buduće djelovanje društva sam dobila od arhitektice Anje Milić. Ovim pozivom sam zaista počastvovana i uvažena od strane tima sjajnih profesorica i koleginica. U toku je poziv za učalanjenje i dostavu panoa za prvu izložbu gdje će se osnivačice i članice moći predstaviti sa jednim svojim projektom, istraživanjem, odabranim radom. Izložba će biti održana od 15. do 22. marta u Mikser House-u u Beogradu imaće internacionalni karakter pored moje malenkosti, očekuje se veliki broj učesnica iz Crne Gore. Više svakako na sajtu ŽAD-a (http://www.zad.rs) 29


21. Apr 2019 1368\nSrbija na dnevnom nivou gubi milion evra zbog taksi koje je Kosovo uvelo na robu iz Srbije i do sada je načinjena šteta u vrednosti od 147,9 miliona evra, kaže ministar trgovine Srbije Rasim Ljajić.\n- Ne znam šta bi bile kontramere jer ako zaustavite njihove kamione, to znači da treba da zaustavite i kamione iz EU koje idu ka Kosovu, a onda bismo imali problem sa Evropom. Postoji opcija suspenzije Briselskog sporazuma, ali to je već političko pitanje - napominje Ljajić.\n- Ako bismo ograničili kretanje njihovih kamiona s robom, mislim da bi ih to najviše pogodilo, jedino što bi imalo nekog jačeg efekta. Sve ostalo ne bi imalo takav uticaj - ističe Bjelić.\n- Srbija, kao i Kosovo nisu deo Svetske trgovinske organizacije, a eventualno uvođenje kontramera ne bi trebalo da ima neke posledice po nas jer bi ovo bila reakcija na njihovo kršenje SSP-a - napominje Predrag Bjelić.\nTagovi: Srbija gubici\nSkupštinska većina odbila Radulovićeve prijedloge


Objavljeno utorak, 03 maj 2016 11:03\nNa današnji dan slavimo Svjetski dan slobode medija. Na 25. godišnjicu Deklaracije iz Vindhuka, EU želi da podsjeti na načelo koje glasi da je „uspostavljanje, održavanje i podsticanje nezavisne, pluralističke i slobodne štampe od suštinskog značaja za razvoj i održavanje demokratije i jednoj zemlji, kao i za ekonomski razvoj“ - saopštila je visoka predstavnica EU Federika Mogerini.\nMogerini je kazala da pravo na slobodu mišljenja i izražavanja podrazumijeva slobodu traženja, primanja i saopštavanja informacija.\nObjavljeno utorak, 26 april 2016 10:58\nPoložaj Crne Gore predstavlja svijetlu tačku u cjelokupnom procesu proširenja, koji je značajno usporen i otežan prilikama u samoj Evropskoj uniji i na nama je sada teret i odgovornost koja prevazilazi naš individualni državni položaj - izjavio je u razgovoru za Pobjedu predsjednik Evropskog pokreta u Crnoj Gori.\nBiti prvi u regionalnoj ,,regati“ ka evropskoj integraciji je, kako kaže, pozicija koja ima i značajnih prednosti i snažnih izazova.\nObjavljeno ponedjeljak, 25 april 2016 11:05\nDelegacija Evropske unije u Crnoj Gori pozdravlja izmjene Kodeksa novinara Crne Gore, koje su predstavljene 21. aprila i usvojene uz podršku Kancelarije Predstavnice OEBS-a za slobodu medija i Savjeta Evrope. Delegacija Evropske unije čestita Radnoj grupi, u čijem radu su učestvovali predstavnici Medijskog savjeta za samoregulaciju, dnevnih listova Dan i Vijesti i nedjeljnika Monitor, na unapređenju Kodeksa kroz inkluzivan proces.\nObjavljeno petak, 15 april 2016 12:37\nNa temu "Žene i zakonodavna vlast u Crnoj Gori: Više od ispunjavanja kvota" piše Mila Brnović, program koordinatorka u Evropskom pokretu u Crnoj Gori.\nRavnopravnost žena u zakonodavnoj vlasti, prevashodno odslikana zastupljenošću na partijskim listama koje dovode do mjesta u Skupštini Crne Gore i lokalnim parlamentima, dovodi se u vezu sa omogućavanjem i zaštitom niza ljudskih prava i principa. Ova prava su sadržana u mnogim međunarodnim dokumentima, koja je Crna Gora, kao članica UN i buduća članica EU, obavezna da poštuje.\nObjavljeno petak, 15 april 2016 12:17\nObjavljeno četvrtak, 14 april 2016 12:11\nPejović: Deset odsto više u odnosu na prethodnu IPU\nPažin sa delegacijom novinara iz EU: Radimo na jačanju institucija\nPejović: Do sredine 2017. otvaranje svih poglavlja\nSTOLICA: Zatvoreni svi proizvodni objekti rizični po bezbjednost hrane


Predsednik Tramp i demokratski kandidat Džo Bajden u prvoj predsedničkoj debati na Univerzitetu Kejs Vestern u Klivlendu (Foto: AP)\nNezavisna agencija za američke predsedničke debate saopštila je u sredu da će promeniti format TV duela, nakon što su kritičari prvu debatu predsednika Donalda Trampa i demokratskog rivala Džoa Bajdena nazvali najgorom u američkoj istoriji.\nDvojica kandidata često su se prekidala ili govorila u isto vreme, a moderator Kris Valas, novinar Foks njuza, prekorio je Trampa što odbija da se pridržava pravila debate, kako bi se obojici kandidata pružila prilika da neometano odgovore na pitanja.\nKomisija za predsedničke debate saopštila je da je sinoćnji debakl pokazao potrebu za "dodatnom strukturom" u formatu kako bi se "osigurao veći red tokom diskusije."\nKomisija je pohvalila Valasa zbog "profesionalizma" u rešavanju haotične situacije na bini univerziteta u Klivlendu u Ohaju. Međutim, agencija je najavila da će uskoro uvesti nove restrikcije pre druge i treće debate Tramp - Bajden, zakazane za 15. i 22. oktobar.\nNeki kritičari predložili su da se bilo Trampu ili Bajdenu isključi mikrofon u trenutku dok drugi kandidat govori.\nI Tramp i Bajden, koji su u sredu nastavili kampanju, tvrde da su bili uspešni u debati prethodne večeri. Do izbora 2. novembra ostalo je manje od pet nedelja.\n“Mislim da je debata sinoć bila odlična. Dobili smo sjajne ocene", rekao je Tramp reporterima pred odlazak u Minesotu. "Mislim da je to bilo sjajno veče, bilo je uzbudljivo."\nTramp se uputio u Minesotu, državu na srednjem zapadu koju je za dlaku izgubio 2016. ali se nada da će ovog puta u njoj odneti pobedu nad Bajdenom. Prema anketama, predsednik je u zaostatku u toj državi kao i na nacionalnom nivou.\nTramp će prisustvovati jednom skupu za prikupljanje donacija u privatnoj kući blizu Mineapolisa, najvećeg grada u Minesoti, a zatim odlazi u Dulut, gde će održati miting pred svojim simpatizerima.\nPredsednik Tramp izlazi iz predsedničkog aviona Air Force One po povratku sa prve predsedničke debate u Klivlendu, 30. septembra 2020.\nBajden, pak, u svojoj kampanji putuje vozom, kroz delove Pensilvanije i Ohaja, dve presudne države koje je Tramp osvojio pre četiri godine protiv demokrate HIlari Klinton, ali u kojima je, prema anketama, Bajden trenutno ispred predsednika.\nDemokratski kandidat pokušava da povrati glasove američkih radnika u dve države koje su istorijski glasale za demokrate ali su se okrenule Trampu 2016.\nDemokratski kandidat Džo Bajden sa suprugom Džil ukrcava se u Amtrakov voz u Pensilvaniji, 30. septembra 2020.\nNakon što su u debati napali jedan drugog kao nepobodnog za vođenje zemlje, dvojica kandidata su nastavila napade u sredu na Tviteru.\nTramp je poručio: "Niko ne želi pospanog Džoa kao lidera, uključujući radikalnu levicu (koju je on sinoć izgubio!". Predsednik je ocenio da je Bajden pokazao nepoštovanje prema Berniju Sandersu i "u suštini ga nazvao luzerom!" Sanders, senator iz Vermonta koji je lider demokratskog progresivnog krila, bio je poslednji preostali demokratski rival Bajdenu u trci za stranačku nominaciju.\nU svojoj proceni debate, Bajden je rekao: "Čuli ste puno toga iz usta predsednika Trampa. Možete li da imenuje jednu stvar koju je rekao da vama učini život boljim?" Bajdenov izborni štab objavio je spot u kome je napao Trampa što je tokom debate odbio da odbaci podršku belačkih supremacista.\n"Nema drugog načina da se to kaže. Predsednik Sjedinjenih Država odbio je da se odrekne podrške belačkih supremacista na pozornici za debatu prošle noći", poručila je Bajdenova kampanja.\nU video snimku se vidi insert iz debate kada je Tramp rekao: "Ustuknite ali budite u pripravnosti", govoreći o desničarskoj grupi Praud Bojz. Grupe belačkih supermacista su, na društvenim medijima, po svemu sudeći slavile Trampov komentar, tvitujući - "Stojimo u pripravnosti."\nPredstavnici dva izborna štaba bili su, kao što se i očekivalo, zadovoljni nastupima svojih kandidata ali su politčki analitičari osudili ponašanje na bini, kada su se Tramp i Bajden često prekidali i nadglasavali, pri čemu je to najviše činio Tramp.\nKris Valas, novinar Foks njuza i moderator prve predsedničke debate\nViše od sat vremena posle početka debate, moderator Kris Valas prekorio je predsednika što se ne pridržava unapred dogovorenih pravila debate, koja nalažu da kandidati dozvole jedan drugom da odgovore na pitanja neometano.\nTramp i Bajden treba da imaju još dve debate, 15. i 22. oktobra, a sledeće nedelje debatu će voditi potpredsednik Majk Pens i senatorka iz Kalifornije Kamala Haris, koju je Bajden izabrao kao svoju potpredsedničku kandidatkinju.\nJoš nije jasno šta bi moglo da spreči novi bučni duel Trampa i Bajdena, osim ako moderatori ne isključe mikrofone jednom ili drugom.\nBez obzira koji kandidat je, eventualno, stekao političku prednost na osnovu sinoćnje debate, glavni američki novinari kažu da neopredeljeni birači koji su želeli da saznaju nešto o idejama dvojice političara nisu imali tu priliku. Voditelj televizije NBC Lester Holt nazvao je debatu "niskom tačkom u političkom diskursu."\nNaslovnica francuskog nedeljenika Le Point sa naslovom "Amerika na vulkanu" (a i mi)", u Parizu, u sredu 30. septembra 2020.\nDugogodišnji politički analitičar Vašington posta Den Bolc rekao je:\n"Za većinu ljudi, debata je bila negledljiva, imali su potrebu da promene kanal, umesto da gledaju forum koji je zemlji dobro služio u ranijim izbornim godinama. Teško je zamisliti šta će postići još dve ovakve debate, osim da pojačaju tenzije u zemlji koja je već na ivici".\nMarkus Feldenkirhen iz nemačkog magazina "Špigel" na Tviteru je komentarisao:\n"Debata je bila apsurdna, dno, sramota za zemlju. Vikanje i uvrede dvojice 70-godišnjaka koji su se prekidali kao petogodišnjaci i moderator koji je izgubio svaku kontrolu. Okidač, naravno: Trampovo neuglađeno, nedostojanstveno ponašanje".


Fudbaleri Crvene zvezde u prepodnevnim časovima odradili su prvi današnji trening na gradskom stadionu u Pafosu. Pored uvežbavanja kretnji i dodavanja, akcenat je stavljen i na istrčavanja u kojima su prvotimci pokazali snagu, volju i karakter.\nOko 10 časova naši fudbaleri su izašli na teren gradskog stadiona u Pafosu. Orni za rad i dobro raspoloženi odradili su uobičajeno trčanje i dodatno razgibavanje sve u svrhu dobre pripreme predstojećih izazova. Zatim su fudbaleri otišli na drugi deo terena gde su, podeljeni po grupama, uvežbavali brzinu i preciznost dodavanja, kao i kretanje i otvaranje prostora.\nU nastavku dana, naši fudbaleri imaju zaslužen predah, da se dobro odmore, jer ih kroz nekoliko sati očekuje drugi trening.


Šta ako Zapadni Balkan zavoli Kinu? Novi izveštaj o kineskom uticaju | Talas.rs\nU Srbiju je 6. aprila stigao avion iz Kine sa 1,2 miliona epidemioloških maski, a Srbija je maske kupila od kineskih proizvođača. Ovo je samo jedna u nizu pošiljki koje su nedavno u Srbiju stigle iz Kine, što je predsednik Vučić više puta istakao kao primer “čeličnog prijateljstva” dve države.\nSrbija nije jedina zemlja u Evropi koja je dobila neophodnu opremu i stručnu pomoć iz Kine, a krizna situacija izazvana korona virusom pokazala je jednu od velikih promena u međunarodnim odnosima u Centralnoj i Istočnoj Evropi (CIE). Bilateralna i multirateralna saradnja država ovog regiona sa Kinom je poslednjih godina značajno intenzivirana, o čemu svedoči i incijativa 17+1, nastala 2012. godine. U pomenutoj inicijativi Kina predstavlja +1 u sporazumu sa zemljama Centralne i Istočne Evrope, od kojih je 12 članica Evropske unije (Bugarska, Hrvatska, Češka, Poljska, Rumunija, Slovačka, Litvanija, Letonija, Estonija, Slovenija, Grčka, Mađarska). Pored EU članica, deo incijative su i države Zapadnog Balkana (Albanija, BiH, Srbija, Severna Makedonija, Crna Gora) koje su u različitim fazama pregovora za pristupanje EU.\nOd kada je osnovana inicijativa 17+1, u javnosti se dosta polemisalo o njenom značaju, kao i o karakteru kineskog angažmana u regionu, a novi izveštaj pod nazivom Empty shell no more (“Nije više prazna priča”) pruža odgovore na neka od ovih pitanja. U pitanju je izveštaj u kojem je učestvovalo 10 eksperata iz pomenutih zemalja koji su sarađivali preko platforme China Observers in Central and Eastern Europe (CHOICE).\n“Inicijativa 17+1 dugo je tretirana kao “prazna priča” zbog tvrdnje da saradnji zemalja Centralne i Istočne Evrope sa Kinom fali sadržina. Sveobuhvatna revizija odnosa ipak ukazuje na kompleksniji scenario. Odnosi Kine i država CIE se razvijaju, uključujući domene politike, ekonomije i kulture, i tu se mnogo toga dešava”, navodi se u izveštaju. Zaključak izveštaja je da su pomenute države ipak ostale u skladu sa političkim stavovima Evropske unije o Kini, ali da na tom polju Srbija i Mađarska predstavljaju izuzetak.\nFilip Šebok, naučni savetnik u češkoj organizaciji Association for International Affairs (AMO) i jedan od ko-autora izveštaja, u izjavi za Talas ističe da bi veći angažman Kine u regionu CIE, naročito u svetlu pandemije COVID-19, mogao da pojača raskol između Istoka i Zapada u Evopskoj uniji, naročito ako se pojačaju sumnje o prirodi saradnje ovih zemalja. “Ipak, istina je da bi ovakav narativ o državama CIE i njihovoj podrškoj Kini bio pogrešan. Postoje ogromne razlike u individualnim bilateralnim odnosima. Svedoci smo jakog protivljenja Kini u Češkoj, Litvaniji i nedavno Estoniji, dok se Srbija i Mađarska približavaju Kini”, smatra Šebok. On dodaje da očekuje da će kriza izazvana pandemijom korona virusa samo učvrstiti već postojeće stavove o Kini, bez obzira na to da li su oni pozitivni ili negativni.\nŠebokovi stavovi su u skladu sa zaključcima publikacije Empty shell no more – autori navode da nema dokaza da sve zemlje u ovom regionu podržavaju Kinu na političkom planu, kao i da je nekoliko zemalja obazrivo u odnosima sa Kinom usled straha da bi to moglo da ošteti odnose sa Sjedinjenim Američkim Državama. Trgovinski rad između SAD-a i Kine traje još od 2018. godine, a odnosi su dodatno narušeni nakon izbijanja pandemije COVID-19, za koju Bela Kuća optužuje kineske funkcionere.\nKomentarišući uticaj Kine na domaće političke prilike u zemljama CIE, Šebok navodi da Kina uglavnom ne utiče direktno na političku scenu u ovim državama i da posrednici, poput češkog predsednika Miloša Zemana, imaju najveću ulogu. “U Češkoj je predsednik Zeman najvažnija osoba u oblikovanju imidža Kine. Ja bih rekao da on to više radi zbog sopstvenih političkih razloga, nego što prati smernice Kine. Ali videli smo i da je Kina sve više direktno uključena u ovim zemljama, kroz, na primer, uspostavljanje kontakta sa političarima u regionu putem redovnih sastanaka političkih partija na bilateralnom, ali i na multirateralnom nivou (17+1)”, dodaje Šebok. On ukazuje i da Kina pruža priveligije i ekskluzivan pristup političarima sa pro-kineskim stavovima, kao što je na primer Petr Nečas, bivši premijer Češke, koji u svojim javnim nastupima brani postupke kineskih vlasti.\n“Još jedna vrsta indirektnog uticaja je da političari sa autoritarnim tendencijama, poput Orbana u Mađarskoj, mogu da ukažu na Kinu kao model koji je poželjno slediti – navodno veoma kompetentan i efikasan, kako bi legitimisali sopstveni autoritarizam kod kuće. Kina stvara okruženje za ove negativne promene, ali ih nužno ne podstiče”, zaključuje Šebok.\nŠta Kina želi od Zapadnog Balkana?\nNemoguće je govoriti o uticaju Kine u zemljama CIE, a ne spomenuti sferu ekonomije i kineske investicije.\nPublikacija Empty shell no more navodi da je ekonomski uticaj Kine u regionu i dalje relativno mali, kao i da ovaj region nije od velikog ekonomskog značaja za Kinu. Trgovinski deficit između država CIE i Kine je veliki, a ekonomska saradnja se uglavnom odvija bilateralno, uprkos postojanju inicijative 17+1. Izveštaj ističe da su direktne kineske investicije “skromne” i koncentrisane u nekoliko zemalja (Mađarska, Češka i Poljska), dok je ekonomska saradnja ostala ograničena na članice Evropske unije. Kao najveći uspeh ekonomske saradnje pomenuta publikacija izdvaja turizam, a najpopularnija destinacija za kineske turiste je Višegradska grupa (Mađarska, Slovačka, Češka, Poljska).\nKulturni uticaj Kine u zemljama regiona takođe nije zanemarljiv – on se prvenstveno odvija kroz otvaranje Konfučijevih instituta i kineske državne stipendije za studente koji žele da pohađaju neki od univerziteta u Kini.\nU Srbiji je ekonomski uticaj Kine vidljiv u brojnim infastrukturnim projektima, kao što je most Mihajlo Pupin u Beogradu i izgradnja brze pruge na relaciji Beograd-Budimpešta, koja bi trebalo da bude gotova 2022. godine. Stefan Vladisavljev, koordinator programa u Beogradskom fondu za političku izuzetnost (BFPE) i jedan od ko-autora izveštaja, u razgovoru za Talas ističe da Srbija prednjači u sveobuhvatnoj saradnji sa Kinom, ne samo na Zapadnom Balkanu, već i u državama koje su obuhvaćene platformom 17+1.\n“U poslednjih 11 godina, saradnja sa Kinom je u konstantnom porastu i Kina je postala jedan od najznačajnijih partnera Srbije na polju međunarodnih odnosa. Kinesko prisutsvo biva sve više promovisano od strane srpskih zvaničnika i sama Srbija se pokazala kao lojalan partner i na taj način postala pogodno tle za nove kineske zajmove, ali i strane direktne investicije, porast ukupne spoljne trgovine (koja je u izuzetnom disbalansu u korist Kine) i saradnju u društvenoj oblasti”, smatra Vladisavljev. On kao razlog za priliv sredstava i uticaja iz Kine navodi to što Srbija nije deo Evropske unije, pa nije dužna da se u potpunosti usklađuje sa svim normativima EU. “Kratkoročno, saradnja Srbije i Kine je bila korisna za Srbiju, međutim ostaje pitanje kako će se dalji razvoj saradnje odraziti na uopštenu spoljnopolitičku orijentaciju Srbije i da li će potencijalno negativno uticati na budućnost EU integracija Republike Srbije”, zaključuje Vladisavljev.\nU preporukama izveštaja navodi se da je neophodan sveobuhvatan pristup analizi platforme 17+1 i da treba izbeći simplistična objašnjenja, poput onog da Kina stvara raskol u Evropi ili da je saradnja zemalja CIE sa Kinom zanemarljiva. “EU treba da pruži jasan put ka članstvu državama Zapadnog Balkana kako bi stvorila kontratežu rastu političkog uticaja Kine. EU mora da ima aktivniju ulogu u ekonomskom razvoju Zapadnog Balkana”, ističu autori. Filip Šebok u izjavi za Talas smatra da EU mora da stvori kontratežu kineskom uticaju, bez obzira na to da li je on prisutan u samoj Evropskoj uniji ili susednim državama. “To što je Kina predstavljena kao “spasitelj” za neke zemlje, dok je EU (često pogrešno) percipirana kao da ne radi ništa, treba da bude razlog za buđenje EU. Međutim, moguće je da će EU biti duboko u svojim problemima nakon krize i da neće imati dovoljno političke volje da se suoči sa izazovom Kine”, naglašava Šebok.\nTAGS: Centralna i Istočna Evropa investicije Kina kineski uticaj Srbija


Foto: Arhiva | Košarac: Sankcije EEZ - posljedica neadekvatne politike Mirka Šarovića\nSrna 23.01.2021 21:25\nBANJALUKA - Ministar spoljne trgovine i ekonomskih odnosa u Savjetu ministara Staša Košarac smatra da su sankcije BiH koje je nedavno uvela Evropska energetska zajednica (EEZ) zbog propusta u poštovanju drugog i trećeg energetskog paketa posljedica neadekvatne politike njegovog prethodnika Mirka Šarovića.\n"To je posljedica i jedne od loših politika tadašnjeg Savjeta ministara, jer BiH nije primijenila neophodne obaveze iz energetskih paketa", rekao je Košarac za RTRS.\nOva televizija podsjeća da su najspornija pitanja u tom smislu Zakon o regulatoru električne energije i gasa, kao i donošenje odluke o kvalitetu nafte i naftnih tečnih derivata.\nTakođe navode da je iz drugog energetskog paketa ostala obaveza da BiH donese odluku o kvalitetu nafte i naftnih tečnih derivata, ali da je taj proces u zastoju.\n"Nisam zatekao ni nacrt te odluke. Formirana je radna grupa koja radi isključivo na stavovima koje imaju nadležna entitetska tijela i na stanovištu da se moraju primjenjivati standardi iz 2018. godine ili najnoviji, a ne kako je to sada iz 2008. godine", rekao je Košarac.\nOn je dodao da je u tom kontekstu radna grupa pripremila draft verziju odluke o kvalitetu nafte i naftnih tečnih derivata.\n"NJu ćemo shodno nomenklaturi i nekim drugim propisima u narednih 15 dana analizirati i ponuditi i Savjetu ministara, ali, naravno, uz prethodnu saglasnost entitetskih institucija", naveo je Košarac.\nOn je precizirao da se, kada je riječ o trećem energetskom paketu, postavlja pitanje zakona o regulatoru električne energije i gasa.\n"Republika Srpska je prihvatila prednacrt tog zakona na kome je rađeno. Smatrali smo da smo time završili posao i da je takav akt mogao da ide u parlamentarnu proceduru, odnosno da bude predložen preko Savjeta ministara. To se nije desilo zato što federalna strana nije željela podržati ni takav usaglašeni ili u dobroj mjeri iskoordinisani zakon", rekao je Košarac.\nOn je naglasio da je u ovom slučaju važno da entiteti sačuvaju svoje nadležnosti i da je apsolutno neprihvatljiv bilo kakav prenos na BiH nivo.\n"Problem je u Federaciji koja je odstupila od dogovora i obaveza prema Energetskoj zajednici. Oni žele poseban zakon o gasu što je za Srpsku neprihvatljivo. Dakle, Federacija BiH ne daje saglasnost na pomenuti zakon", dodao je Košarac.\nUkoliko Federacija BiH uskoro ne bude dala saglasnost na ranije dogovoreni zakon o regulatoru električne energije i gasa, Košarac najavljuje mogućnost da on ipak bude upućen u parlamentarnu proceduru, te dodaje da se i na ovom pitanju ogleda loša politika prošlog saziva Savjeta ministara i kabineta Mirka Šarovića.\nIz Republike Srpske, koja se principijelno odnosi kada je riječ o obavezama prema Energetskoj zajednici, ističu potrebu i spremnost za donošenje odluke koja će biti usklađena sa evropskim standardima, te ocjenjuju uvredljivim što se u obrazloženju odluke o sankcijama navode posebni interesi koji se odnose na Rafineriju nafte u Brodu.\nMinistar energetike i rudarstva Srpske Petar Đokić podsjetio je da Rafinerija već dvije godine ne radi.\n"Ne može se niko pozivati da smo štitili njene interese. Mi smo u toku ove dvije godine mogli davno završiti taj posao da je bilo volje i kod njih, pa i u samom sekretarijatu Energetske zajednice. U tom smislu, čini mi se, nije bilo napora dovoljnih da riješimo ovo pitanje", naglasio je Đokić.\nOn je dodao da je Srpska pokrenula pitanje markiranja goriva na nivou BiH čime bi se spriječio uvoz i stavljanje u promet određenih vrsta tečnih energenata koji nemaju potreban kvalitet i koji mogu nanijeti štetu potrošačima.\nSNSD traži hitnu smjenu odgovornih za loš rad 11 šumskih gazdinstava\nTurkish Airlines u maju smanjuje broj letova prema Zagrebu\nNa hrvatskim aerodromima više od 80 odsto manje putnika nego lani\n"Pozitivan revizorski izvještaj potvrda odgovornog i kvalitetnog rada"


Javni poziv za dodelu sredstava preduzećima za profesionalnu rehabilitaciju 1. marta - Boom93\nMinistarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Srbije raspisaće 1. marta javni poziv za dodelu sredstava za poboljšanje uslova rada u preduzećima za profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba sa invaliditetom, najavila je danas ministarka Darija Kisić Tepavčević.\nPreduzećima će biti dodeljen novac za repromaterijal, a osnovni kriterijum za raspodelu biće broj osoba sa invaliditetom koje su zaposlene u tim preduzećima, navedeno je u saopštenju resornog ministarstva.\nKisić Tepavčević je na sastanku sa predstavnicima Udruženja preduzeća za profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba sa invaliditetom Srbije (UIPS) istakla da je prioritet Ministarstva da raspodela sredstava doprinese ekonomskom osnaživanju preduzeća i otvaranju novih radnih mesta za osobe sa invaliditetom.\nMinistarka je naglasila da je izuzetno važno da preduzeća koja zapošljavaju osobe sa invaliditetom dobro posluju i da će dobiti svu neophodnu podršku.\nZahvalila je preduzećima koja su tokom pandemije pokazala visok stepen društvene odgovornosti doniranjem zaštitnih maski koje su uradile osobe sa invaliditetom zaposlene u tim firmama.\nPredstavnici UIPS-a su istakli da u Srbiji posluje 61 preduzeće za profesionalnu rehabilitaciju i da je podrška resornog ministarstva od izuzetne važnosti za njih rad, posebno ako se ima u vidu da preduzeća tog tipa zapošljavaju više od 50 odsto osoba sa invaliditetom.\nOni su naglasili i da su sredstva koja Ministarstvo dodeljuje putem javnog poziva od velikog značaja za očuvanje i razvoj tih preduzeća, koja su se tokom prošle godine, kao i ostala preduzeća, suočila sa izazovima u poslovanju usled epidemije korona virusa.\nOvogodišnji budžet Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja za podršku preduzećima za profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba sa invaliditetom iznosi 625 miliona dinara, od čega je 175 miliona dinara opredeljeno za raspodelu putem javnog poziva, navodi se u saopštenju Ministarstva za rad.\nOznakeBraničevski okrug dodatni brojevi za vakcinaciju dodela sredstava Javni poziv Ministarstvo za rad zapošljavanja\nPorast broja zaraženih u Požarevcu u odnosu na prethodnu nedelju\nKako bi izgledao skijaški centar pored Žagubice?\nVulin: Nećemo dozvoliti stvaranje klana koji misli da je jači od države\nInspekcija rada obavila nadzor posle nesreće na železničkoj stanici Mala Krsna


MA KAKVA SAMOIZOLACIJA: KAFIĆI, RESTORANI, IZLASCI... Bivši fudbaler Partizana privatnim avionom došao iz Italije, pa pravac u provod! - Sportal\nM. Đ. - Vest objavljena: 14:01 - 19.03.2020\nU pitanju su fudbaleri, poput Luke Jovića, koji je napustio karantinu u Madridu, a onda slobodno uživao u prestonici Srbije ili Nikola Ninković, koji je iz Italije, iz oblasti Marke, stigao u Beograd. Samo juče u pomenutom regionu Marke 23 osobe su umrle, a 114 od kada se pojavio SARS-CoV19 korona virus u Italiji.\nFudbaler Askolija, sada člana Serije B, se oglušio na savete i molbe vlasti da se u Srbiju ne dolazi da ne bilo došlo do daljeg širenja korona virusa. Kada je uprkos tome odlučio da stigne, odlučio je da nakon molbe, ne poštuje i pravilo o izolaciji.\nKako saznajemo Ninković je u Beograd stigao privatnim avionom pre tri ili četiri dana, a od tada je imao veoma ispunjen društveni život. Nije se vodio preporukama i molbama, te je neretko dane provodio van mesta boravišta. Viđen je u nekoliko restorana u Beton hali, ali i u drugim objektima u prestonici.\nNekadašnji fudbaler Partizana poznat je po neobuzdanom temperamentu i nekada prenagljenim odlukama vrele glave. Znao je da se svađa sa saigračima zbog izvođenja penala, pa onda nezadovoljan ishodom traži izmenu od trenera. Znao je i da odradi suspenziju od tri meča kada je besno šutirao i psovao na klupi:\nNeodgovorno i bezobrazno ponašanje je problematično sa zakonskog aspekta jer je protiv njega sada podignuta i krivična prijava, ali i ljudskog jer se ugrožavaju životi ostalih u trenutku epidemije korona virusa.\nEvropski fudbal Nikola Ninković FK Askoli Koronavirus


Izetbegović-Rangel: BiH ima priliku dobiti kandidatski status već ove godine\nJelena Kisić, 29/06/2021\n“Izetbegović je iskazao zadovoljstvo sadržajem Izvještaja o BiH, kojeg je Evropski parlament usvojio i kojim se pruža puna podrška evropskoj integraciji BiH”, saopšteno je iz Kabineta predsjedavajućeg Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH.\nNa sastanku je razgovarano o provedbi 14 ključnih prioriteta iz Mišljenja Evropske komisije o zahtjevu BiH za članstvo u Evropskoj uniji. Istaknuto je da BiH ima priliku dobiti kandidatski status već ove godine, te da je u tom kontekstu potrebno uložiti dodatne napore u reformu pravosuđa i borbu protiv korupcije, te provedbu presuda Evropskog suda za ljudska prava.\n“Sagovornici su se složili o postojanju potrebe za uključivanjem predstavnika svih parlamentarnih stranaka i međunarodne zajednice u razgovore o reformama Ustava i izbornog zakonodavstva, s ciljem pronalaska kompromisnog rješenja kojim bi se uklonili svi postojeći oblici diskriminacije u ustavnom okviru i izbornom sistemu BiH”, navodi se u saopštenju.\nRangel je naglasio posvećenost evropskoj perspektivi BiH, te spremnost Evropskog parlamenta i ostalih institucija Evropske unije da se, skupa sa institucijama i donosiocima odluka u BiH, posvete provedbi reformi i dinamiziranju puta BiH ka članstvu u EU.\nTags\t#Bakir Izetbegović\t#Paulo Rangel\nCrna Gora: Pronađeno kilogram marihuane i 500 grama spida\nNovi masakr u Meksiku, tijela razbacana po auto-putu


Počeo Srbija open – Milojević prošao, Troicki na terenu – SIA\nBeograd je domaćin Srbija opena, ATP turnira iz kategorije 250. Prvi na teren „Teniskog centra Novak“ izašao je Nikola Milojević i pobedio Federika Koriju, dok kasnije igraju još trojica srpskih tenisera – Viktor Troicki, Danilo Petrović i Filip Krajinović. Direktne prenose mečeva možete pratiti na Drugom programu RTS-a, a ostala dešavanja sa beogradskog turnira na portalu RTS.\nPočeo meč Troickog i Čekinata\nVeliki trijumf Nikole Milojevića\nPobeda nad Federikom Korijom 6:4, 6:0.\n6:4, 6:0 – Milojević pobedio Koriju u prvom kolu\nKonačan rezultat je 6:4, 6:0 za Nikolu Milojevića.\n6:3 – Milojević dobio prvi set\nPočeo meč Milojevića i Korije\nČetvorica srpskih tenisera na terenu prvog dana\nSrbija open otvara duel Nikole Milojevića i Federika Korije u podne, posle čega će na teren Viktor Troicki i Marko Čekinato.\nU večernjem terminu, od 19 časova na teren izlaze Džon Milman i Danilo Petrović, dok će posle njih rekete ukrstiti Filip Krajinović i Stefano Travalja.\nPosle devet godina tenis se vraća u Beograd\nSrbija open je ATP turnir iz kategorije 250, a igra se u Beogradu, na terenima „Teniskog centra Novak“ na Dorćolu.\nPrethodno, Srbija open se održavao od 2009. do 2012. godine. Dva puta titulu je osvajao Novak Đoković, po jednom Sem Kveri i Andreas Sepi.\nTurnir se igra na šljaci, a nagradni fond je 650.000 evra.\nPrethodna vest: NBA: Košarkaši Atlante savladali Indijanu sa 129:117\nSledeća vest: VTA: Bez promena u Top 10, Stojanović 88. na listi


Saveljić: Istorijski najgori bilans “Plantaža” po završetku proizvodne godine - Vijesti.me\n“OPET SE NAMJEŠTANJE REZULTATA VRŠILO PREKO KOREKCIJE ZALIHA"\nSaveljić: Istorijski najgori bilans “Plantaža” po završetku proizvodne godine\n“Ukoliko analiziramo troškove po kategorijama možemo primijetiti da je rast gotovo kod svih. Troškovi materijala su veći i za 800.000 eura u odnosu na isti period prošle godine, troškovi zarada su veći za 400.000 eura " Edit\n1277 pregleda 1 komentar(a)\nSaveljić (Foto: GP URA)\nVijesti online 1. novembar 2019, 14:57\nNa osnovu podataka sa sajta Montenegroberze koja je objavila devetomjesečni finansijski izještaj “Plantaža”, može se primijetiti da je ovo najgori rezultat u istoriji “Plantaža” po završetku proizvodne godine, ocijenila je danas Valerija Saveljić članica Glavnog odbora URA i bivša finansijska direktorica ove državne kompanije.\nOna navodi da je gubitak od 1,5 milion eura rezultirao smanjenjem prihoda od prodaje za preko 2 miliona eura i povećanjem troškova za 1,3 miliona eura.\n“Opet se namještanje rezultata vršilo preko korekcije zaliha i to za 5,4 miliona eura dok je u prošloj godini to povećanje iznosilo 3,8 miliona eura. Postavlja se pitanje odakle povećanje od 5,8 miliona eura ukoliko se ove godine ubralo svega 15 miliona kilograma vinskog grožđa a to je 29 odsto manje u odnosu na prošlu godinu i 21 odsto manje u odnosu na plan”, tvrdi Saveljić.\nIako je ovoliki podbačaj u količini ubranog vinskog grožđa, rukovodstvo vinogradarstva se ne može pohvaliti i kvalitetom, ukazuje Saveljić, jer je, pojašnjava prosječan procenat šećera ove godine iznosio oko 20 procenata .\n“Ukoliko analiziramo troškove po kategorijama možemo primijetiti da je rast gotovo kod svih. Troškovi materijala su veći i za 800.000 eura u odnosu na isti period prošle godine, troškovi zarada su veći za 400.000 eura finansijski rashodi su veći za 100.000 eura (što je rezultiralo povećanim zaduživanju kod finansijskih institucija) dok su ostali rashodi veći za pola miliona eura oni su rezultat isplaćenih sudskih troškova po tužbama zaposlenih za nezakonito umanjenje zarada”, navodi Saveljić.\nOna iskreno vjeruje da bi ovaj devetomjesečni rezultat bio mnogo gori da su ispravno obračunate krajnje zaliha nedovršene proizvodnje.\n“To iz razloga jer smo imali preko milion eura odliva sirovog lozovog destilata jačine 62% što što je ekvivalentno količini od 6,5 miliona litara vina, zatim manju prodaju od prošlogodišnje, kao i manji prinos za 29 odsto u odnosu na prošlu godinu. Prema tome, nikakvih realnih pokazatelja nema da bi moglo doći do povećanja krajnjih zaliha, naprotiv krajnje zalihe su se trebale enormno smanjiti a samim tim ovaj gubitak biti višestruko puta veći”, zaključuje Valerija Saveljić, članica Glavnog odbora URA i bivša finansijska direktorica “Plantaža”.\nKatić: Najbolje ostvarenje opštinskog budžeta u odnosu na ono što je planirano


Kostreš: Tadić ne bi pobedio bez Vojvodine | Autonomija\nPredsednik Skupštine Vojvodine Bojan Kostreš izjavio je danas da kandidat Demokratske stranke Boris Tadić ne bi m…\nPredsednik Skupštine Vojvodine Bojan Kostreš izjavio je danas da kandidat Demokratske stranke Boris Tadić ne bi mogao da pobedi na predsedničkim izborima bez velike podrške koju je dobio u Vojvodini. Kostreš je na tribini u Skupštini Vojvodine rekao da poslednji izborni rezultati govore da su Vojvođani vrlo jasno opredeljeni ka evrointegracijama.\n„Zbog toga Vojvodina mora da bude mnogo više uvažavana nego danas, jer će u suprotnom Srbija početi da klizi u pravcu u kojem ne želimo da ide“, rekao je Kostreš.\nOn je ocenio da u Srbiji danas vlada veliki otpor prema decentralizaciji i regionalizmu, i odbacio optužbe da se iza tih procesa krije „neka vrsta separatizma“.\nPrema njegovim rečima, danas se Evropa „od Evrope nacija transformiše u Evropu regija“ i to je nezaustavljiv proces kojem i Srbija mora da se priključi ukoliko želi da bude deo nje.\n„A očigledno je da građani žele da budu deo Evrope, što su većinski pokazali i na proteklim izborima“, kazao je on.\nPredstavnica Saveta Evrope Nadia Skenderović Ćuk, ocenila je da je proces regionalizacije danas pođednako važan kao proces evropskih integracija.\nPrema njenim rečima, jaka centralizovana nacionalna država je stvar prošlosti.\nU Skupštini Vojvodine danas je promovisana knjiga „Principi evropskog regionalizma“ autora Jovana Komšića, u izdanju Asocijacije multietničkih gradova jugoistočne Evrope.


Vesti online / Sport / Košarka / Za "Delije" 100 karata u "Jezeru"\nPredsednik košarkaškog kluba Radnički Ivan Grujin odbacio je mogućnost da navijači Crvene zvezde dobiju veći broj ulaznica za odlučujući meč polufinala plej-ofa Agrživ Superlige Srbije koji će u petak biti odigran u dvorani "Jezero".\nRadnički ne želi da ispusti prednost domaćeg terena i dovede previše "Delija" u Kragujevac\nPosle dva odigrana duela odigrana u Kragujevcu i Beogradu rezultat je nerešen - 1:1. Crvena zvezda je posle trijumfa u utorak apelovala na Kragujevčane da obezvede veći kontigent ulaznica kako bi navijanje u "Jezeru" bilo što ravnopravnije. Međutim, ekipi Radničkog ne pada na pamet da to urade jer bi tako praktično "pomogli" rivalu da ima veću podršku na njihovom parketu, u meču koji odlučuje ko će u finale na megdan Partizanu.\nDirektor Crvene zvezde Davor Ristović je dan posle druge utakmice zahtevao 100 ulaznica direktno od predsednika KK Radniči Ivana Grujina. Dobio je potvrdan odgovor, kao i svaki drugi tim koji se sličnim zahtevom obraćao klubu iz srca Šumadije.\nMeđutim, kako kažu u ekipi iz Šumadije, uprkos ispoštovanom prohtevu, kroz medije je usledila prozivka na račun Kragujevčana, zarad, tobože, "nadmudrivanje na tribinama". Predsednik Radničkog Ivan Grujin, iako zatečen prozivanjem kolege, ima nedvosmislenu reakciju:\n- Moguće je da "crveno-beli" silno trepe od hale "Jezero", pa ovaj "apel" predstavlja nevešt pokušaj da ublaže huk koji sledi sa tribina u Kragujevcu. Ne želim da ih obeshrabrim ali čvrsto ćemo čuvati stečenu prednost domaćeg terena, dakle ne neutralnog ili gostujućeg. To smo postigli izvojevanom drugom pozicijom u Superligi Srbije, ispred Crvene zvezde i ove godine. Kragujevački Radnički, najpre, ima verne navijače koji su još na početku sezone obezbedili pretplatne karte. Njih gotovo dve hiljade je grupisano među tri organizovane celine navijača kao što su "Crveni đavoli", "Kabasti" i "Huk sa Zapada", ali su tu i nebrojene pristalice koje sa svojim porodicama prisustvuju našim utakmicama. Svima zajedno i ovom prilikom iskazujem neizmernu zahvalnost što su nas bodrenjem doveli na korak od finalnih borbi za titulu državnog prvaka - poručio je Grujin.\nKOŠARKA Amer pred Zvezdu: Takvu atmosferu doživite jednom u životu\nKOŠARKA Ristović: Za sve je kriv Duško Vujošević, ovo je bio direktan poziv na linč!


Izvor: RTS, 02.Avg.2021, 12:29\nPremijerka Ana Brnabić obišla je Sijarinsku banju i Specijalnu bolnicu Gejzer u opštini Medveđa i istakla da je dogovoreno da se uradi put kako bi se ta banja povezala sa Prolom, Lukovskom i Kuršumlijskom banjom.\nAna Brnabić je izrazila zadovoljstvo što je, kako je istakla, država uložila značajna sredstva u Sijarinsku banju i dodala da je to predeo ogromnog potencijala.\n"Važan projekat koji treba da guramo u budućnosti, a koji smo >> Pročitaj celu vest na sajtu RTS << sada dogovorili je povezivanje sa Kuršumlijom preko Radan planine. Tim putem ćemo Sijarinsku banju povezati sa tri prelepe banje u Kuršumlji - Prolom, Lukovskom i Kuršumlijskom ili Kraljevskom banjom, Đavoljom varoši, a tu imamo i Caričin grad", rekla je Brnabićeva novinarima.\n"Zato treba da uložimo više u naše prirodne resurse, poljoprivrednike, preduzetnike, mikro, mala i srednja preduzeća - da vdimo da sve ono što možemo sami, sami i uradimo, da se ne oslanjamo u ovakvim predelima na strane direktne investicije. Ako dođu, dobro su došle i mi ćemo im pomoći, ali dok čekamo i pripremamo okruženje da ih dovedemo da vidimo šta je to što možemo da uradimo samo sa našim ljudima odavde", rekla je Brnabićeva.\n"Namera je dođem u svku lokalnu samoupravu, vidim najmanje po jedan projekat koji smo uradili i razgovaram o tome šta dodatno treba da uradimo i gde dodatno treba da uložimo da bismo dalje gradili i podizali Srbiju", rekla je premijerka Brnabić i dodala da će, nakon Jablaničkog, posetiti Toplički i Pirotski okrug.\nMatić: Medveđa i Sijarinjska banja danas izgledaju drugačije Ministarka trgovine, turizma i telekomunikacija Tatjana Matić izrazila je zadovoljstvo što, kako je istakla, Medveđa, a pogotovo Sijarinska banja, danas izgledaju drugačije i imaju sasvim drugačiju perspektivu.\nMinistarka Matić je istakla da je resorno ministarstvo u periodu od 2016. do 2021. godine samo za infrastrukturne projekte izdvojilo 28 miliona dinara.\nBlic: Brnabić u Sijerinskoj banji: Radićemo put koji povezuje Prolom, Lukovsku i Kuršumlijsku banju\nSRBIJA ĆE NASTAVITI DA POMOŽE SIJARINSKU BANJU: Premijerka obišla Medveđu\nPremijerka Ana Brnabić obišla je Sijarinsku banju i Specijalnu bolnicu Gejzer u opštini Medveđa i istakla da je dogovoreno da se uradi put kako bi se ta banja povezala sa Prolom, Lukovskom i Kuršumlijskom banjom...Ana Brnabić je izrazila zadovoljstvo što je, kako je istakla, država uložila značajna...


Bjankoni: EU ne traži privatizaciju već regulaciju | Autonomija\nBjankoni: EU ne traži privatizaciju već regulaciju\n"Iz javnih sredstava može biti finansiran jedino medijski sadržaj od javnog interesa, a sve ostalo predstavlja komercijalni sadržaj ", kaže šef političkog odeljenja delegacije EU u Srbiji Luka Bjankoni\nŠef političkog odeljenja Delegacije EU u Srbiji Luka Bjankoni (Luca Bianconi) izjavio je danas u Novom Sadu da će EU u procesu integracija od Srbije tražiti, ne privatizaciju, već regulisanje finansiranja medija iz javnih sredstava, kako ono ne bi poremetilo uslove na tržištu i stavilo komercijalne operatere u podređeni položaj.\nBjankoni je na Drugoj regionalnoj konferenciji o medijima na jezicima nacionalnih manjina, kazao da iz javnih sredstava može biti finansiran jedino medijski sadržaj od javnog interesa, a sve ostalo predstavlja komercijalni sadržaj, koji bi trebalo finansirati iz komercijalno pribavljenih sredstava.\n“Programi na manjinskim jezicima su po svojoj prirodi od javnog značaja i njihovo finansiranje iz javnih izvora je neophodnost, ali istovremeno ga treba uskladiti sa propisima o državnoj pomoći koji su na snazi u EU”, kazao je Bjankoni.\nOsvrnuvši se na proveru ustavnosti odredaba Zakona o nacionalnim savetima pred Ustavnim sudom i moguće ukidanje pojedinih, naglasio je da postoje i drugi modeli da se manjinama obezbedi pristup medijima i programima i dodao da Saveti treba da razmišljaju u pravcu finansiranja medijskih sadržaja, a ne opetartivnih troškova medija.\nBjankoni je istakao da je finansijska i urednička stabilnost i nezavisnost Radio – televizije Vojvodine (RTV) ključni element u oblasti medija i informisanja na jezicima manjina.\n“Dugi kanal RTV je u potpunosti posvećen emitovanju programa na jezicima osam manjina, to dostigniće je jedinstveno u Evropi i mora se sačuvati. Mora biti pronađeno prelazno rešenje za finansiranje RTV, da bi ova kuća nastavila svoju misiju dok se ne nađe dugoročno rešenje za oba javna servisa”, kazao je Bjankoni.\nDodao je da bi pored Vojvodine, pristup medijima na jezicima nacionalnih manjina trebalo na isti način omogućiti u celoj Srbiji i u tom smislu bi RTS trebao da preuzme svoju ulogu u emitovanju na manjinskim jezicima prisutnim van Vojvodine.\nDrugu regionalnu konferenciju posvećenu medijima na jezicima manjina pod nazivom “Sinteza, sinergija i simbioza”, organizuje medijska kuća „Mađar so“ i medijska agencija “Heror media pont”.\nPredić: Zakoni će čuvati položaj medija manjina\nRegulatorni okviri novog seta medijskih zakona Srbije urađen je tako da zadrži medije na jezicima manjina u dobrom položaju i neće smanjiti prava koja imaju manjine u oblasti informisanja, kazala je danas u Novom Sadu Državna sekretarka u Ministarstvu kulture i informisanja Srbije Gordana Predić.\nPredićeva je, na Drugoj regionalnoj konferenciji o medijima na jezicima nacionalnih manjina, ocenila da Vojvodina prednjači u informisanju na jezicima nacionalnih manjina, te da će njeno iskustvo i neka vrsta pozitivne diskriminacije kada je finansiranje manjinskih medija u pitanju, doprineti održivosti.\nPredić je dodala da su još dva medijska zakona (Zakon o javnim servisima i Zakon o elekronskim medijima) prošla javnu rasparavu i nalaze se kod radne grupe.\n“Imamo oko 400 strana primedbi na oba zakona što pokazuje da je javna rasparava bila dobra. Zakoni moraju da prođu proceduru, te se očekuje da će u narednim nedeljama on biti upućen nadležnim ministarstvima i kancelarijama, zatim u Brisel i tek posle toga u Vladu Srbije na usvajanje”, kazala je Predin.\nPrema njenim procenama zakoni će se na usvajanju naći tek u januaru sledeće godine.\nPokrajinski sekretar za kulturu i javno informisanje Slaviša Grujić kazao je da je situacija u medijima na jezicima nacionalnih manjina veoma loša, jer nema sredstava, očekivanja su velika, a država nema novca da im pomogne.\n“Činjenica je da mora biti novca za ove medije, jer to je veoma bitno, pogotovo u Vojvodini. Problem se u prvom redu može rešiti dobrim zakonima”, kazao je Grujić.\nKako je naveo, Vlada Vojvodine ima svoj stav o Zakonu o informisanju, u okviru kojeg podržava privatizaciju, ali tako da ona mora da ima svoj „jasno definisan sistem i da bude u interesu svih zajednica“.\nPotrpedsednica Skupštine Vojvodine i predsednica Nacionalnog saveta slovačke nacionalne manjine Ana Tomanova Makanova kazala je da radne grupe u kojima se rasparvlja o zakonima moraju da počnu da uključuju i predstavnike manjinskih zajednica.\nTomanova Makanova je naglasila da Nacionalni saveti na svojim sednicama svi imaju temu informisanja, a posebno se raspravlja o temi budžetskog finansiranja javnih servisa i privatizacije lokalnih.\n“Veoma je diskutabilno šta se dobija, a šta gubi time. Mi smo svoje mišljenje poslali ministrastvu i nadamo se da će imati sluha za očuvanje višejezičnosti i stečenih prava manjina”, dodala je ona.


Odličan izborni rezultat GO SP Banjaluke čvrst temelj za buduće djelovanje\n06.11.2018 22:01 | Srna\nBanjaluka - Gradski odbor Socijalističke partije Banjaluka održao je sjednicu na kojoj su analizirani rezultati Opštih izbora u Banjaluci, a zaključeno je da je postignut odličan rezultat koji predstavlja čvrst temelj za buduće djelovanje i dalji rast.\nNakon potvrđenih rezultata izbora od strane Centralne izborne komisije, Socijalistička partija u Banjaluci je ostvarila rast od 61,51% u odnosu na opšte izbore 2014 godine za Narodnu Skupštinu Republike Srpske i 69,58% za Parlament BiH, što predstavlja značajan uspjeh. Ubjedljiva pobjeda zajedničkih kandidata koalicije za predsjednika RS odnosno člana Predsjedništva BiH, Željke Cvijanović i Milorada Dodika takođe je ocijenjena kao veliki uspjeh, ali i kao jasan znak da su građani Republike Srpske opredijeljeni za sigurnu i slobodnu Republiku Srpsku.\nJedan od zaključaka Gradskog odbora je i da na osnovu rezultata, Gradski odbor Socijalističke partije očekuje učešće svojih predstavnika u najvišim organima izvršne i zakonodavne vlasti, te da ne bi bilo nezasluženo da jedno od ministarskih mjesta u budućoj Vladi Srpske pripadne upravo banjalučkim Socijalistima.\nNa sjednici je usvojen i Izvještaj o provedenoj kampanji za Opšte izbore u Banjaluci, a Izvršni odbor je dobio zadatak da formira radnu grupu koja će analizirati rad mjesnih i reonskih organizacija SP tokom kampanje na području Banjaluke, te predložiti mjere za poboljšanje funkcionisanja Gradske organizacije SP. Istaknuta je i velika podrška rukovodstva Socijalističke partije gradskoj organizaciji SP Banjaluka tokom kampanje, a zaključeno je da postoji prostor za rast i za još veći uticaj ideja i politika Socijalističke partije u društvu.


Ugostitelji upozorili da bi 1 000 radnika u Istočnom Sarajevu moglo da ostane bez posla (FOTO) - FILTER\nUgostitelji upozorili da bi 1 000 radnika u Istočnom Sarajevu moglo da ostane bez posla (FOTO)\nIzvor: Srna, foto: Filter\n“Prvo su nam uzeli jedan radni čas u jednom danu, što je mjesečno 30 časova, potom su nam izbacili sjedeća mjesta, a mi smo, iako smo bili ugroženi, nastavili da radimo”, rekao je Vukmanović.\n“Nisu usaglašene inspekcijske mjere i, mada u Službenom glasniku jasno piše šta one podrazumijevaju, ne tumače ih svi isto. Sada su nas zatvorili bez ikakve najave i mislim da je to ishitreno i nepromišljaeno. Ne možete nam ostaviti pune magacine, ostaviti nas bez ikakvog objašnjenja i obrazloženja kao prenosnike virusa”, smatra Vukmanović.\n“Šta sutra kada se na birou pojavi 600 ljudi da se prijavi na evidenciju? Šta ako svi mi odjavimo svoje radnje, struju, sve komunalije i prestanemo plaćati porez?”, upitao je Vukmanović i istakao da ugostitelji traže objašnjenje Vlade Republike Srpske i odgovor šta da rade sa radnicima.\n“Nesmotreno je donositi ovakve ishitrene odluke jer su /Krizni štab/ imali godinu dana da sačine neki plan za ovakve situacije”, smatra Vukmanović.\n“Jasno mi je da je zdravstveni sektor ugrožen, ali ugroženi smo i mi i naša egzistencija. Većina zaposlenih u ugostiteljskom sektoru ne može da živi ako ne radi ni mjesec dana”, rekao je Stajić.\n“Moglo bi se desiti da oko 1.000 ljudi koji rade u ugostiteljskom sektoru ostane bez posla u Istočnom Sarajevu”, upozorio je Stajić.\nTags: Igor Stajić Istočno Sarajevo Ranko Vukmanović ugostitelji\nPrethodna Ćosić objavio dokumentaciju o nabavci termalnih kamera (FOTO)\nSledeća Medicinsko osoblje u Istočnom Sarajevu na izmaku snage (FOTO)


Ekonomija - datum: 2018-12-01 AKCIJAMA CGES-A MOŽE SE TRGOVATI OD PONEDJELJKA Skinuta blokada\nAkcijama Crnogorskog elektroprenosnog sistema (CGES) od ponedjeljka će ponovo moći da se trguje na Montenegroberzi.\n– U skladu sa rješenjem Komisije za tržište kapitala prekida se obustava trgovanja akcijama CGES-a – saopšteno je iz Montenegroberze.\nMontenegroberza će, kako se navodi, shodno tome, deblokirati trgovanja akcijama CGES-a od ponedjeljka.\nKomisija za tržište kapitala stopirala je početkom mjeseca trgovinu akcijama te kompanije, kako bi se ispitalo da li je njihova cijena vještački naduvana u poslednjih mjesec, čak 38,4 odsto na oko 85,79 centi. Trgovina akcijama CGES-a je zaustavljena na zahtjev menadžmenta kompanije.\nKomisija, kojom predsjedava Zoran Đikanović, zaključila je da je neophodno utvrditi da li je trgovanje dionicama CGES-a bilo u skladu sa pravilima regulisanog tržišta. Komisija je naložila berzi da provjeri da li je trgovanje od 1. do 30. oktobra bilo u skladu sa pravilima, kao i da joj dostavi dokaz o tom postupanju.


Njemačka investicija u Sanski Most: Posao za 100 radnika! – Senzor.ba\nVlasnik njemačke kompanije HIK GmbH, Berthold Brentrup, na inicijativu svojih radnika iz Hrustova u Sanskom Mostu, odlučio je dio proizvodnje prebaciti u Bosnu i Hercegovinu, piše BiznisInfo.\nU martu 2018. osnovao je firmu “HIK – SM“ d.o.o., sa sjedištem u ulici Prvomajska bb u Sanskom Mostu, koja bi u januaru naredne godine trebala početi proizvodnju, a do 2020. planirano je zapošljavanje 100 ljudi.\n– Do kraja augusta 2018. očekujemo dobijanje građevinske dozvole a u periodu od 01.09. do 30.11.2018. planiramo izgraditi proizvodnu halu. U decembru 2018. kreće instalacija mašina koje su već kupljene i nalaze se u skladištu firme HIK GmbH u Njemačkoj, a u januaru 2019. planiran je početak probne proizvodnje – kazao je za BiznisInfo direktor firme “HIK – SM“ d.o.o. Ejub Topić.\nOsnovna djelatnost firme HIK-SM doo bit će konfekcioniranje kablova i vodica, proizvodnja kablovskih setova i semiranje elektro ormara za potrebe firme HIK GmbH Oberzent koja 80 % proizvodnje izvozi van granica Njemačke.\n– Na obuci u Njemačkoj već se nalazi 5 ljudi a početkom septembra 2018. na edukaciju odlazi još 15 radnika koji se vraćaju krajem novembra 2018. Ovih 20 ljudi činit će jezgro posade kojoj ćemo dodati još 10 ljudi u decembru 2018. i planiramo s 30 radnika početi proizvodnju u januaru 2019. Do kraja 2019. planirani broj radnika je 50 a do kraja 2020. ukupno 100 zaposlenih radnika – naglasio je Topić.\nU daljnjoj perspektivi, ovisno o situaciji na tržištu, realna je opcija širenja proizvodnje i povećanja broja zaposlenih. Specifičnost ovih poslova je da će dvije trećine radne snage biti žene.\nOsim firme HIK GmbH, Brentrup je vlasnik i sestrinske firme HIS koja se bavi izgradnjom fotonaponskih solarnih elektrana, koja izvozi opremu u 60 zemalja svijeta. Prema ugovoru o poslovnoj saradnji HIK-SM doo će zastupati u BiH i firmu HIS i početi nuditi solarne sisteme u drugoj polovini 2019. godine.\nOdlična saradnja s načelnikom\nInače, na sastanku s načelnikom općine Sanski Most Farisom Hasanbegovićem, Brentrup je dobio uvjerenja da će općinska administracija učiniti sve da pomogne realizaciju ovog projekta.\nZa potrebe izgradnje hale za proizvodnju planirane površine 3.000 m2 (sa mogućnošću proširenja na 6.000 m2) kupljeno je 17.000 m2 zemljišta.\nOd 1. maja na poziciju izvršnog direktora Brentrup je imenovao Topića, diplomiranog elektro inženjera sa 35-godišnjim iskustvom.\n– Odlučeno je da se u prvoj fazi gradi hala površine 2.400 m2 za koju je 16. jula dobijena Urbanistička saglasnost. Pokazalo se da gospodin Hasanbegović i općinska administracija do sada u potpunosti servisiraju sve zahtjeve HIK-SM doo u okvirima zakonskih rokova i općinskih procedura – navodi Topić.\nFirma HIK GmbH u Njemačkoj, na lokaciji D-64760, Oberzent je već 35 godina dokazana dinamična, inovativna i učinkovita firma u razvoju, izgradnji prototipova i serijskoj proizvodnji mehatronskih sistema, razvodnih ormara, električnih modula, Plug-In kabelske konfekcije, vodova i žičanih setova, te sveobuhvatnih usluga na području logistike i obrade podataka.\nKao porodična firma s 220 radnika ovo preduzeće spaja kulturu rukovođenja s dobrom ekonomskom osnovom.


Koja je novčanica najčešće krivotvorena u BiH tokom ove godine? - Akta.ba\n21.08.2020. 09:35 / Izvor: Akta.ba\nOd 1. januara do 18. avgusta 2020. godine u Centralnoj banci Bosne i Hercegovine (CBBiH) registrovano je ukupno 189 komada krivotvorenih novčanica konvertibilne marke, od čega je najviše krivotvoreno u apoenu od 50 KM (86 komada), potom od 100 KM (64 komada), od 20 KM (36 komada) i od 10 KM (tri komada), rečeno je za Akta.ba.\nPrema podacima za 2019. godinu, u CBBiH su registrovane 453 krivotvorine novčanica KM, najviše u apoenu od 50 KM (213 komada ili 47,02 posto), zatim od 100 KM (164 komada ili 36,2 posto), te u apoenu od 20 KM (57 komada ili 12,58 posto).\nU 2018. godini broj krivotvorenih novčanica KM bio je 535 komada, od kojih najviše u apoenu od 100 KM (214 komada ili 40 posto), zatim od 20 KM (149 komada ili 27,85 posto), te u apoenu od 50 KM (138 komada ili 25,79 posto).\nU 2017. godini u CBBiH je registrovan 691 komad krivotvorenih novčanica KM, a najviše ih je bilo u apoenu od 20 KM (292 komada ili 42,26 posto), zatim od 50 KM (201 komad ili 29,09 posto), te u apoenu od 100 KM (144 komada ili 20,84 posto).\nNa pitanje da li se novac uništava, iz CB BiH su nam odgovorili:\n"Krivotvoreni novac se pohranjuje u trezoru CBBiH, a uništava se isključivo na osnovu naredbe nadležnog suda, po pravosnažnosti presude za krivično djelo krivotvorenja novca. Uništaj obavlja komisija formirana aktom CBBiH, a obavlja se na odgovarajućim mašinama, rezanjem na sitne dijelove".


Incko: Najveći generator krize u BiH su političke elite\n► Incko: Najveći generator krize u BiH su političke elite\nVisoki predstavnik u BiH Valentin Incko ocenio je da je najveći generator krize u Bosni i Hercegovini politička elita, koja je fokusirana na zadržavanje privilegija i koja je zato protraćila celu deceniju.\n"To je politička elita koja već predugo ne iskorišćava prilike koje joj se nude da zemlju povede napred, jer su fokusiraniji na zadržavanje svojih privilegija, a ne na promene koje će pomoći njihovim biračima. Protraćili su celu deceniju. Sada treba da nadoknade izgubljeno vreme", rekao je Incko u intervjuu za današnje banjalučke Nezavisne novine.\nOn je poručio da "politika destruktivnosti" iz poslednjih deset godina mora postati stvar prošlosti, isakavši da je BiH potreban novi pristup kojim se građani stavljaju na prvo mesto i koji ubrzano donosi konkretan napredak.\nGovoreći o najavljenom referendumu u Republici Srpskoj o državnom sudu i tužilaštvu, Incko je kazao da očekuje od vlasti RS da "ostave ovaj antidejtonski referendum po strani i prestanu s osporavanjima Mirovnog sporazuma i mera koje su preduzete kako bi se taj sporazum sproveo".\n"Moj stav o ovom pitanju se neće menjati i budite uvereni da ću istrajati na pridržavanju odredbi Opšteg okvirnog sporazuma za mir", upozorio je visoki predstavnik.\nOn smatra da svi u BiH treba da usmere energiju na rešavanje hitnih problema s kojima se građani suočavaju i da treba da prestanu da kreiraju veštačke krize i neprekidnoi žive u prošlosti.\nIncko je naveo da građani ne plaćaju račune za režije i hipoteke za stanove retorikom o referendumu, ocenivši da prioriteti treba da budu smanjivanje stope nezaposlenosti, privlačenje ulaganja, borba protiv kriminala i korupcije i postizanje napretka u okviru evropskog programa.\n"Zapravo, pitanje referenduma izuzetno šteti ulaganjima. Ova zemlja i njeni građani kaskaju za regionom. Oni sebi jednostavno ne mogu priuštiti više političkog avanturizma poput ovog referenduma", istakao je visoki predstavnik.\nNavodeći da su građani BiH, uključujući i RS, frustrirani zbog nedovoljne vladavine prava u BiH, on je kazao da je zbog toga potrebno da se pravosudne institucije na svim nivoima, uključujući i državni nivo, jačaju, a ne slabe.\n"Moj stav je jasan: ojačajmo pravosudne institucije na svim nivoima. Pronađimo efikasnije načine za osiguranje nadzora u smislu pravovremenog procesuiranja nekih konkretnih predmeta, tako da onda ne mogu nestati u ladicama. Neka se objave obrazloženja za donete presude", rekao je Incko.\nGovoreći o svom odnosu prema predsedniku RS MIloradu Dodiku, visoki predstavnik je rekao da su Dodikova politika "njegova stvar sve dok se ne radi o osporavanju Mirovnog sporazuma".\n"Nečiji čvrst ili blag stav prema OHR-u ne menja Dejton i obavezu zvaničnika da poštuju Mirovni sporazum", istakao je Incko.\nU protekla 24 časa u BiH su od posledica korona virusa umrle dve osobe iz Republike Srpske, od kojih je jedna imala 41 godinu, a druga bila starija.\nU BiH tri nove žrtve koronavirusa, 194 novoobolela\nU protekla 24 časa od posledica koronavirusa u BiH su preminule još tri osobe, čime je ukupan broj žrtava od početka pandemije u ovoj zemlji porastao na 194.


Nova zgrada za Tužilaštvo - Portal 072info\nNova zgrada za Tužilaštvo\nMinistrica pravosuđa i uprave u Vladi Zeničko dobojskog kantona Romana Brkić na današnjoj pres konferenciji je potvrdila će u ovoj godini biti nastavljena realizacija kapitalnog projekta,izgradnje nove zgrade za potrebe Kantonalnog tužilaštva u Zenici, vrijednosti 3,2 miliona konvertibilnih maraka.\n-Projekat je prošao sve potrebne provjere,uspjeli smo dobiti građevinsku dozvolu, te sve potrebne elaborate i saglasnosti. Novi objekat se planira graditi na lokaciji između zgrada Općinskog suda i Opće biblioteke u Zenici.\n-Dokumentaciju smo proslijedili delegaciji Evropske unije,a sam projekat smo preveli na engleski jezik, istakla je ministrica Brkić, dodavši da bi uskoro moglo uslijediti raspisivanje tendera, čiju će proceduru u cijelosti voditi Evropska unija kao finansijer. Govoreći o aktivnostima u prošloj godini, ministrica Brkić je ukazala, da je iz registra brisano oko 750 udruženja i organizacija jer nisu dostavili potrebnu dokumentaciju. U registru je inače upisano oko 1.800 udruženja, što znači da će ostati da radi oko 1.000 udruženja i organizacija, koja mogu računati na finansijsku podršku u realizaciji projekata.\n-Neka od udruženja su samostalno inicirala proceduru brisanja iz registra jer nisu mogli ispuniti zakonske i porezne obaveze. Ministarstvo za pravosuđe i upravu u 2013. godini planirano je donošenje 5 zakona,od čega su usvojena 4, pri čemu je inicirano i više inicijativa među kojima i o izmjenama sudskih taksi i izmjene kolektivnih ugovora za organe uprave i sudske vlasti.\n-Ovo Ministarstvo je bilo uključeno i u kreiranje više strategija na višim nivoima, među kojima za rješavanje procesuiranja ratnih zločina i razvoja sektora pravde. U Sektoru uprave u saradnji sa Notarskom komorom pripremljeni su jedinstveni kriteriji, uz kontrolu stanja i mjere za poboljšanje, uključujući popunu nedostajućih notara, te iniciranje preporuke za angažovanje notarskih pomoćnika.\nPrethodni članakTest zubnih pasti pokazao da su najjeftinije i najbolje\nSljedeći članakŠta je dobro za kožu zimi?


Objavljeno u kategoriji Region na 02.02.2019 19:00:00\nBeograd: Deveti protesti Jedan od pet miliona\nHiljade građana na ulicama Beograda\nBEOGRAD, (Patria) - Deveti po redu protest "Jedan od pet miliona" počeo je večeras oko 18 sati kod Platoa ispred Filozofskog fakulteta u Beogradu. Večerašnjim protestima pridružili su se i studenti Fakulteta političkih nauka koji traže ostavku ministra prosvjete Mladena Šarčevića.\nHiljade učesnika protesta kretat će se u šetnji ka Terazijama. Navode da šetaju za slobodu i demokratiju, protiv režima Aleksandra Vučića. Učesnici protesta ulaz RTS-a oblijepili su trakama na kojima je pisalo: Cenzurisano. Učesnici protesta traže i jednako izvještavanje o svim političkim opcijama u programu RTS-a, kao i ostavku generalnog direktora RTS-a Dragana Bujoševića i urednika Informativnog programa i ministra unutrašnjih poslova Srbije Nebojše Stefanovića. Mnogi učesnici su nosili transparente sa porukama Vučiću.\nOd 8. decembra protesti se organizuju svake subote u Beogradu pod nazivom Jedan od pet miliona.\nNa godišnjicu ubistva lidera Građanske inicijative SDP Olivera Ivanovića, 16. januara, organizovana je šetnja do Hrama Svetog Save, gde su zapaljene svijeće.\nProtesti se održavaju u nekoliko gradova, podršku su im dali brojni profesori univerziteta, advokati i umjetnici.


(VIDEO) Slobodan Stojanović: Život u invalidskim kolicima | Ist Media\n05:56: PM Friday September 25, 2020\n(VIDEO) Slobodan Stojanović: Život u invalidskim kolicima\nObjavljeno 15. November 2018. at 21. November 2018. piše Ist Media\nBOR (IST Media) Procenjuje se da u Srbiji živi između 700 i 800 hiljada osoba sa invaliditetom, ali zvaničnog podatka o tome nema, kao što nedostaje i registar iz te oblasti.\nSlobodan Stojanović iz Bora u kolicima je duže od jedne decenije i sada je na čelu Centra za samostalni život osoba sa invaliditetom u Boru.\nZbog toga što koristi kolica uvek mora da računa na nečiju pomoć.\nDa li je na pomolu uvođenje reda u ovoj oblasti i kada bi zakon o socijalnoj karti mogao da se nađe pred poslanicima Narodne skupštine?\nU emisiji Moj dan govore Dobrica Đurić, član gradskog veća u Boru zadužen za socijalnu politiku, Slobodan Stojanović, predsednik Centra za samostalni život OSI Bor i Novica Đokić, sekretar Centra za samostalni život OSI Bor.


Knežević: Izbori presudni, bolji život i za Zrenjanin - Studio B\nKnežević: Izbori presudni, bolji život i za Zrenjanin Tanjzg\nLokalni 2016 20. 04. 2016. 16:41:08\nPotpredsednik Srpske napredne stranke i predsednik zrenjaninskog odbora Goran Knežević rekao je danas da su predstojeći izbori presudni, jer se bira između dva puta – jedan koji vodi putem napretka, a drugi predstavlja kockanje sa sudbinom ljudi i budućnosti naše dece.\nOn je na konferencija za novinare u Zrenjaninu rekao da se na lokalnom nivou SNS kandiduje za još jedan mandat, ali i nastavak svih započetih poslova tokom prethodne četiri godine, saopštio je GO SNS iz Zrenjanina.\nKnežević je rekao da se jedan od planova odnosi na infrastrukturne projekte, pri čemu je jedan od najvažnijih projekata autoput Zrenjanin – Beograd, koji predstavlja žilu kucavicu kompletnog razvoja ne samo Banata, nego i cele Vojvodine.\n„Ovaj put bi bio direktna veze, pre svega sa Temišvarom, ali i Evropskom Unijom, što samim tim znači i povećan broj investitora i novih radnih mesta“, napomenuo je Knežević.\nOn je rekao i da se intenzivno radi na izgradnji kanalizacione mreže u gradu i naseljenim mestima o čemu govore i radovi u Ečki, Stajićevu, Kleku, Elemiru i Lazarevu.\nPrema njegovim rečima, cilj SNS je i da se uslovi u oblasti zdravstva značajno poboljšaju, pri čemu je najveći prioritet otvaranje kardiovaskularnog centra, kao i da će u Zrenjaninu biti zaposleno šest novih lekara.\nKnežević je dodao i da su potpisani ugovori sa osam novih investitora, koji će omogućiti otvaranje 2000 novih radnih mesta i samim tim značajno smanjiti stopu nezaposlenosti u gradu.\nPrema njegovim rečima, na evidenciji Nacionalne službe za zapošljavanje u Zrenjanin ima 8 727 nezaposlenih, a sa otvaranjem novih radnih mesta stopa će biti smanjena za gotovo 50 odsto.\nTakođe SNS planira i da omogući Zrenjanincima brzo rešavanje svakodnevnih problema, poput bezbednosti u vrtićima, školama i na ulicama.\n„Želimo da im otvorimo vrata svih institucija, u koje će moći da dođu i vikendom i da se obrate nadležnima koji će im rešiti problem“, napomenuo je Knežević.


Vrhovni kasacioni sud posle 13 godina presudio u korist Brankice Stanković i Verana Matića | Insajder\nSkoro trinaest godina nakon emitovanja emisije Insajder na Televiziji B92, u kojoj je spomenut sin nekadašnjeg Okružnog tužioca u Beogradu Milovana Božovića „kao čovek veoma blizak organizovanoj kriminalnoj grupi koja tesno sarađuje s crnogorskom mafijom“, Vrhovni kasacioni sud u Beogradu presudio je u korist Brankice Stanković i Verana Matića.\nTužbu protiv Brankice Stanković i Verana Matića podneo je sin tadašnjeg Okružnog tužioca u Beogradu zbog sledeće rečenice u emisiji: „Saznalo se i da je ime njegovog sina (misli se na sina Okružnog tužioca u Beogradu Milovana Božovića) navedeno u Belog knjizi MUP-a, gde je opisan kao čovek veoma blizak organizovanoj kriminalnoj grupi koja tesno sarađuje s crnogorskom mafijom“.\nViši sud i Apelacioni sud u Beogradu su u ovom slučaju zauzeli različite stavove.\nViši sud je smatrao da je objavljivanje te rečenice dozvoljeno i da je u interesu javnosti. U obrazloženju svoje odluke Viši sud je naveo da je funkcija Okružnog tužioca jedna od najvažnijih funkcija u pravosuđu jer u svojoj nadležnosti ima gonjenje potencijalnih učinilaca najtežih krivičnih dela. Sud smatra i da bilo kakva povezanost sina Okružnog tužioca sa bilo kojom kriminalnom organizacijom predstavlja informaciju o kojoj javnost ima opravdani interes da bude obaveštena.\nApelacioni sud je, odlućujući po žalbi, zauzeo potpuno suprotno stanovište, preinačio presudu Višeg suda u Beogradu i delimično usvojio tužbeni zahtev, smatrajući da se objavljivanjem navedene rečenice krši pretpostavka nevinosti tužioca u smislu da je povezan sa organizovanim kriminalom iako nikada nije ni osuđen, niti je protiv njega vođen krivični postupak.\nVrhovni kasacioni sud, kao konačna instanca, potvrdio je stav Višeg suda u Beogradu, zaključujući da je objavljena informacija proverena iz tri izvora, da su pripadnici MUP-a zaista imali operativne podatke o tome da je sin nekadašnjeg Okružnog tužioca u Beogradu bio čovek blizak organizovanoj kriminalnoj grupi koja tesno sarađuje sa crnogorskom mafijom, kao i to da je Brankica Stanković navedene informacije zaista dobila od MUP-a.\nPrema rečima Krune Savović, advokatice tuženih, navedena presuda važna je iz više razloga, a celokupan sudski postupak trajao je duže nego što je to praksa.\n„Međutim, ceneći presudu, mislim da je važno istaći to da je sud pokazao da poštuje interes javnosti da bude informisana, prepoznajući u precizno formulisanim rečima novinarke Brankice Stanković poštovanje pretpostavke nevinosti lica koje se u toj informaciji spominje“, navela je advokatica Savović.\nEmisija Insajder, koja je emitovana 11. decembra 2006. godine, bavila se položajem nosilaca tužilačkih funkcija i mogućnostima nezakonitog uticaja na njihov rad.