Šešelj pozvao patriotske stranke da se priključe u preuzimanju vlasti\nBeta\t 28. juna 2015. 19:45\nLider Srpske radikalne stranke (SRS) Vojislav Šešelj pozvao je u nedelju uveče sve patriotske političke snage da se priključe radikalima kako bi se spremili za preuzimanje vlasti na narednim parlamentarnim izborima.\nNa stranačkom mitingu na Trgu Republike pod nazivom “Vidovdanska buktinja srpskog radikalizma”, Šešelj je aktuelnim vlastima poručio da je dosta pljačke i korupcije, a kao nosioca toga označio je predsednika Srbije Tomislava Nikolića.\nLider radikala je premijeru Aleksandru Vučiću poručio da nikako ne sme 11. jula da ode u Srebrenicu, jer bi tako ponizio Srbiju i srpski narod.\nŠešelj je ocenio da je aktuelna vlast sačinjena od ljudi koji su izdali ideologiju srpskog nacionalizma, platformu srpskog radikalizma i koji su stali na stranu najvećih srpskih neprijatelja.\nOn se požalio na, kako je ocenio, medijsku blokadu SRS-a, naročito u Beogradu i u medijima s nacionalnom pokrivenošću.\n“Pišu o mom zdravstvenom stanju, čekaju kada ću odapeti. Ne dajte da vas obmanjuju, ja sam zdraviji i od Nikolića i od Vučića i sigurno ću biti u stanju da vas povedem u izborni juriš, u izbornu pobedu” rekao je Šešelj.\nPredsednica Izvršnog odbora SRS-a Jelica Radeta govorila je o teškoj ekonomskoj situaciji u Srbiji, rastućoj nezaposlenosti i siromaštvu građana, i za to optužila državne funkcionere s lažnim diplomama od opštinskog do nivoa predsednika Srbije.\nFunkcioner radikala, general u penziji Božidar Delić je rekao da se na čelu države nalaze ljudi “ogrezli u izdaji i pogureni od stalnog klečenja i klanjanja u Vašingtonu i Briselu”.\nOn je naročito kritikovao, kako se izrazio, najvećeg izdajnika, lažova i mafijaša Aleksandra Vučića i njegovog političkog oca, kako rekao, “diplomiranog izdajnika” Tomislava Nikolića.\nPotpredsednik SRS-a Milorad Mirčić je ocenio da je došlo vreme da se vlast u Srbiji promeni i pozvao aktuelnu vlast da raspiše vanredne parlamentarne izbore ukoliko je “zaista uverena da uživa ogromnu podršku u narodu”.\nPristalice Srpske radikalne stranke koje su prisustvovale skupu na Trgu Republike su nakon završetka mitinga krenule u šetnju ulicama Beograda kako bi na simboličan način pronele “vidodavdansku buktinju srpskog radikalizma”.\nOni su nosili zastave Srbije, Rusije, stranačke i četničke zastave, kao i obeležja samoproglašenih ruskih republika u Ukrajini – Novorusije, Luganska i Donjecke republike.\nSvako pominjanje predstavnika vlasti, Aleksandra Vučića, Tomislava Nikolića i Ivice Dačića, dočekali su burnim negodovanjem.


Časopis Porezi i računovodstvo broj 9/20 dostupan je u aplikaciji Porezi Online od 21. avgusta 2020. godine, dok pretplatnici štampanog izdanja mogu da ga očekuju od ponedeljka (24. avgusta).\n11 poreskih kratkih tema i\n39 Mišljenja Ministarstva finansija.\nU novom broju objavljen je tekst o dodatnim merama podrške privredi u skladu sa Zaključkom Vlade, uz podsećanje da smo na našem Youtube kanalu objavili skraćeni snimak predavanja, čime smo pretplatnicima i onima koji to nisu omogućili da se blagovremeno upoznaju sa novim merama. Inače, u odnosu na Uredbu o fiskalnim pogodnostima i direktnim davanjima privrednim subjektima, i stanje koje je u vezi sa tim aktom bilo tokom prethodnih meseci, interesovanje privrednih subjekata (mereno brojem pitanja pretplatnika) u vezi sa Zaključkom neuporedivo je manje.\nU okviru teme broja: Automobili i druga vozila u sistemu PDV-a, u nekoliko tekstova objasnili smo pravila u pogledu prava na odbitak prethodnog poreza po osnovu nabavke motornih vozila, sa posebnim osvrtom na prostor za njihovo parkiranje. Naime, u zavisnosti od toga da li je reč o sticanju ili zakupu parking prostora u okviru zakupljenog poslovnog objekta – obveznik PDV-a u nekim okolnostima ostvaruje pravo na odbitak prethodnog poreza po osnovu prostora za parkiranje putničkih automobila. U zavisnosti od prava na odbitak prethodnog poreza pri nabavci motornih vozila koja se koriste kao osnovna sredstva, određuje se način oporezivanja njihovog prometa.\nTRI ONLINE TRENINGA U SEPTEMBRU I JESENJI CIKLUS ONLINE OBUKE ZA PORESKO SAVETOVANJE\nNakon kraćeg predaha tokom avgusta u pogledu naših edukativnih aktivnosti, u septembru održavamo tri nova online treninga, a 2. oktobra počinje novi ciklus specijalističke obuke za poresko savetovanje koju već godinama održavamo u saradnji sa Privrednom komorom Srbije. Ovoga puta obuka će po prvi put biti održana online, posredstvom internet platforme.\nTrening 11. septembra: Zakup nepokretnosti i ulaganje u zakupljeni objekat - poreski aspekti\nTrening 17. septembra: Poreski dužnik u sistemu PDV-a i pravila tzv. internog obračuna PDV-a\nTrening 24. septembra: Prestanak radnog odnosa - radnopravne i poreske implikacije sa osvrtom na gubitak prava na podsticajne mere


ZAMAH DIGITALIZACIJI: Zlatiborski okrug dobija tri startap centra | Novosti.RS\nN. Janković M. Luković\nutorak, 24. 09. 2019. u 21:28\nFoto SG u Užicu\nTokom svečanosti u zgradi ovdašnje Gradske uprave, ugovor o dodeli sredstava gradonačelniku Radomiru Nikoliću je uručio ministar bez portfelja zadužen za inovacije i tehnološki razvoj Nenad Popović\nUZ podršku Vlade Srbije, u Kragujevcu će biti izgrađen Regionalni inovacioni startap centar vredan više od 20 miliona dinara. Tokom svečanosti u zgradi ovdašnje Gradske uprave, ugovor o dodeli sredstava gradonačelniku Radomiru Nikoliću je uručio ministar bez portfelja zadužen za inovacije i tehnološki razvoj Nenad Popović (na slici), koji je najavio da će grad na Lepenici ubuduće moći da se razvija u novom smeru, te od industrijskog postane centar digitalizacije.\nPročitajte još: Digitalizacija olakšava poslovanje\nPrethodno je Vlada Srbije izdvojila 139 miliona dinara za izgradnju tri startap centra u Užicu, Priboju i Arilju, koji će mladim inženjerima omogućiti da se po završetku studiranja vrate u zavičaj i započnu sopstvenu proizvodnju.\n- Vlada će obezbediti prostor i najnoviju opremu, a umrežavanjem će se stvoriti zajednička pravna, finansijska, računovodstvena i marketinška podrška - naglasio je ministar Popović. - Srbija je lane od izvoza usluga IT sektorazaradila više od milijarde evra, a ove godine će taj bilans biti još povoljniji.\nPročitajte još: Jedan klik do prijave boravka\nUžički startap centar će biti otvoren u martu naredne godine, a poslužiće kao osnova za stvaranje Tehnološkog parka.\n- Od dobijenih 46 miliona dinara, nešto manje od polovine će biti utrošeno za rekonstrukciju 422 kvadrata prostora, 20 miliona će koštati nabavka opreme, a preostalih šest je namenjeno za funkcionisanje tokom prve godine rada - naglasio je gradonačelnik Užica Tihomir Petković.


Železaru Smederevo merkaju mnoge kompanije | iNfo026.com\nNaslovna Vesti Politika Železaru Smederevo merkaju mnoge kompanije\nMinistar privrede u tehničkoj vladi Srbije Igor Mirović rekao je danas da za smederevsku Železaru ima mnogo zainteresovanih kompanija, ali da je o detaljima razgovora i bilo kakvim rezultatima o eventualnom strateškom partnerstvu rano govoriti.\nNa konferenciji za novinare Er Srbije na kojoj su predstavljeni rezultati poslovanja te kompanije, Mirović nije želeo da precizira koliko je kompanija Uralvagonzavod zainteresovana za strateško partnerstvo, kao ni šta će biti predmet današnjih razgovora predstavnika tog preduzeća sa predsednikom Srbije Tomislavom Nikolićem.\n„Mi u ovom trenutrku finansijski i tehnički pomažemo opstanak Železare upravo da bi održali sistem i da bi nakon formiranja vlade mogli da ubrzamo realizaciju eventualnog strateškog partnerstva. U ovom trenutku je rano govoriti ko će biti u punoj meri opredeljen kao budućui strateški partner Železare, ali je najvažnije da postoji veliko interesovanje“, rekao je Mirović.\nPrethodni tekstSudar autobusa Laste i golfa: Muškarac poginuo na Smederevskom putu!


- Očekujemo da obe strane u potpunosti implementiraju sve prethodne sporazume, uključujući i sporazum o zvaničnim posetama. Prema sporazumu, sve posete trebalo bi da budu sprovedene na način koji unapređuje proces normalizacije ili doprinosi ukupnom radu na dijalogu uz podršku EU. Očekujemo da strane poštuju ove smernice - izjavio je Stano za "Kosovo onlajn".\nPortparol EU je istakao da je "poseta direktora Petkovića Kosovu na odgovarajući način najavljena u skladu sa sporazumom, pa je trebalo dozvoliti, kao što je bio slučaj sa posetom ministarke Donike Gervale južnoj Srbiji".\n- Pozivamo Kosovo da u tom pogledu preispita svoju odluku - naveo je Stano.\nPeter Stano Petar Petković Kosovo


Slobodna Hercegovina » Tanja Bulajić: Trebinje proširuje smještajne kapacitete\nDirektor Turističke organizacije grada Trebinja Tatjana Bulajić izjavila je da će do kraja godine ovaj grad povećati smještajne kapacitete za 400 novih ležaja, od kojih će 200 biti turistima na raspolaganju već do početka turističke sezone, 1. juna.\nBulajićeva je navela da Trebinje već raspolaže sa 630 ležaja, te da će kapacitete povećati završetkom izgradnje dva hotela. “Trebinje će dogodine raspolagati sa oko 1.000 ležaja”, rekla je Bulajićeva Srni na Međunarodnom sajmu turizma u Novom Sadu. Prema njenim riječima, broj noćenja iz godine u godinu bilježi veliki rast, te je za prva tri mjeseca ove godine broj noćenja bio oko 5.000, što je deset do 15 odsto više u odnosu na isti period prošle godine.\nU 2013. godini registrovano je oko 31.000 noćenja, što je 30 odsto više nego 2012. godine. Bulajićeva je istakla da Trebinje svoj turistički progres duguje jeftinijim cijenama hrane i noćenja, u odnosu na Dubrovnik i crnogorske elitne centre.\n“Dok je cijena noćenja u Dubrovniku i crnogorskim turističkim centrima po osobi najmanje 100 evra, u Trebinju je 60 KM. Istovremeno, dobar ručak u Trebinju se može pojesti za deset do 15 KM, a u Dubrovniku i Crnoj Gori taj obrok je, najmanje, duplo skuplji”, navela je Bulajićeva.\n“Centar grada će za Vaskrs biti zabranjen za saobraćaj, a proslavljeni odbojkaš će na improvizovanom terenu igrati odbojku s trebinjskim mališanima”, rekla je Bulajićeva.\nMeđunarodni sajam turizma, koji se održava u Kongresnom centru “Master” Novosadskog sajma, trajaće do ponedjeljka, 14. aprila.


RTS :: Suđenje za nesreću na Karaburmi, svedočio otac nastradalog dečaka\nHronika Suđenje za nesreću na Karaburmi, svedočio otac nastradalog dečaka\nponedeljak, 22. nov 2021, 11:39 -> 12:38\nU Prvom osnovnom sudu u Beogradu nastavljeno je suđenje L. G., osumnjičenom da je 18. jula izazvao saobraćajnu nesreću na Karaburmi zbog koje je nekoliko dana kasnije od povreda preminuo devetogodišnji dečak.\nNa suđenju svedoči M. B., otac dečaka koji je u trenutku nesreće bio s njim i njegovim mlađim bratom, koji je takođe povređen u nesreći.\nM. B. je, za razliku od osumnjičenog, tvrdio da su se u trenutku nesreće nalazili na polovini pešačkog prelaza.\nDecu nije video na pešačkom prelazu jer su oko prelaza bila parkirana vozila, tvrdio je tada L. G.\nPosle oca nastradalog dečaka svedočila je M. Z. koja se zatekla preko puta u trenutku nesreće.\nZbog prvobitnog puštanja na slobodu L. G., građani su organizovali proteste na Karaburmi, a ministraka pravde Maja Popović je krajem jula inicirala disciplinski postupak pred Visokim savetom sudstva protiv sudije za prethodni postupak koja je odbila da mu odredi pritvor.


- Smučili su mi se izgredi, publika, rukovodioci pojedinih klubova i polemike preko medija - rekla je legenda 2013. godine\nObjavljeno: 20.03.2020. 10:04h\nLegendarni srpski košarkaš i nekadašnji funkiocner Međunarodne košarkaške federacije (FIBA) Borislav Stanković preminuo je danas u svom domu u 95. godini života. Čuveni Bora je čovek koji je zlatnim slovima upisan u istoriju košarke.\nNjegove reči su imale težinu i pogađale pravo u centar.\nGostujući na RTS-u, pre sedam godina, na pitanje da li prati Crvenu zvezdu i Partizan, proslavljeni Stanković, generalni sekretar FIBE od 1976. do 2002. godine, rekao je da mu se smučila čitava sportska situacija u Srbiji.\n- Slabo pratim, ne idem na utakmice, smučili su mi se izgredi, publika, rukovodioci pojedinih klubova i polemike preko medija - rekao je Stanković i dodao:\n- Ovo što doživljavamo na našim utakmicama, pa i na košarkaškim, su zlo koje će uništiti čitav sport. Tu smo krivi svi, svi koji rade u sportu, svi koji stvaraju od Crvene zvezde i Partizana nekakve državne projekte, kao da se Crvena zvezda i Partizan jedini bave sportom, igraju i organizuju sport, i kao da jedino oni žele sportu dobro. To važi za sve sportove, i to je, po mom mišljenju, čvor čitavog sporta u ovom trenutku - istakao je Bora Stanković.\nUMRO BORA STANKOVIĆ: Srpska i svetska košarka su zavijene u crno!\nSAMO ŽOC DOBIJA PLATU U FENERU, NIJEDAN IGRAČ NIJE ISKEŠIRAN: Čim je to čuo, javio se Bogdan besniji nego ikad!\nBora StankovićFIBAMeđunarodna košarkaška federacijaFK Crvena zvezdaKK Crvena zvezdaKK PartizanBorislav Stanković\nMOŽETE LI DA JE PREPOZNATE? Danas je jedna od najtraženijih pevačica, ima skladan brak i ćerku, a ovako je izgledala pre 40 godina


Izvor: Sportske.net, 24.Maj.2019, 19:51\nNakon što je Nikola Jokić potvrdio da će braniti boje naše reprezentacije u Kini, utisak je da ćemo, ako sve prođe kako treba u narednim mesecima, na planetarnu smotru u najjačem sastavu.\nSvetsko prvenstvo u košarci na programu je od 31. avgusta do 15. septembra tekuće godine, a Srbija je preko kvalifikacija obezbedila učešće na >> Pročitaj celu vest na sajtu Sportske.net << finalnom turniru, koji će se održati u Kini.\nPored Srbije i domaćina Kine, još 30 reprezentacije je preko novoformiranih kvalifikacija obezbedilo učešće na planetarnoj smotri, a prva faza Mundobasketa biće sačinjena od osam grupa sa po četiri reprezentacije.\nŽrebom koji je 16. marta odrađen u Šenženu, selekciji Srbije dodeljena je grupa D (Fosan), "Orlovi" će se za narednu fazu boriti sa selekcijama Italije, Filipina i Angole.\nOVDE možete pronaći nešto više o našim prvim rivalima na planetarnoj smotri.\nDanas nas je sve obradovala vest da je Nikola Jokić spreman da zaigra za nacionalni tim u Kini, pa je utisak da ćemo na planetarnu smotru, pod uslovom da ne dođe do nekih neželjenih okolnosti, poput povreda, ići u najjačem sastavu.\nS ozbirom da je Srbija košarkaška nacija i da naši igrači mahom igraju bitne uloge u nekim od najvećih evropskih klubova, jedan je Alfa i Omega u jednom NBA klubu (čitaj Jokić), postavlje se i pitanje koji je to najjači sastav reprezentacije Srbije?\nPored najboljeg centra na planeti, Srbija u NBA ligi ima još tri predstavnika, Bogdana Bogdanovića i Nemanju Bjelicu, koji brane boje Sakramento Kingsa i Bobana Marjanovića, koji je sezonu okončao u dresu Filadelfija 76ersa.\nDonedavno je član najjače košarkaške lige na svetu bio i Miloš Teodosić, ali je sredinom ove sezone sjajni plejmejker napustio LA Kliperse i trenutno vaga ponude najjačih evropskih klubova za narednu takmičarsku godinu.\nTu su i predstavnici Srbije iz Evrolige, tačnije košarkaši iz naše zemlje koji su u ovoj sezoni igrali elitno takmičenje, a to su Vasilije Micić (Anadolu Efes), Nemanja Nedović (Armani), Milan Mačvan (Bajern), Stefan Jović (Bajern), Nemanja Dangubić (Bajern), Vladimir Lučić (Bajern), Nikola Kalinić (Fenerbahče), Marko Gudurić (Fenerbahče), Nikola Milutinov (Olimpijakos) i Ognjen Kuzmić (Real Madrid).\nU elitnom takmičenju smo mogli da gledamo i Nikolu Radičevića (Gran Kanarija), mada bivši plejmejker Zvezde do sada nije bio neko na koga se računalo u reprezentacije, pre svega zbog jake konkurencije na poziciji organizatora igre.\nBoje Armanija u Evroligi branio je i Vladimir Micov, ali zbog nesuglasica sa selektorom Đorđevićem ga ne treba očekivati ponovo u reprezentaciji Srbije.\nStefan Marković je imao dobru sezonu u dresu Himkija u Evroligi, ali se popularni Pefi povukao iz reprezentacije, te je minimalna verovatnoća da će promeniti odluku.\nSlična je situacija i sa Vladimirom Štimcem, koji je nakon Eurobasketa rešio da ostavi mesto mlađim snagama.\nNe smemo zaboraviti ni Dragana Milosavljevića, koji je tokom celog kvalifikacionog ciklusa bio na raspolaganju selektoru Đorđeviću, branio je boje Unikahe i ove sezone, pa je jasno da i on zaslužuje poziv.\nMarko Simonović je još jedan igrač koji je uvek bio spreman da da svoj maksimum za nacionalni dres, kao i prethodne, bivši kapiten Zvezde je u sezoni na izmaku igrao za ruski Zenit.\nMomak na kojeg bi trebalo pažnju skrenuti je i Goran Huskić iz San Pablo Burgosa, jedan od najboljih igrača ove ekipe iz ACB lige, ali on se nije nalazio u Đorđevićevim planovima u prethodnom periodu.\nStevan Jelovac je minule sezone blistao u Nižnjem Novgorodu, tekuću sezonu je počeo u Bambergu, odigrao je par jako dobrih mečeva za nemački klub, ali je sredinom takmičarske godine promenio sredinu, pojačao je turski Gazijentep, sa kojim igra plej-of tamošnje Superlige. Jelovac je takođe bio deo selekcije koja je u kvalifikacijama izborila plasman na Mundobasket.\nTeško je poverovati da bi u ovako jakoj konkurenciji na bekovskim pozicijama u Kinu mogao da pođe Ilija Đoković, ali košarkašu čačanskog Borca se mora odati priznanje za nastupe tokom kvalifikacija i za činjenicu da je u svakom trenutku bio spreman da ponese reprezentativni dres.\nO Miroslavu Raduljici ne treba trošiti reči, ne sumnjamo da je u planovima selektora Đorđevića, bio je jako značajan šraf u ovoj generaciji "Orlova" prethodnih godina, pa iako je sezonu odigrao u Kini, treba ga očekivati na spisku.\nKada smo kod Kine, boje Tjanđin Gold Lajonsa brani Dejan Musli, još jedna potencijalni reprezentativac naše zemlje.\nU opticaju je i Stefan Birčević, koji je bio važan član aktuelne generacije prethodnih godina, trenutno nastupa za Bon u Nemačkoj, videćemo kakav je Đorđevićev stav po pitanju njegove uloge u nacionalnom timu.\nDejan Todorović je takođe bio veoma bitan za našu selekciju na startu kvalifikacija za Mundobasket, ali je u septembru doživeo tešku povredu prednjih ukrštenih ligamenata i odigrao je samo jedan meč za Mursiju u ACB ligi ove sezone.\nKada su u pitanju košarkaši iz ABA lige, fokus je naravno na "večitim rivalima", Crvenoj zvezdi i Partizanu.\nSvakako da u beogradskim klubovima ima igrača koji bi mogli da pomognu reprezentaciji, ali je utisak da su ključne role u redovima osvajača Kupa Radivoja Koraća i šampiona ABA lige odigrali strani košarkaši.\nIpak, Vanja Marinković iz Partizana je imao jako dobru sezonu, Zagorac je takođe bio jedan od najvažnijih igrača "crno-belih" u sezoni na izmaku, a tu je i iskusni centar Đorđe Gagić, koji je tokom kvalifikacija bio na raspolaganju selektoru Đorđeviću.\nŠto se tiče Zvezde, Dejan Davidovac i Ognjen Dobrić su tokom plej-ofa ABA lige pokazali svoj kvalitet, odličan je bio i Boriša Simanić, koji će u budućnosti sasvim sigurno braniti boje državnog tima.\nČini se da je za Filipa Čovića kasno, iako je imao dobru završnicu sezone u Jadranskoj ligi, a ruku na srce, konkurencija na poziciji plejmejkera u reprezentaciji je zaista prejaka.\nNe smemo zaboraviti ni kapitena Zvezde Branka Lazića, koji je bio deo reprezentacije na Eurobasketu, a poznat je i kao specijalac za defanzivne zadatke, što je svakom timu jako korisno.\nJoš jedno ime koje bi moglo da se nađe makar na širem spisku je Dejan Kravić iz Virtus Bolonje, pojavio se u reprezentaciji tokom kvalifikacija, nije doduše dobio ozbiljniju priliku, ali selektor Đorđević je u finišu sezone sa njim blisko sarađivao u Virtus Bolonji, pa je veoma dobro upoznat sa njegovim kvalitetima, zajedno su i osvojili FIBA Ligu šampiona.\nTreba pomenuti i Aleksu Avramovića, koji je takođe nosio dres reprezentacije tokom kvalifikacija, kao i Stefana Pena, ali je košarkaš berliske Albe doživeo tešku povredu u drugom delu sezone. Deo reprezentacije je tokom kvalifikacionog ciklusa bio i Ivan Paunić iz Tofaša, ali se čini da za njega nema mesta u ovako jakoj konkurenciji.\nBilo kako bilo, konkurencija na svakoj poziciji je zaista paklena, što je uvek dobra stvar.\nIpak, nekolicini je mesto u selekciji Srbije zacementirano, pa ćemo u nastavku pokušati da zamislimo kako bi reprezentacija Srbije mogla da izgleda na Mundobasketu u Kini.\nŠto se tiče pozicije organizatora igre, prilično su jasna tri putnika.\nMiloš Teodosić, vođa ove generacije i jedan od najboljih evropskih košarkaša, Vasilije Micić, jedan od najboljih igrača Efesa, koji je napravio veliko iznenađenje u Evroligi i plasirao se u finale F4 elitnog takmičenja, kao i Stefan Jović, pouzdani plejmejker, dogodišnji član reprezentacije Srbije, sjajan defanzivac, koji poseduje fenomenalne sposobnosti na polju organizacije igre.\nRezervne varijante bi mogli da budu Nikola Radičević, Ilija Đoković, Aleksa Avramović i eventualno Stefan Peno ili Filip Čović, mada je teško zamisliti poslednju dvojicu na planetarnoj smotri u Kini, zbog, mora se priznati, kvalitetnijih opcija.\nJedna stvar je ovde apsolutno jasna, a to je da će startnog beka u Đorđevićevoj selekciji igrati Bogdan Bogdanović. Košarkaš Sakramenta je imao dobru sezonu u NBA ligi, suvišno je govoriti o njegovom značaju za reprezentaciju Srbije, njegov doprinos je jednostavno nemerljiv.\nKo će Bogdanu konkurisati na poziciji "dvojke"?\nČini se da će mu glavna konkurencija biti Nemanja Nedović i Marko Gudurić, mada je košarkaš Armanija imao čestih problema sa povredama ove sezone, ali je njegov kvalitet neupitan.\nNakon pomenute trojice košarkaša, red bi mogao da dođe na Dragana Milosavljevića, Ivana Paunića, Vanju Marinkovića, pa i Ognjena Dobrića i Branka Lazića, mada dvojac iz Zvezde zbog svojih fizičkih predispozicija može da igra i na poziciji krila, slično kao i pomenuti košarkaš Unikahe.\nZa poziciju broj "tri" će Đorđević biti na mukama kome da da starto mesto.\nČini se da će glavna dilema biti da li da u startnu petorku uvrsti Vladimira Lučića ili Nikolu Kalinića, mada košarkaš Fenerbahčea može da igra i na poziciji četiri.\nZbog toga se čini da bi startna "trojka" mogao da bude Lučić, koji je imao još jednu dobru sezonu u Bajernu, a pritom je i u dresu reprezentacije tokom Eurobasketa pokazao da poseduje izuzetan kvalitet.\nMada, Kalinić sa druge strane ima veliko iskustvo iz Evrolige, redovan je učesnik F4 ovog takmičenja od kako je u Feneru, ali mora se priznati da su ipak slatke muke kada morate da birate između dva ovako sjajna košarkaša.\nU opticaju je i Marko Simonović, pomenuli smo da na poziciji krila mogu da igraju i Branko Lazić, Ognjen Dobrić i Dragan Milosavljević, a tu je i Rade Zagorac iz Partizana, kao i još jedan košarkaš Zvezde, Dejan Davidovac, a ne smemo zaboraviti ni Nemanju Dangubića iz minhenskog Bajerna.\nOvde je takođe jednom košarkašu mesto u startnoj postavi zacementirano, u pitanju je Nemanja Bjelica.\nImao je jako dobru sezonu u dresu Sakramenta, u finišu je izgubio na minutaži jer su Kingsi želeli da daju veću šansu mladom Marvinu Begliju, drugom piku sa minulog NBA drafta, ali je srpski košarkaš bio vrlo važan šraf u redovima "Kraljeva", kojima je na kraju za malo izmakao i plej-of.\nZa poziciji "četiri" konkuriše i Milan Mačvan, mada je košarkaš Bajerna čitavu sezonu proveo van stroja zbog nove povrede, ali je vrlo bitan za reprezentaciju Srbije i lako bi mogao da se nađe među putnicima za Kinu.\nNapisali smo, na poziciji krilnog centar u nižoj postavci može da zaigra i Nikola Kalinić, centar Gazijentepa Stevan Jelovac zbog svoje "meke ruke" takođe može da pokrije poziciju "četvorke", tu je i mladi Boriša Simanić, ali ne treba ipak košarkaša Zvezde očekivati na planetarnoj smotri u najmnogoljudnijoj zemlji sveta.\nPoput Kalinića, kao četvorka u "smol bol" postavci može da zaigra i Simonović, a tu je i pomenuti Birčević, kojeg smo gledali i na Eurobasketu pre dve godine.\nDošli smo i do centarske pozicije, gde je Srbija zaista dominantna.\nNikola Jokić je od juče i zvanično najbolji centar na svetu, konkurencija će mu biti Boban Marjanović, koji bi u košarkaškim uslovima kakvi nas očekuju u Kini, može daleko bolje da se snađe nego u NBA ligi, mada je i u najjačoj ligi sveta ove sezone imao jako zapažene role. Jedan je od najdominantnijih centara na svetu zbog svoje visine, muči ga tranzicija, ali i moderna košarka, tačnije "smol bol", u kojima ima problema da se snađe sa nešto nižim centrima, koji su sposobni da se izvuku van linije za tri poena i da pogode. Mada je i Bobi pokazao da u svom arsenalu ima i šut za tri poena.\nDakle, imamo dva centra iz NBA lige, podatak za ponos, podatak koji daje nadu da možemo mnogo na Mundobasketu u Kini.\nKao šlag na tortu dolazi nam potencijalni treći centar reprezentacije Srbije, čini se da će Đorđević na planetarnu smotru povesti čak četiri "petice", jer uz dva NBA centar na raspolaganju ima i jednog od najboljih centara Evrolige Nikolu Milutinova, kao i sjajnog Miroslava Raduljicu.\nTeško da bi neko ovoj četvorici mogao da uzme mesto, ali sigurno da još brojni košarkaši imaju razloga da se nadaju da bi mogli da zaigraju u dresu reprezentacije u Kini.\nMeđu njima su Stevan Jelovac, Ognjen Kuzmić, koji je na pragu povratka u Crvenu zvezdu i igrao je na Eurobasketu pre dve godine i to veoma bitnu ulogu, zatim Dejan Kravić, pa možda i Goran Huskić, koji je imao još jednu jako dobru sezonu u ACB ligi i čini se da je nepravedno izostavljan sa ranijih spiskova reprezentacije ili čak Dejan Musli.\nJasno, ovo su samo nagađanja i predstavljanje velikog kvaliteta koji Srbija kao košarkaška nacija u ovom trenutku poseduje.\nNema sumnje da će selektor Aleksandar Đorđević napraviti najbolji mogući izbor i da će nas "Orlovi" u Kini još jednom učiniti ponosnim.\nZa kraj ćemo vam predstaviti nekoliko potencijalnih kombinacija, Srbija ima razloga da se nada i najsjajnijem odličju, u to ćete se uveriti u nastavku.\nPG: Miloš Teodosić, Vasilije Micić, Stefan Jović\nSG: Bogdan Bogdanović, Nemanja Nedović, Marko Gudurić\nSF: Vladimir Lučić, Nikola Kalinić\nC: Nikola Jokić, Boban Marjanović, Nikola Milutinov\nSG: Bogdan Bogdanović, Marko Gudurić\nC: Nikola Jokić, Boban Marjanović, Nikola Milutinov, Miroslav Raduljica\nPF: Nemanja Bjelica, Milan Mačvan\nC: Nikola Jokić, Boban Marjanović, Miroslav Raduljica\nMondo: "Crta" se tim za Mundobasket: Slatke muke Đorđevića\nKurir: SVE JE REŠENO JEDNIM RAZGOVOROM: Ražnatović otkrio kako je Jokić odlučio da igra za Srbiju! Milojević pričao o sklekovima i telu asa Denvera\nDanas: Nikola Jokić: Džoker za medalju


Slobodan Vasković - Sa druge strane...: Ekskluzivno: Rusi se povlače iz Rafinerije Brod\nRuski vlasnici se povlače se iz Rafinerije nafte Brod, potvrđeno mi je iz više izvora. Prema tim izvorima, povlačenje Rusa iz ove kompanije desiće se najkasnije za dva mjesa, a razlog za takvu drastičnu odluku ruskih vlasnika je neisplativost biznisa sa Rafinerijom, pošto se njeni gubici gomilaju iz godine u godinu.\nNajveći gubitnik u cijeloj ovoj priči, osim građana broda u cijele Republike Srpske, je ruska Vnješekonom banka, koja je Zarubežnjeftu i Njeftegazinkoru dala oko 400 miliona evra kredita, a oni su stavili hipoteku na Rafineriju.\nTreba znati da Republika Srpska nikada od ruskih vlasika nije naplatila 130 miliona maraka, koje je Rafinerija dugovala Budžetu po osnovu neplaćenih obaveza na dan potpisivanja kupoprodajnog ugovora.\nPrema poslijednjem finansijskom izvještaju Rafinerije Brod, ova kompanija je treći kvartal godine zabilježila gubitak veći od 13,5 miliona evra, pa je akumulirani gubitak sada premašio 265 miliona, dok su dugoročne obaveze porasle na više od 326 miliona evra.


Osiromašeni uranijum: Javnost sigurnija od stručnjaka - European Western Balkans\nAutor Jovana Georgievski 26. 12. 2019. 26. 12. 2019.\nU godini u kojoj je Srbija obeležila dvadeset godina od bombardovanja, državna Komisija za istragu posledica NATO bombardovanja prezentovala je deo izveštaja naučnomedicinske komisije, sa zaključkom da je u Srbiji sve više dece koja oboljevaju od raka. Dok domaći eksperti naglašavaju da se o povezanosti bombardovanja sa porastom maligniteta ne može govoriti sa sigurnošću, od tvrdnji šta je uzorčinik navodnog porasta maligniteta ograđuje se i sama Komisija, uz objašnjenje da su potrebna dodatna ispitivanja. Istovremeno, zvanična Srbija se prema izveštaju NATO Komiteta za osiromašeni uranijum u kome se navodi da “nema dugoročnih rizika po zdravlje” odnosi sa nepoverenjem, javno mnjenje je prema NATO još manje blagonaklono: po rezultatima poslednjih anketa, 89 odsto građana Srbije je protiv članstva Srbije u Alijansi.\nDva tela, nijedan izveštaj\n“Dobili smo podatke da postoje naznake statističke značajnosti kod dece u uzrastnoj grupi od 5 do 9 godina. Možemo reći da je na tu grupu delovao određeni faktor da ona budu osetljiva na nastanak maligne bolesti”, rekao je predsednik Komisije za istragu posledica NATO bombardovanja prof. dr Darko Laketić na predstavljanu rezultata naučnomedicinske studije koju je Komisija uradila u saradnji sa Institutom za javno zdravlje “Milan Jovanović Batut”. On je tada naglasio da je od suštinskog značaja da se identifikuje uzročnik.\nMeđutim, javnost do danas nije dobila uvid u naučnomedicinsku studiju koju je Komisija izradila u saradnji sa Institutom za javno zdravlje “Milan Jovanović Batut”, a na osnovu koje su, prema Laketićevim navodima, prezentovani ovi podaci.\nKomisiju za istragu posledica NATO bombardovanja 1999. godine po zdravlje građana Srbije, kao i uticaj na životnu sredinu, sa posebnim osvrtom na posledice koje je ostavila upotreba projektila sa osiromašenim uranijumom formirala je Skupština Srbije u maju 2018. godine.\nZadatak Komisije, kako se navodi u odluci o osnivanju, jeste da “sagleda činjenice i okolnosti vezane za posledice NATO bombardovanja 1999. godine po zdravlje građana Srbije, kao i uticaj na životnu sredinu, sa posebnim osvrtom na posledice koje je ostavila upotreba projektila sa osiromašenim uranijumom”. Kako je za EWB nezvanično objasnio jedan od članova Komisije, njihov rad zatvoren je za javnost, a jedina osoba sa ovlašćenjima da daje informacije je predsednik Komisije prof. dr Darko Laketić.\nKako su za EWB objasnili iz “Batuta”, za potrebe ove naučnomedicinske studije Batut je “angažovan na analizi podataka sadržanih u registrima za rak sa epidemiološkog aspekta”. Međutim, upit EWB za dostavljanje zaključaka ostao je bez odgovora.\nPored Komisije, istraživanjem posledica NATO bombardovanja od juna ove godine bavi se i novoformirano teo pri Ministarstvu zaštite životne sredine – Međuresorno koordinaciono telo za istraživanje posledica NATO bombardovanja po životnu sredinu.\nOsnivačku deklaraciju potpisali su ministar zaštite životne sredine Goran Trivan, ministar zdravlja Zlatibor Lončar, ministar odbrane Aleksandar Vulin i ministar prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Mladen Šarčević. Ministar zaštite životne sredine Goran Trivan tada je najavio da će istraživanje trajati nekoliko godina, kao i da će obuhvatiti teritoriju Kosova. “Naš rad će biti javan, radićemo onoliko dugo koliko je potrebno da dođemo do svih mogućih podataka”, rekao je ministar Trivan u maju ove godine za RTS.\nMinistar Goran Trivan; Foto: Wikimedia Commons\nMeđutim, oko mesec dana kasnije, ministar Trivan, koji rukovodi radom ovog tela, potpisao je Odluku o stepenu određivanja tajnosti rada Međuresornog koordinacionog tela. “Označavanje ovih podataka stepenom tajnosti “strogo poverljivo” neophodno je radi sprečavanja nastanka štete po interese Srbije, odnosno radi sprečavanja ozbiljnog ugrožavanja međunarodnog položaja Srbije i saradnje sa drugim državama, međunarodnim organizacijama i drugim međunarodnim subjektima”, navodi se u odluci.\nOdluku su odbili da potpišu prof. dr Danica Grujičić, general u penziji Slobodan Petković, prof. dr Ratko Kadović, dr Milica Tomašević i prof. dr Zorka Vukmirović, član Saveta. “Odbila sam da potpišem odluku o tajnosti, jer je ideja bila da maltene 90 odsto podataka bude tajna”, rekla je u avgustu za Večernje novosti prof. dr Danica Grujičić.\nKomisija: Nije bilo govora o tužbama\nU junu ove godine, u Nišu je održan drugi Međunarodni simpozijum o posledicama NATO bombardovanja. Tada za jesen najavljene prve pojedinačne tužbe protiv zemalja članica NATO. “Tužićemo za materijalnu i nematerijalnu štetu koja nam je naneta”, najavio je na simpozijumu predsednik udruženja građana Osiromašeni uranijum Sreto Nogo. Međutim, godina je na izmaku, a najavljenih tužbi još nema.\nRazlog verovatno leži u tome da još uvek nema zaključka Komisije za istraživanje posledica NATO bombardovanja, za koju je jedan od pokretača inicijative, advokat Srđan Aleksić, na simpozijumu ocenio da je neophodan kako bi se sa tužbama ušlo u proceduru. Međutim, odluka o osnivanju obavezuje Komisiju tek da Narodnu skupštinu obaveštava o radu na svakih šest meseci, dok je prvi izveštaj dužna da podnese do kraja 2020. godine. Iz Komisije obećavaju da će rokovi biti ispoštovani. “Prvi preliminarni izveštaj o radu Komisije očekuje se sledeće godine”, kaže Laketić za EWB.\nDarko Laketić; Foto: Tanjug / Dimitrije Goll\n“U ovom trenutku možemo reći da smo prikupili mnogo značajnih podataka o tome”, kratko je rekao Laketić za naš portal. On je podsetio da je rad Komisije regulisan Poslovnikom Narodne Skupštine i rokovima koji su definisani Odlukom o obrazovanju Komisije. Laketić nije odgovorio na naše pitanje o tome zašto je za sada saopšten samo deo rezultata naučnomedicinske studije, dok njen kompletan tekst do danas nije objavljen.\nZato je, međutim, objavljeno više lažnih vesti u tabloidima, sudeći po kojima su posledice NATO bombardovanja po Srbiju nesumnjive i katastrofalne. Oslanjajući se na jedan od medijskih izveštaja o Simpozijumu, tri izdanja su u julu ove godine objavila lažnu vest o tome da “nemački dnevnik Junge Velt traži pravdu zbog jezivih zločina NATO agresije: Posledice rata još uvek velike, osiromašeni uranijum i dalje ubija Srbe” (Kurir, jul 2019). Informer je otišao korak dalje u dezinformisanju javnosti, objavivši da “list Junge Velt apeluje da nemačka Srbiji isplati ratnu odštetu”. Tekst na ovu temu objavila je Dnevna gazeta, uz pitanje: “Zar napadači ne bi morali da snose troškove obnove hemijske industrije u Pančevu i zavodu Zastava u Kragujevcu, kao i za razorene ciljeve u BiH, pita nemački dnevnik Junge velt u tekstu o posledicama bombardovanja osiromašenim uranijumom SR Jugoslavije 1999. godine?”. Kako su u vezi sa ovim navodima objasnili iz Fake News Tragača, pitanja novinarima o ovim temama protumačena su kao informacija, za koju u citiranom tekstu potvrde nema.\nU tabloidima se piskaralo i o navodnoj tužbi koju američki pilot podneo protiv Srbije za pretrpljene traume tokom bombardovanja. Međutim, kako je pokazao portal Fake News Tragač, niti navedeni pilot postoji, niti postoji bilo kakva “odluka suda”, na osnovu koje je Srbija kao pravni naslednik Jugoslavije “zvanično odgovorna za rat i kriva za njegovo izazivanje“, kako je to prethodno prenelo više tabloida.\nNa pitanje EWB o tome da li postoje planovi da se na osnovu rada Komisije podnose bilo kakve tužbe, Laketić navodi da Komisija nije obavljala nikakve razgovore o tužbama ili pravnoj dimenziji problema. “Razgovarali smo intenzivno sa stručnjacima iz oblasti zdravlja i ekologije o eventualnoj remedijaciji terena i pomoći u lečenju određenih oboljenja”, navodi se u odgovoru za EWB.\nNATO: Nema dugoročnih posledica\nU cilju utvrđivanja posledica bombardovanja, NATO je 2001. godine formirao Komitet za osiromašeni uranijum. Ovaj Komitet, u saradnji sa Ujedinjenim nacijama, razmenio je informacije o potencijalnim rizicima po zdravlje koji su mogli nastati kao posledica NATO bombardovanja. “Na osnovu nezavisno prikupljenih dokaza, ovaj komitet je zaključio da to što je NATO koristio osiromašeni uranijum na Kosovu ne izaziva nikakav dugoročni rizik po zdravlje. Na isti zaključak navode i izveštaji UN-a”, istakla je portparolka NATO Oana Lungesku u pisanom odgovoru za EWB.\nRezultati istraživanja o odnosima Srbije i NATO koje je u ove godine sprovela agencija za istraživanja javnog mnjenja Ninamedia u okviru projekta Atlantskog saveta Srbije “Evroatlantske integracije u očima srpskih medija”, pokazali su da je 89 odsto ispitanika izričito protiv članstva Srbije u NATO.\nDarko LaketićMinistarstvo za zaštitu životne sredineNarodna skupština SrbijeNATOosiromašeni uranijumOTAN 2019


Dragan Đilas • Forum Srbija\nDanas je 13 Avg 2020, 07:28\nTema posta: Re: Dragan Đilas\nPoslato: 16 Dec 2013, 10:38\nSAJBER-PLJAČKA: Đilas bacio 10 miliona evra na softver koji se ne koristi!\nSkuplja prašinu: Bivša vlast u Beogradu s Draganom Đilasom na čelu kupila 2009. softver SAP ERP za 9,8 miliona evra, čije servisiranje košta 531.000 evra, ali nikad ga nije instalirala\nBEOGRAD - Čemu služi, a još i ne radi.\nBivša vlast u Beogradu s Draganom Đilasom na čelu kupila je 2009. godine softverski paket, takozvani SAP ERP, za neverovatnih 9.855.723,44 evra, ali nikad ga nije upotrebila, saznaje Kurir.\nSistem, koji je trebalo da umreži sve gradske službe, sekretarijate i preduzeća kako bi se iz jednog centra pratile sve odluke i finansijske transakcije, ni posle tri godine ne radi punim kapacitetom.\nUprkos tome, s firmom koja je prodala softver prošle godine je potpisan drugi ugovor, vredan 531.000 evra, za konsultantsko-servisne usluge, čime je iz budžeta, praktično, ukupno „izbijeno“ 10.386.723,44 evra.\nPoslato: 16 Dec 2013, 12:36\nМени се свидео Ђиласов укус. Градили су модерно, град је почео да личи на светске градове, страх ме је да се не врате они стари па да опет граде по руском систему, скромно и никако.. јефтино а ништа не ваља, ни функционално ни естетски!\nPoslato: 14 Jan 2014, 22:28\nDragoljub Mićunović: DS će preživeti i bez Tadića i bez Đilasa\nPredsednik Političkog saveta DS poručio da je važno da stranka ostane jedinstvena jer ne pripada ni Đilasu ni Tadiću, već građanima.\n“Šta će biti na sednici Glavnog odbora (18. januara) - videćemo. To je događaj u kojem učestvuje nekoliko stotina ljudi, i svako ima svoje mišljenje, svoju volju i svoj interes. Rezultat sa toliko učesnika nije lako predvideti. Važno je da se inicira iskren razgovor i mi ćemo doći do nekog rezultata, a sve drugo je spinovanje kroz medije koje ima jedini cilj - da se razdrobi ta stranka - rekao je Mićunović.\nNeprikosnoveno liderstvo je, prema njegovom mišljenju, štetno za političku\norganizaciju kakva je DS, u kojoj se mora gajiti opoziciono, kritičko mišljenje, onako kako se opozicija i kritika moraju gajiti i u čitavom društvu.\n“DS može da preživi i bez Đilasa i bez Borisa i bez mene, i bilo kog pojedinca.”\nOn je pretendentima na najviše funkcije u DS zamerio na preterano marketinškom pristupu politici, upozorivši da se glasovi i podrška ne mogu kupovati na političkom tržištu onako kako se kupuju sapun i deterdžent u tržnom centru.\nUpitan da li je zagovornik ostanka DS u opoziciji ili saradnje sa SNS, on je rekao da postoje dve škole mišljenja: jedna koja kaže da ako niste na vlasti ne možete imati uticaj i da je zato funkcija stranke da učestvuje u vlasti, a druga škola mišljenja je da je važan princip i program, ono što se želi uraditi, u interesu društva, a ne samo “gola vlast”.\n“Ja pripadam ovoj drugoj. Držim se načela da u politici morate biti spremni i za vlast i za opoziciju. Postoji pravilo za valjanu politiku: kada si na vlasti, nemoj se bogatiti, a kada si u opoziciji, nemoj se ponižavati”, kazao je Mićunović.\nOsvrćući se na veliko interesovanje medija za najnoviji raskol među demokratama, Mićunović je rekao da ta zainteresovanost koincidira sa željom vladajućih stranaka da se DS marginalizuje, više razdrobi, kako ne bi bila alternativa onome što sada postoji.\nPoslato: 25 Feb 2014, 13:01\nGORAN ILIĆ POTVRDIO\nZAMENIK TUŽIOCA POTVRDIO: Protiv Đilasa je bila podneta krivična prijava!\nGoran Ilić, zamenik Republičkog javnog tužioca i predsednik Udruženja tužilaca Srbije potvrdio je pisanje Kurira da je protiv Dragana Đilasa, lidera DS bila podneta krivična prijava jer je 2000. ucenjivao direktora "Pekabete" i nudio marketinške usluge, uz enormne finansijske nadoknade\nPotvrđeno, Đilas je reketirao "Pekabetu"!\nGoran Ilić, zamenik Republičkog javnog tužioca i predsednik Udruženja tužilaca Srbije potvrdio je pisanje Kurira da je protiv Dragana Đilasa, lidera Demokratske stranke bila podneta krivična prijava jer je ucenjivao direktora "Pekabete" i nudio marketinške usluge, uz enormne finansijske nadoknade .\n- Tačno je da je protiv Dragana Đilasa bila podneta krivična prijava. To nam ne daje za pravo da ovom prilikom i ovako sada komentarišemo krivične prijave - rekao je Ilić, gostujući u Jutarnjem programu TV Pink.\nPodsetimo, Zoran Đinđić, bivši predsednik Demokratske stranke i prvi demokratski premijer Srbije, potpisao je krivičnu prijavu protiv Dragana Đilasa, i to zbog reketiranja i lažnog predstavljanja. Prijava, koju je potpisao Đinđić, koji je zbog svih saznanja u vezi sa Đilasom bio besan, predata je Prvom opštinskom tužilaštvu.\nNa dodatno pitanje da li je krivičnu prijavu protiv Đilasa podneo tadašnji premijer Zoran Đinđić, Ilić je odgovorio da je to moguće.\n- Ne bih mogao da tvrdim, jer je prošlo mnogo vremena. Tom temom se nisam ni bavio, dok pre nekoliko dana nisam video taj naslov u novinama - naglasio je Ilić.\nOn je objasnio da tužilac može da pokrene istragu, ukoliko je do njega stigao glas da je izvršeno neko krivično delo, ali da se to ne dešava često, jer domaća štampa obiluje takvim naslovima.\n- Kada bi tužioci pokretali postupke i proveravali svaki naslov u novinama, trebalo bi da imamo nekoliko stotina tužilaca koji bi se samo time bavili - rekao je Ilić, koji je jedan od najvećih kritičara katastrofalne reforme pravosuđa koja je urađena za vreme vlasti Demokratske stranke.\nPodsećamo, Kurir je prvi objavio da je Dragan Đilas ucenjivao direktora Pekabete tražeći milione za svoju marketinšku agenciju i pozivajući se na svoje veze u Demokratskoj stranci i Zorana Đinđića.\nĐinđić je prema izvorima Kurira pobesneo kada je za to saznao, a zatim je u novembru 2000. godine DS podnela krivičnu prijavu protiv Đilasa Prvom opštinskom tužilaštvu.\nU jučerašnjem broju Kurira, Miodrag Kostić, vlasnik "MK Komerca" i tadašnji direktor Demokratske stranke i jedan od nabližih saradnika Zorana Đinđić, takođe je potvrdio naša saznanja.\n- Tačno je da netrpeljivost gospodina Đilasa prema meni datira još od 2000. godine, kada za mene nepoznat član ili simpatizer DS, koji na poseban način daje ponudi kompaniji "Pekabeta"nudeći im marketinške i druge usluge.\nKostić je komentarišući Đilasovi izjavu da se DS pod njegovim vođstvom vraća na Đinđićevu politiku, kaže da je to za njega kao direktora stranke neprihvatljivo.\n- Mali privrednik dođe na čelo DS i posebnim načinom vođenja biznisa stvori veliku kompaniju koja drugima deli savete za vođenje biznisa.\n- Ovim demantijem završava se moje komentarisanje Dragana Đilasa, jer ne želim da budem objekat njegovih proračunatih medijskih napada, posebno sada kada mu je medijska pažnja najpotrebnija. Za vreme njegove vladavine medijskim prostorom "MK Grupa" uprkos svim ponudama nikada nije potpisala nijedan ugovor sa njegovom marketiškom agencijom.\nIlić raskrinkao aferu "Bodrum" i oduzeo kuće Miloševićima\nŠiroj javnosti Ilić je postao poznat kao pravnik koji je srušio reformu pravosuđa zajedno sa udruženjima sudija i tužilaca. Kao prvi opštinski javni tužilac 2001. godine pokrenuo je postupak za oduzimanje kuće Slobodanu Miloševicu i nedavno je sud definitivno presudio u njegovu korist.\nU septembru 2003. godine pokrenuo je proces u aferi Bodrum (bez prijave policije i uz protivljenje tadašnje vlade) i to je jedan od retkih procesa i jedan od prvih u tužilaštvu koji je tužulac sam pokrenuo bez prijave policije i priveo je kraju uz osuđujuću presudu.Zbog afere Bodrum je platio cenu kada se DS ponovo vratila na vlast 2007. godine i od tada nije mogao da napreduje u tužilaštvu a pokušali su da ga ne izaberu. Tek posle pritiska Brisela i svetskog udruženja tužilaca morali su da ga izaberu za zamenika republičkog tužioca.\nPoslato: 25 Feb 2014, 13:06\nSVEDOČENJE VLASNIKA MK GRUPE\nRekao sam Đinđiću da postoji neki Đilas, koji na poseban način nudi marketinške usluge uz enormne finansijske nadoknade\nKostić tvrdi da nikad nije hteo da kupi PKB i da će zbog tih navoda tužiti Đilasa\nMiodrag Kostić, predsednik kompanije „MK grupa“, potvrdio je saznanja Kurira da je Dragan Đilas, pozivajući se na veze u DS i na Zorana Đinđića, praktično reketirao direktora „Pekabete“ nudeći mu marketinške usluge po enormnim cenama.\n- Tačno je da netrpeljivost gospodina Đilasa prema meni datira još od 2000. godine, kad sam Đinđiću rekao da postoji neki Đilas, tada za mene nepoznat član ili simpatizer DS, koji na poseban način daje ponudu kompaniji „Pekabeta“, nudeći im marketinške i druge usluge uz enormne finansijske nadoknade - kazao je Kostić.\nKomentarišući Đilasovu izjavu da se vraća na Đinđićevu politiku, on je rekao da je za njega, kao nekadašnjeg direktora te stranke, neprihvatljivo da jedan mali privrednik dođe na čelo stranke i posebnim načinom vođenja biznisa stvori veliku kompaniju koja drugima deli savete za vođenje biznisa.\nKostić je odbacio Đilasove navode da je svojevremeno hteo da preuzme PKB za jedan evro. Kako je rekao, ni on niti bilo ko od njegovih saradnika nikad nije razgovarao sa Đilasom o kupovini PKB, jer nije ni bio zainteresovan za tu kupovinu.\n- Ovim demantijem završava se moje komentarisanje izjava gospodina Đilasa, jer ne želim da budem objekat njegovih proračunatih medijskih napada, pogotovo sad, kad mu je medijska pažnja najpotrebnija - kazao je Kostić i dodao da „MK grupa“ tokom Đilasove vladavine medijskim prostorom nikad s njim nije potpisala nijedan ugovor, uprkos svim ponudama.\nKurir je objavio da je Đilas, pozivajući se na navodne veze u vrhu DS, ucenjivao direktora „Pekabete“ da posluje s njegovom firmom, zbog čega je Đinđić, tadašnji premijer, potpisao u ime stranke krivičnu prijavu protiv Đilasa zbog reketiranja i lažnog predstavljanja.\nAl‘ si ga demantovao...\nNIJE BILO NETRPELJIVOSTI,\nTAD NISAM NI ZNAO ZA KOSTIĆA\nPredsednik DS Dragan Đilas saopštio je da mu je predsednik „MK grupe“ Miodrag Kostić, iako negira da je ikad želeo da kupi PKB, tu nameru izneo na skupu u Skupštini grada pre četiri godine i da mu je tad u govoru pred stotinak ljudi odgovoreno na taj predlog.\nOn je istakao da se ne može govoriti o njegovoj netrpeljivosti prema Kostiću od 2000. godine, jer je, kako je objasnio, za njegovo postojanje saznao kad je kupio tri šećerane za tri marke.


Srbija: Vlada će pravdati nastavak projekta Rio Tinto ogromnom globom | Kosova.info\nDom|Najnovije|Srbija: Vlada će pravdati nastavak projekta Rio Tinto ogromnom globom\nSrbija: Vlada će pravdati nastavak projekta Rio Tinto ogromnom globom\nPokret “Da se struka pita” ocenio je da će Vlada Srbije ubuduće obrazlagati razloge za nastavak projekta kompanije Rio Tinto potencijalnim enormnim cehom i globom koju će građani morati da plate kao obeštećenje.\n„Zbog toga ih upozoravamo, čak i da je to tako, da smo spremni, zarad napuštanja projekta kojim orkestrira premijerka (Ana Brnabić), da se odreknemo svih sadašnjih i budućih finansijskih poklona Vlade Srbije“, navedeno je u saopštenju pokreta.\n“Zemlja, voda i vazduh ne pripadaju čak ni nama, već našoj deci i budućim pokolenjema”, rekao je on.\nNaveo je i da su Srbi pokazali da su ekološki osvešćena nacija, kao što se, kako je dodao, priprema i prezentacija “drugih osvešćenja”.\nSrbija: Muzičar zaglavljen 12 sati na Batrovcima: Nema nam mrdanja\nU požaru u Sarajevu poginula jedna osoba, četvoro povređenih


Najmanje 227 mrtvih u razornom zemljotresu na Haitiju - Politički.rs\nIlustracija, Image by Angelo Giordano from Pixabay\nNajmanje 227 ljudi je poginulo u razornom zemljotresu koji je rano jutros pogodio Haiti, saopštila je civilna zaštita te zemlje.\n“Broj žrtava zemljotresa povećan je na 227, uključujući 158 na jugu. Stotine je povređenih i nestalih” objavila je civilna zaštita ta Tviteru.\nSpasioci i građani učestvuju u izvlačenju ljudi iz ruševina, a povređene odvoze u bolnice.\nZemljotres jačine 7,2 stepeni pogodio je obalu Haitija i izdato je upozorenje na cunami.\nEpicentar potresa bio je 12 kilometara severoistočno od mesta Sent-Lui di Sid, saopštio je američki geološki institut (USGS).\nTags: HAITI POGINULI ZEMLJOTRES\nPrevious Tramp osudio Bajdena za napredovanje talibana u Avganistanu\nNext U gradovima širom Francuske hiljade na protestu protiv zdravstvenih propusnica


biznis - Stranica 2 od 8\nPlaćanje QR kodom stiže u Srbiju-Eurobank klijentima već dostupno\n5. marta 2020.\tBIZNIS, KATEDRA, ZANIMLJIVOSTI 0\nGrađani Srbije uskoro će moći da plate robu skenirajući pametnim telefonima QR kod sa proizvoda. Tako da će u svakoj prodavnici biti moguće plaćanje putem telefona i QR koda, čime se nastavlja širenje mreže usluga instant plaćanja.\n10. februara 2020.\tBIZNIS, KATEDRA, ZANIMLJIVOSTI 0\nU Gradskoj kući u Nišu danas je održan novi sastanak predstavnika Grada Niša i turske IT kompanije DTechnology Group.\nLjudski resursi danas\n5. februara 2020.\tBIZNIS, ZANIMLJIVOSTI 0\nČetvrta industrijska revolucija je započela i njene posledice su već jasno vidljive. Možda ne svima, ali nama koji smo često u kontaktu različitim organizacijama, trend je jasan.\nStudenti Univerziteta u Nišu učesnici obrazovnog projekta “Compass”\n4. februara 2020.\tBIZNIS, KATEDRA, ZANIMLJIVOSTI 0\nKompanija Delta Holding i studentske organizacije otvorile su, drugu godinu za redom, prijave za obrazovni projekat “Compass” namenjen studentima svih fakulteta Univerziteta iz Beograda, Novog Sada, Niša i Kragujevca.


Bosna i Hercegovina – zemlja sa izraženim problemom minske opasnosti – dipitblack\nMilton Mccoy April 4, 2022 Posted in General Tagged Bosna, Hercegovina, izraženim, minske, opasnosti, problemom, zemlja\nBosna i Hercegovina je i nakon 26 godina od završetka ratnih dejstava zemlja sa izraženim problemom minske opasnosti. Trenutna veličina sumnjive opasne površine na mine u BiH iznosi 922. 37 km2 ili 1,8 % u odnosu na njenu ukupnu površinu a na kasetnu municiju 1.45 km2.\nProstor Federacije Bosne i Hercegovine je po pitanju ugroženosti od mina posebno pogođen jer se oko 2/3 sumnjive površine nalazi upravo na njenom prostoru. Od ukupne minsko sumnjive površine, prema podacima BH MAC-a na dan 31.12. 2021. godine, na Federaciju BiH odnosilo se 727. 28 km² (78 %). Od posljedica minskih nesreća u BiH je nakon rata stradalo 1.771 lice, od čega 621 smrtno. Od ovog broja 115 je nastradalih deminera, od čega njih 53 smrtno. Od 1998. godine do danas deminerski timovi FUCZ su očistili od mina više od 20 km2 minsko sumnjive površine. Deminerski timovi i timovi za uništavanje eksplozivnih sredstava FUCZ su do sada uklonili i uništili više od 30.000 protivpješadijskih i 4.000 protivtenkovskih mina te preko 300.000 komada raznih neeksplodiranih ubojitih sredstava. Nažalost, u ovom periodu demineri FUCZ su na 133 lokacije vršili izvlačenje žrtava stradalih od mina.\nKum “ukrao” ženu mladoženji: Pred svima na vjenčanju rekao da je voli →\n← Rat u Ukrajini: U ruskom napadu na Harkiv ubijeno 7 osoba, od početka rata više od 1.400 civilnih žrtava


Kellogg's je predstavio personalizovani promotivni print • Print Magazin\nKellogg’s je predstavio personalizovani promotivni print\nKellogg’s se okrenuo promotivnoj štampi koja podrazumeva personalizovane omote kutija sa žitaricama.\nOva promocija osmišljena je kao podrška deci koja se vraćaju u školu nakon letnjih praznika, u godini koja je poremetila uobičajene aktivnosti mnogih učenika zbog pandemije Covid-19.\nZa učešće su potrebna tri koda sa posebnih promo pakovanja žitarica koje su sada u prodaji.\nPersonalizovani omot podrazumeva ime deteta (koje mora biti starije od šest godina) i sliku na prednjoj strani, dok se na poleđini kutije nalaze detalji poput školske godine, omiljene boje i predmeta i onoga što žele da budu kad odrastu.\nKompanija Prime Group sa sedištem u Notinghamširu, upravlja personalizovanom štampom i punjenjem. Štampa se na HP digitalnim štampačima, uključujući novi model HP Indigo 12000HD B2.\nKompanija Prime Group je prethodno sarađivala sa kompanijom Kellogg’s na dva složena projekta personalizacije tokom 2015. i 2016. koji su uključivali proizvodnju personalizovanih kašičica.\nU postu sa LinkedIn-a, Katy Bailey, direktorka za Evropu robne marke Coco Pops u kompaniji Kellogg’s rekla je: „Naša fantastična Back to School promocija napokon je prisutna u celoj Evropi. Zaista jedna lepa promocija na koju smo jako ponosni, a rezultat je timskog rada.“\nKellogg’s brendovi žitarica obuhvataju Corn Flakes, Coco Pops, Frosties i Rice Krispies.


Cipras: Promena Ustava Makedonije preduslov za rešenje spora Atina-Skoplje\nBeta 29. marta 2018. 13:15\nPremijer Grčke Aleksis Cipras izjavio je danas da je promena Ustava Makedonije preduslov za trajno rešenje spora Grčke s njom i dodao da želi da i „druga strana ima snage da donese neophodne teške odluke“.\nKako su preneli makedonski mediji, Cipras je na jednom skupu u Solunu rekao da se nada da će za rešavanje spora postojati odziv i u Makedoniji, za koju to pitanje, kako je istakao, od egzistencijalnog značaja.\nPo rečima Ciprasa, Atina sa Skopljem pregovara da bi se postiglo rešenje koje „garantuje grčku istoriju i nasledje „i da se istovremeno „isključi svaki iredentizam druge strane“.\nGrčki premijer je pozvao Makedoniju da se rukovodi tim principima i da pokaže snagu da donese hrabre i teške odluke.\nNova runda grčko-makedonskih pregovora orešavanju spora oko naziva Makedonije najavljena je za petak, kada će se ministri spoljnih poslova Grčke i Makedonije Nikos Kocijas i Nikola Dimitrov u Beču sastati sa posrednikom UN Metjuom Nimicom.\nPo navodima agencije MIA, Kocijas i Dimitrov sastaće se uoči tog razgovora, večeras u Beču.\nGrčka, istakao je Cipras, želi „rešenje koje će odoleti vremenu“ i zato kao preduslov traži da severni sused to garantuje promenom Ustava.\nU dosadašnjim pregovorima Makedonija je objavila da je spremna da svom nazivu doda neku geografsku odrednicu, ali ne i da menja Ustav, već predlaže da rešenje bude verifikovano medjunarodnim sporazumom koji garantuju UN.\nCipras je u Solunu ponovio da nije Grčka pod pritiskom, i da u pregovorima s Makedonijom učestvuje jer smatra da je to „ispravno“. Atina, istakao je, želi rešenje koje će omogućiti da dva susedna naroda „produže mirno putem saradnje i razvoja“.\nNa skupu u upravnom centru grčkog administartivnog regiona Makedonije, Cipras je rekao da srednji deo tog regiona – Centralna Makedonija i posebno Solun, mogu da imaju samo korist od rešenje spora Grčke sa severnim susedom.


Šojble: Mek Bregzit da bi se umanjila šteta\nVolfgang Šojble, nemački ministar finansija\n“Meki Bregzit”, uključujući trgovinski sporazum, najbolji je način da se umanji šteta za Britaniju i Evropku Uniju, izjavio je nemački ministar finansija Volfgang Šojble tokom sastanka Međunarodnog monetarnog fonda u Vašingtonu, prenosi Rojters.\nOn je izrazio nadu da će britanski ministar finansija Filip Hamond i ostale pristalice takozvanog “mekog Bregzita” odneti prevagu u britanskoj vladi oko uslova izlaska Britanije iz EU.\nPeta runda pregovora u Briselu ove sedmice opet je zapala u ćorsokak, pre svega oko pitanja koliko Britanija mora da plati za napuštanje evropskog bloka kao i budućnosti kopnene granice Severne Irske sa EU.\nHamond, koga smatraju jednim od najproevropskije orijentisanih britanskih ministar, upozorio je u sredu da nepostojanje jasnog smera šteti investicijama i poverenju potrošača.\n“Meki Bregzit” – prema kome bi Britanija ostala u ili veoma blizu jednistvenog tržišta EU te očuvala mnoge trgovinske i poslovne benefite koje je imala kao članica – bio bi poželjan, istakao je Šojble.\n“To je najbolji način da se minimizira šteta što je više moguće”.


Vlada pomaže početnicima u biznisu sa do 40 odsto cele investicije | Nova Ekonomija\nVlada pomaže početnicima u biznisu sa do 40 odsto cele investicije\nVlada Srbije saopštila je da početnicima u biznisu dodeliti bespovratnu pomoć koja će iznositi 30 odsto vrednosti investicije, prenela je eKapija. Uredbom koja je nedavno usvojena, predviđeno je da u manje razvijenim područjima ta pomoć bude 40 odsto odsto uložene investicije.\nPreostali novac za pokretanje biznisa početnici će moći da dobiju kroz kredite Fonda za razvoj, čiji će zajmovi će biti odobravani na pet godina, sa grejs periodom od godinu dana i kamatom od 1 odsto uz garanciju banke ili 2 odsto uz ostala sredstva za obezbeđenje duga.\nUslovi kredita su znatno povoljniji nego do sada, jer osim dužeg roka otplate kamata je niža za pola procenta, uz garanciju banke i 1 odsto uz ostala sredstva obezbeđenja.\nDodaje se da je za bespovratnu pomoć u budžetu opredeljeno 150 miliona dinara, kao i da će za taj program pomoći moći da konkurišu tek stasali privrednici koji planiraju da u svoj posao ulože od 400.000 do šest miliona dinara.\nNaglašeno je da je ulaganje u uslužne delatnosti ograničeno na iznos do tri miliona dinara.\nNa konkursu će moći da učestvuju i oni korisnici čiji su osnivači, prethodno, bili osnivači najviše jednog privrednog subjekta, koji je brisan iz registra pre objavljivanja javnog poziva ili je još uvek aktivan.\nBIZNIS I FINANSIJE OBJAVILE LISTU NAJPROFITABILNIJIH PREDUZEĆA U SRBIJI\nUslov je kako se navodi da je osnivač korisnika preneo svoja osnivačka prava na neko drugo lice, koje nije povezano sa njim, pre oglašavanja javnog poziva.\nMinistarstvo privrede će, kako se navodi raspisati javni poziv, a zahtev za dodelu bespovratnog novca podnosi se istovremeno kada i zahtev za kredit Fonda za razvoj.


Izvor: DW/Ivan Đerković\n„Brojevi se ulepšavaju, situacija je gora nego što se predstavlja“, tako o situaciji u Novom Pazaru izvještava njemački ZDF. A naslov komentara u bečkom Standardu glasi: „Srbija je proigrala poverenje“.\nOvako počinje TV-izvještaj drugog programa nemačkog javnog servisa ZDF o situaciji u Srbiji. Tu je i izjava jednog čoveka iz Novog Pazara koji kaže da poznaje desetoro ljudi čiju su roditelji umrli, ponekad i po dvoje i troje iz jedne porodice.\nNakon citiranja dijela govora premijerke Ane Brnabić u Novom Pazaru u kojem ona kaže da su informacije koje su se poslednjih dana pojavile u više medija u Srbiji pogrešne, u prilogu su pušteni amaterski snimci iz novopazarske bolnice koji su se prethodnih dana pojavili na društvenim mrežama.\nU prilogu je emitovana i izjava ljekara Mithata Edinovića koji kaže da je zbog političkih, a ne medicinskih razloga došlo do naglog popuštanja mera. ZDF na kraju navodi da je broj slučajeva počeo da raste neposredno uoči izbora 21. juna: „Popuštanje mera pomoglo je vladajućoj partiji predsednika Vučića da pobedi. Slavilo se uz trubače, nakon čega se troje članova vlade razbolelo.“\nU komentaru se podsjeća i na izveštaje u medijima prema kojima postoji nesklad između zvanično saopštenih brojeva zaraženih i umrlih u Srbiji u periodu između 19. marta i 1. juna, i ukazuje da „vlada Srbije do sada nije bila u stanju da objasni“ taj nesklad.\n„Poverenja u vlasti više nema“, zaključuje novinarka Velfl, uz ocenu da je „sada vreme da se nezavisnim ekspertima i novinarima omogući pristup informacionom sistemu Covid za Srbiju kako bi provjerili činjenice i kako bi se povjerenje povratilo. Da bi zaštitili sopstvene građane – ali i iz solidarnosti s evropskim susjedima – mere predostrožnosti u Srbiji trebalo bi pojačati“, poručuje se na kraju komentara objavljenom u bečkom „Standardu“.


Kraj utaje poreza? - Der Tagesspiegel - Peščanik\nJutro posle bitke, to jest posle sastanka Evrogrupe na kome su doneseni zaključci o radikalnom saniranju kiparskih banaka na teret velikih klijenata, Wolfgang Schäuble nije mogao da prikrije zadovoljstvo: „Kiparski poslovni model doživeo je neuspeh. Kipar se oslanjao na male poreze i minimalne kontrole. Sve je to sada gotovo.“\nTo zvuči uverljivo, ali je pogrešno. Kiparski „poslovni model“ prikrivanja novca bogatih stranaca od poreskih vlasti zemalja čiji su oni državljani ni u kom slučaju nije doživeo neuspeh. Pa i sam Kipar je tokom poslednje dve decenije prosperirao od takvog načina poslovanja. Propale su samo dve najveće banke u zemlji, jer su tako privučeni kapital investirale pretežno u Grčkoj i pri tome izgubile oko 4 milijarde evra.\nPoreskim oazama, što je i Kipar nekada bio, nije zadat odlučujući udarac. U stvari, one cvetaju kao nikad pre, i to baš u Evropi. O količini kapitala koji uz pomoć maski firmi ili tajnih dogovora sa vlastima pojedinih poreskih rajeva izmiče regularnom oporezivanju, dugo su postojale samo spekulacije. Jula prošle godine američki ekonomista James Henry predstavio je rezultate svog pouzdanog istraživanja. Henry, ranije glavni ekonomista konsultantske kompanije McKinsey, ukazao je pri tome na fenomen „neprijavljenih tokova kapitala“. Pojam označava velike propuste prilikom registrovanja međudržavnih tokova kapitala. Na osnovu tih grešaka u bilansu i podataka o globalnom tržištu kapitala Henry je procenio ukupnu svetsku poresku evaziju na najmanje 21 hiljadu milijardi dolara. Reč je o sumi koja je jednaka nemačkom sedmogodišnjem BDP-u.\nČak i prema konzervativnim procenama po kojima vlasnici na ovaj novac dobijaju godišnju kamatu u iznosu od 3%, to bi značilo da na taj način države pri poreskoj stopi na kapitalnu dobit od 30% godišnje gube 200 milijardi dolara poreskih prihoda. Zbog ovih „crnih rupa svetske ekonomije“ nejednaka preraspodela u svetu je daleko veća nego što se pretpostavlja, zaljučuje Henry, koji je svoju studiju sastavio za „Organizaciju za poresku pravdu“ (Tax Justice Network – TJN), u čijem radu učestvuju ekonomisti, revizori i aktivisti.\nNajveću korist od ovoga, prema Henrijevim podacima, ima zanemarljiva manjina od oko 10 miliona super bogataša, koja čini samo 0,14% svetske populacije. A od tog broja samo njih 100.000 poseduje polovinu celokupnog kapitala skrivenog u off shore zonama. Ovo omogućava mala grupa od samo 50 banaka, koja bogatima nudi off shore poslove u okvirima „privatnog bankarstva“. Na vrhu liste nalazi se apsolutni šampion, švajcarski bankarski gigant UBS, a slede ga Credit Suisse, britanski HSBC i Deutsche Bank. Privatno bankarstvo za super bogate je „gotovo uvek povezano sa nekom formom izbegavanja plaćanja poreza“, objašnjava nemački stručnjak za poreske oaze, Markus Meinzern, koji za TJN analizira organizovano izbegavanje plaćanja poreza.\nNajsvežiji dokaz za to isporučio je britanski haker Daniel O’Huiginn. On je kopirao javno dostupni privredni registar poreske oaze Paname na drugi server i rekonfigurisao banku podataka. Njegov pretraživač sada omogućava pretragu registra direktno prema imenima vlasnika i direktora lokalnih off shore firmi. Na ovaj način on je našao, kako je prošle nedelje izvestio Süddeutsche Zeitung, i imena nemačkih milijardera, među kojima su bankarska porodica Fink, porodice Piëch i Porsche, kafe dinastija Jacobs, kao i naslednica BMW-a Silvia Quandt i izdavač Herbert Burda. Svi su oni nedavno izjavili da nisu o tome ništa znali ili da nije reč o kompanijama osnovanim radi izbegavanja poreza.\nTako Luksemburg i Austrija garantuju svojim inostranim bankarskim klijentima zaštitu od istrage poreskih vlasti država porekla, obezbeđujući na taj način velike prihode svojoj finansijskoj industriji. Luksemburške banke upravljaju kapitalom 25 puta većim od BDP-a ove male zemlje. Poređenja radi treba reći da je ovaj odnos na Kipru iznosio 7,5 a u Nemačkoj 3,2. Na vrhu lestvice su SAD. Američke poreske vlasti IRS (Internal Revenue Service) neumorno gone američke poreske neplatiše u Švajcarskoj i drugim poreskim rajevima, dok su istovremeno savezne države Delaver i Florida dom hiljadama off shore firmi o kojima poreske vlasti drugih država ne mogu dobiti nikakve informacije.\nSpecijalnu uslugu nudi Holandija. Tamo transnacionalne kompanije mogu da osnivaju ćerke firme na koje onda prenose patente, žigove i druge predmete „intelektualne svojine“. Ovu pogodnost velike firme koriste kako bi onda sve prihode prebacile u Holandiju. Holandske poreske vlasti naplaćuju onda pretežno jednocifrenu poresku stopu, koja se dogovara od slučaja do slučaja. Na ovaj način velike kompanije poput Epla, Majkrosofta ili Ikee uprkos ogromnim prihodima prijavljuju gubitke. Čak je i pop zvezda Bono Voks, koji se često predstavlja kao borac protiv siromaštva, kao nosioca muzičkih prava svoje grupe U2 upisao jednu holandsku firmu, ne bi li tantijeme gotovo u potpunosti oslobodio poreza. U ovom trenutku kod amsterdamske uprave za trastove prijavljeno je 20.000 ovakvih kompanija.\nNedavno se podigla velika buka zbog giganta Starbaksa, jer je menadžer akcionarima oduševljeno govorio o velikom profitu u Velikoj Britaniji, u kojoj kompanija nije platila gotovo nikakav porez. Prilikom saslušanja pred britanskim parlamentom menadžer Starbaksa je objasnio da se prihodi u većini slučajeva prijavljuju u Holandiji, ali o tamošnjoj poreskoj stopi nije smeo ništa da kaže, jer bi time povredio ugovorom predviđenu tajnost ovih podataka.\nČak je i Nemačka, čiji ministar finansija zagovara bespoštednu borbu sa poreskom evazijom, velikodušna prema poreskim neplatišama iz drugih zemalja. Stranci ovde mogu da osnivaju maske firme i nisu obavezni da prilikom njihovog upisa u privredni registar navedu poreske pogodnosti. Dokle god se ovaj kapital ponovo ulaže van Nemačke, on ostaje pošteđen oporezivanja. Ovo je razlog zašto se italijansko javno tužilaštvo žali da mafija svoj prljavi novac pere pretežno preko nemačkih firmi.\nOvim metodima se organizatorima off shore poslovanja omogućava korišćenje višeslojnog sistema, gde se više ne može povući jasna razlika između legalnog i ilegalnog izbegavanja poreza. U Indeksu finansijske sigurnosti, razvijenom od strane TAJ-a, koji klasifikuje države prema stepenu tajnosti računa i njihovom značaju na globalnom tržištu kapitala, na samom vrhu se pored poznatih off shore centara Kajmanskih ostrva i Švajcarske, nalaze i SAD, Nemačka i Japan.\nJoš pod utiskom jedva izbegnutog finansijskog kolapsa, šefovi vlada i država na sastanaku G-20 2009. obećali su preduzimanje odlučnih akcija protiv poreskih rajeva: „Era bankarskih tajni je za nama“. Međutim, nijedna država ovo obećanje nije ispunila. EU je ostala blokirana usled protivljenja Holandije, Malte, Austrije i Luksemburga. Čak i vlade država u razvoju, Kine, Indije i Brazila, tolerišu poresku evaziju svojih bogataša. Apsurdna posledica je to da najveće inostrane investicije u ovim zemljama dolaze sa Britanskih devičanskih ostrva, Mauricijusa i iz Holandije.\nUprkos tome, globalnoj poreskoj evaziji preti žestok udarac. SAD su po tom pitanju postale ozbiljne. Zakon o računima u inostranstvu (Foreign Account Tax Compliance Act – FATCA) obavezuje sve finansijske kompanije sa sedištem u SAD, bez obzira da li su u pitanju banke, hedž fondovi ili agencije za upravljanje imovinom, da počev sa 2014. poreskoj upravi SAD automatski prijavljuju sve podatke sa računa američkih građana. Kompanijama koje se ovoga ne budu pridržavale preti kazneni porez od 30% na sve njihove prihode u SAD. Na ovaj način SAD zaobilaze pregovore sa kolebljivim vladama i idu direktno na organizatore poreske evazije. I to po svemu sudeći vrlo uspešno. Budući da na finansijskim tržištima bez odobrenja SAD ionako ništa ne prolazi, mnoge države, među kojima su Švajcarska, Luksemburg, Austrija, pa čak i Kajmanska ostrva, pokazale su spremnost zaključivanja okvirnih sporazuma kako bi svoje banke poštedele sporova sa vlastima SAD. „SAD su utrle pravi put, koji Evropa sada mora da sledi“, zahteva poslanik Zelenih u Evropskom parlamentu Sven Gigold.\nNa takvo nešto do sada ministar Schäuble i njegove evropske kolege nisu ni pomišljale. Ali verovatno neće imati drugog izbora. Jer kada zemlje EU počnu automatski da razmenjuju podatke o bankarskim računima sa SAD, onda će to verovatno morati da rade i međusobno. Od prošle godine pravo EU propisuje da je zemlja koja zatraži pravnu pomoć od neke druge zemlje dužna da tu istu pomoć pruži i ostalim članicama unije. Ovo će, najavljuje komesar EU za poresku politiku Algirdas Semeta, Evropska komisija rigorozno sprovoditi, ako je potrebno i „tužbom“.\nHarald Schumann, Der Tagesspiegel, 30.03.2013.


Gostovanje predsjednika Ugljanina u jutarnjem programu Televizije N1\nPredsjednik i nosilac liste SDA Sandzaka Dr. Sulejman Ugljanin gostovao je danas u emisiji “Novi dan“ na televiziji N1 u jutarnjem programu ove televizije.\nPredsjednik SDA Sandžaka i ministar bez porfelja zadužen za održivi razvoj nedovoljno razvijenih područja, dr Sulejman Ugljanin, povodom određivanja datuma za početak pregovora članstva Srbije u Evropsku uniju, čestitao je premijeru Srbije, vicepremijeru, pregovaračkom timu i svim članovima Vlade, na početku ostvarivanja generacijskog sna. Ministar Ugljanin je naglasio da oseća i ličnu satisfakciju zbog ovog istorijskog rezultata, jer se kao lider Stranke Demokratske Akcije Sandžaka, već više od dvije decenije zalaže za iste ciljeve. -Ovom prilikom želim da čestitam na historijskom rezultatu Vlade. Dobijanje datuma za početak pregovora ulaska Srbije u Evropsku uniju predstavlja veliki korak za bolju budućnost naše zemlje. Povodom ovog važnog događaja, želim da kažem da osećam i ličnu satisfakciju, jer se kao ministar u Vladi Srbije zadužen za održivi razvoj nerazvijenih područja, i kao legitimi i legalni predstavnik Bošnjaka u Srbiji konkretnim delima zalažem da Srbija postane ravnopravna članica EU. Izražavam nadu da će ulaskom Srbije u EU svi građani naše zemlje osjetiti blagostanje, a da će se između ostalog poboljšati položaj Bošnjaka i svih manjina u našoj zemlji, kao i odnos državnih organa prema njima – izjavio je ministar Ugljanin.\nČlanovi predsjedništva SDA Sandžaka, Haris Gegić i Edin Gudžević, boravili su u Rožajama, u okviru zvanične posjete Bošnjačkoj stranci i Forumu mladih ove stranke. Delegaciju SDA Sandžaka su činili i članovi Glavnog odbora Asocijacije mladih, Danira Vatić, Almir Dazdarević i Altuna Čeli. Na sastanku sa predsjednikom Bošnjačke stranke Rafetom Husovićem,otvorena je tema unaprijeđenja odnosa i prekograničnih projekata u obostranom interesu.Tom prilikom predsjednik Husović je izrazio zadovoljstvo ovom posjetom, kao i novoizabrani predsjednik Foruma mladih Bošnjačke stranke Sead Šahman, koji je u cilju jačanja saradnje najavio i skoriju posjetu Novom Pazaru. Tokom ove posjete delegacija AM SDA Sandžaka, koju je predvodio predsjednik Edin Gudžević, razgovarala je sa predstavnicima Foruma mladih Bošnjačke stranke o produbljivanju saradnje između omladinskih organizacija ove dvije stranke, a posebno na polju prekogranične saradnje, ekonomije i turizma. U okviru posjete delegacija AM SDA Sandžaka je prisustvovala promociji “Bošnjačkih novina”, koju su upriličili članovi Foruma mladih Bošnjačke stranke . Na koktelu, koji je priređen u čast “Bošnjačkih novina”, prisustvovali su i brojni gosti iz javnog i političkog života Crne Gore i regiona.\n"SDP čija je osnova rada korupcija, lopovluk, reketiranje građana i privrednika, arogancija gradskih funkcionera je danas pokazala kako izgleda vrhunac zloupotrebe vlasti."


U Kelnu otvoren sajam namještaja “IMM Cologne 2018”: Izlažu i kompanije iz BiH – Haber.ba\nU Kelnu otvoren sajam namještaja “IMM Cologne 2018”: Izlažu i kompanije iz BiH\nU njemačkom gradu Kelnu u ponedjeljak je zvanično otvoren Međunarodni sajam namještaja “IMM Cologne 2018”, javlja Anadolu Agency (AA).\nKeln, sajam namještaja - Anadolija\nSajam namještaja u Kelnu je inače jedan od najvećih međunarodnih sajmova ove vrste u svijetu.\nNa ovogodišnjem sajmu učestvuje 316 kompanija iz 51 zemlje iz svih krajeva svijeta, uključujući i Bosnu i Hercegovinu, Hrvatsku i Tursku.\nBurak Savas, direktor kompanije Savas Plastik, istakao je da je sajam u Kelnu odlična prilika za promociju najnovijih proizvoda.\n“Cilj učešća na ovakvim sajmovima je da predstavimo naše proizvode i ljudima u mnogim drugim zemljama svijeta kako bi proširili naše tržište“, rekao je Savas.\nMehtap Aktan, direktor firme Aktan Sandalye iz Izmira, izjavio je da predstavljanjem proizvoda u Kelnu žele posvetiti veću pažnju izvozu u evropske zemlje.\nMeđunarodni sajam namještaja “IMM Cologne 2018” će trajati do 21. januara.\nTeme:BiH, IMM Cologne 2018, izdvojeno, Keln, kompanije, Njemačka, promo, Sajam namještaja


Feb 19, 2018 Microsoft Srbija, start-up\nKompanija Microsoft objavila je dostupnost programa Microsoft for Startups, inicijative koja će startapima pomoći u razvijanju njihovog poslovanja. Kompanija će u naredne dve godine za potrebe programa obezbediti 500 miliona dolara, a startapima će kao deo podrške biti pružena i mogućnost zajedničke prodaje s Microsoftom, pristup Microsoft tehnologijama, kao i novim prostorima u okviru zajednice, koji promovišu saradnju na lokalnom nivou. Startapi su nezaobilazan generator inovacija, a kako bi im omogućio brži rast, Microsoft će formirati partnerstva sa osnivačima kompanija i investitorima širom sveta.\nNovi program osmišljen je s ciljem da startapima pomogne da:\nOstvare bolju prodaju prema novim kupcima, industrijama i tržištima – Microsoft for Startups koristi jedinstven pristup povezivanja startapa i klijenata. Microsoft ima preko 40.000 zastupnika prodaje i stotine hiljada partnera čiji je cilj da podstaknu kompanije svih veličina i iz svih grana industrije, da usvoje Microsoft rešenja u oblaku. Program pruža resurse koji će marketinškim i prodajnim timovima startapa omogućiti da zadovolje korporativne standarde klijenata, a potom i da klijentima prodaju rešenja u partnerstvu sa Microsoftom.\nOmoguće brze inovacije sa pristupom pouzdanoj tehnologiji, podršci i razvojnim alatima – program osigurava startapima do 120.000 dolara Azure kredita, podršku na korporativnom nivou, kao i razvojne alate koji će im pomoći u razvoju inovativnih rešenja – podržavajući programske jezike po njihovom izboru, kao što su Node.js, Java i .NET. Osim toga, oni startapi koji se kvalifikuju imaće pristup i poslovnim aplikacijama, uključujući Office 365 i Microsoft Dynamics 365.\nDobiju pristup pravim resursima u pravo vreme – Microsoft for Startups pomaže startapima u svim fazama razvoja, širom sveta:\n•\tMicrosoft Reaktori su fizički prostori u kojima se okupljaju preduzetnici, developeri, investitori i ljudi iz poslovne zajednice, kako bi se povezivali, učili i delili iskustva. U narednom periodu se pored postojećih lokacija u Redmondu, Sijetlu, San Francisku i Njujorku, planira i otvaranje novih prostora u Londonu, Sidneju, Tel Avivu, Berlinu, Šangaju i Pekingu.\n•\tPristup programu Microsoft ScaleUp (ranije Microsoft Accelerators), koji pomaže startapima u kasnijim fazama razvoja, sa najvećom sklonošču da adekvatno iskoriste opcije programa koje se odnose na saradnju u oblasti marketinga i prodaje.\n•\tPovezivanje s Microsoft Ventures, Microsoft timom investitora za strateški preduzetnički kapital, čiji je zadatak da budu aktivni partneri u ključnim fazama rasta startapa.\nStartapi inspirišu pomeranje granica mogućeg i podstiču kreiranje rešenja koja će poboljšati život u celini. Microsoft partnerstva sa startapima vidi kao deo svoje misije da osnaži svakog pojedinaca i organizaciju na svetu da postignu više.


I. Đ. 3. novembra 2017. 01:00\nNijedna zemlja u regionu Zapadnog Balkana ne može biti smatrana centrom pametne industrije, jer je, u poređenju sa velikim zemljama kao što su Kina, Indija, i druge, premali broj programera, pa se Balkan mora staviti na IT mapu sveta kao jedinstveni prostor, ocenio je danas izvršni direktor bugarske kompanije „Musala Soft“ Deljan Lilov.\nOn je, na Samitu „Makedonija 2025“ u Skoplju, ukazao da, na primer, u Bugarskoj ima oko 20.000 programera, u Makedoniji 5.000, a sa svim susednim zemljama taj broj je negde na oko 40.000.\n„Jedini način da privučete dobre programere u svoju kompaniju je da region posmatrate kao celinu i kombinujete potencijal talenata“, smatra on.\nLilov je istakao da ako u Makedoniju, sa svega 5.000 programera, dođe jedan „veliki igrač“ i pokupi 3.000 stručnjaka, onda mali broj njih ostaje za domaće potrebe.\n„Verujem u regionalnu saradnju i to je nešto što pokušavamo da primenimo i u našoj firmi, a savetujem svima da tako rade, da se Balkan stavi na IT mapu kao jedinstven region“, istakao je on.\nInače, kompanija Lilova ima svoje kancelarije na dve lokacije u Bugarskoj i jednu u Makedoniji i dosta investira u stvaranje tzv. „virtuelnih timova“.\nUpravni partner „InterWorks“ Makedonija Aleksandar Memca rekao je, na panelu pod nazivom „Makedonija – centar pametne industrije“, da je problematičan obrazovni sistem jer ima premalo mesta za IT smerove iako postoji veliko interesovanje.\n„Moramo da razmislimo hoćemo li da imamo samo jeftinu radnu snagu u zemlji, ili da budemo zemlja pametne, visoko sofisticirane radne snage“, rekao je on, dodajući da se slaže sa stavom da nijedna zemlja regiona ne može da se nazove centrom pametne industrije.\nDimitar Siljanovski, glavni tehnički direktor „Global Savings group“, preneo je svoje iskustvo kao povratnik iz dijaspore.\n„Vratio sam se nedavno sa porodicom iz Nemačke. Morao sam da tražim privremenu boravišnu i radnu dozvolu u Makedoniji“, kazao je on.\nPrema njegovom mišljenju, najveći problem u ovom trenutku u Makedoniji je odliv mozgova, a glavni razlog za odlazak je, kako se izrazio, „nedostatak povoljnog ekosistema“.\nIzvršni direktor i koosnivač „EmbedSocial“ Nikola Bojkov rekao je da je najveći izazov sa kojim se suočavaju firme u Makedoniji – mogućnost lakšeg plaćanja usluga, kako bi se izbeglo gubljenje vremena umesto rada na razvoju novih proizvoda.\nTakođe kaže da u Makedoniji, pored dobrih škola, nedostaje talenat za marketing zbog čega se moraju angažovati savetnici iz inostranstva.\nČlan upravnog odbora nagrade Svetskog samita UN i nekadašnja ministarka za informatičko društvo i administraciju Marta Arsovska-Tomovska ukazala je da prema indeks spremnosti na inovacije Makedonija zauzima 61 od 127 mesta u svetu.\n„Imamo jako loše mesto u Evropi, a na Zapadnom Balkanu smo iza Crne Gore drugi, dok su ostali iza nas“, dodala je ona.\nPrema njenim rečima, problem Makedonije su humani kapital, istraživanje, posebno sa patentima, a najgora situacija je sa infrastrukturom i logistikom.\n„Postoji potreba za naučno-tehničkim parkovima, prostorima koje vlada ili firme mogu da stave na raspolaganje za start-apove, gde bi se razmenjivali ideje“, zaključila je ona.


SEEbiz.eu / Smanjenje devizne rezerve Narodne banke Srbije\nDatum objave: 11.04.2012. - 14:13:00\nZadnja izmjena: 11.04.2012. - 14:15:06\nBEOGRAD - Devizne rezerve Narodne banke Srbije (NBS) su na kraju marta iznosile 11,07 milijardi evra i smanjene su u odnosu na prethodni mesec za oko 211,6 miliona evra, saopštila je centralna banka.\nTokom marta najveći devizni prilivi zabeleženi su po osnovu izdvajanja obavezne devizne rezerve banaka od 96 miliona evra, korišćenja kredita i donacija u iznosu od 66,2 miliona evra i prodaje hartija od vrednosti Republike Srbije denominovanih u evrima u iznosu od 49,7 miliona evra. U istom periodu najveći odlivi iz deviznih rezervi realizovani su po osnovu intervencija NBS na međubankarskom deviznom tržištu u iznosu od 310 miliona evra i izmirivanja obaveza prema inokreditorima u iznosu od 112,5 miliona evra.\nNeto devizne rezerve, odnosno rezerve umanjene za devizna sredstva banaka po osnovu obavezne rezerve, kao i za sredstva povučena od MMF-a, na kraju marta iznosile su oko 6,14 milijardi evra. Devizne rezerve NBS obezbeđuju pokrivenost novčane mase (M1) od 461 odsto, kratkoročnog duga u iznosu 1.868 odsto i istovremeno pokrivaju više od sedam meseci uvoza robe i usluga.\nObim realizovane trgovine devizama na međubankarskom deviznom tržištu u martu iznosio je nešto preko milijardu evra i bio je za 673,8 miliona evra manji nego u prethodnom mesecu. U prvom kvartalu ove godine u međubankarskoj trgovini realizovano je ukupno 4,52 milijardi evra. U toku prošlog meseca, u cilju obezbeđenja nesmetanog funkcionisanja deviznog tržišta, NBS je prodala na međubankarskom deviznom tržištu devize - evre u iznosu od 310 miliona evra.\nU martu je zabeležena nominalna deprecijacija dinara prema evru za 1,1 odsto, dok je od početka ove godine dinar prema evru nominalno deprecirao za šest odsto, navedeno je u saopštenju NBS.


Meštani Vinograda: Naselje nam postalo zaseok, grad nam ni sijalicu nije zamenio (VIDEO) | InfoKG - Mesto gde se informišem\nMeštani Vinograda: Naselje nam postalo zaseok, grad nam ni sijalicu nije zamenio (VIDEO)\nPonedeljak, 09 Mart 2020 14:00Autor: InfoKG\nVinogradi su od prigradskog naselja postali zaseok, jer aktuelna gradska vlast nije ništa uradila u ovom delu grada. To tvrde stanovnici ove mesne zajedince koje je u okviru kampanje “Svi na ovu stranu” posetio kandidat za gradonačelnika Kragujevca, Veroljub Stevanović. On im je obećao i da će proučiti sve probleme, koji su delom obuhvaćeni programom “100 projekata”. Meštani Vinograda se nadaju da će Veroljub Stevanović, ukoliko ponovo dođe na čelo Kragujevca, reštit njihove probleme.\nNa poziv stanovnika Mesna zajednice Vinogradi, kandidat za gradonačelnika Kragujevca, Veroljub Stevanović posetio je ovo naselje, kako bi se upoznao sa problemima sa kojima se meštani ovog dela grada susreću.\n“Za vreme aktuelne gradske vlasti, ništa se nije uradilo. Nisu zamenjene ni dve sijalice, ništa se nije asfaltiralo. Vinogradi od jednog možda najlepšeg prigradskog naselja, postalo je jedno od apsolutno zapostavljenih i postalo je zaseok, koji više nikakve veze sa gradom nema. Komunalna higijena je na najnižem mogućem nivou, ulice su uništene. Apsolutno nikakvih uslova za opstanak mladih u Vinogradima nema. Fudbalski klub, koji je bio u Prvoj gradskoj ligi i pretedent za zonu, je devastiran. Nikakvih pomaka nema, niti će da bude, ukoliko ova gradska vlast ostane”, kaže stanovnik Mesne zajedince Vinogradi, Marko Marković.\n“Ne želim da vodim politiku na republičkom nivou, to me ne zanima, jer krećem iz mog dvorišta, ulice, naselja, to je jedini motvi što želim da podržim Veroljuba Stevanovića, da nastavimo da radimo, onde gde smo stali. Taj čovek je ovde dosta učinio, kao i u gradu, svidelo se to nekom ili ne, to je tako”, rekao je stanovnik Mesne zajedince Vinogradi, Stojadin Adamović dodajući da je za vreme Stevanovićevog mandata u ovom naselju asfaltirano 15 ulica i izgrađene su vodovodna i kanalizaciona mreža.\nMeštani Vinograda su zamolili Stevanovića da reši njihove probleme, ukoliko ponovo postane gradonačelnik Kragujevca, u šta, kako kažu, ne sumnjaju.\nStevanović im je obećao da će razmotriti sve njihove zahteve i da će im na sledećem skupu u Vinogradima saopštiti šta je realno da se uradi i u kojim rokovima. Podsetio ih je i da je rešavanje nekih od problema u Vinogradima predviđeno realizacijom 100 projekata.\nSvi na ovu stranu: Promovisano 100 projekata koji će Kragujevac učiniti prestonicom razvoja (FOTO/VIDEO)


Do kraja godine na moratorijum može računati 15.000 građana – Portal Bar\nDo kraja godine…\nDo kraja godine na obavezni moratorijum na otplatu kredita može računati 15.000 građana koji su od 30. marta 2020. ostali bez posla, dok je do kraja avgusta moratorijum pravnim licima za više od 350 miliona eura bruto kredita, kazao je Pobjedi predsjednik Udruženja banaka Bratislav Pejaković.\n„Tokom prvog moratorijuma 65.000 klijenata je iskoristilo to pravo, vrijednosti oko 1,3 milijarde plasmana, gdje su banke upumpale 155 miliona eura u likvidnost sistema, odnosno 3,2 odsto vrijednosti BDP-a, što je održalo potrošnju za funkcionisanje privrede. Drugi moratorijum do 90 dana je uveo diskreciono pravo bankama za pristup ovoj mogućnosti u prolongiranju obaveza, ali je takođe bio značajan jer rizik plasmana opet pada na banke. Ukupni krediti čija je otplata stopirana u okviru drugog moratorijuma iznosili su 176,3 miliona eura. Do kraja godine na obavezni moratorijum može računati 15.000 građana koji su od 30. marta 2020. ostali bez posla. Do kraja avgusta ove godine moratorijum je pravnim licima za više od 350 miliona eura bruto kredita ili za 2.238 kreditnih partija privrede“, kazao je on.\nDodaje da je na kraju februara ove godine za 777 korisnika iz sektora turizam, šumarstvo i ribarstvo odložilo naplatu 73 miliona eura kredita, odnosno 61 odsto svih odobrenih kredita u tom sektoru.\n„Pored moratorijuma, značajnija pomoć banaka je bila kroz restrukturiranje potraživanja i odobravanje grejs perioda ranjivim sektorima od 12 do 36 mjeseci“, saopštio je Pejaković.\nMožda marketinški nisu ove mjere, kaže on, adekvatno prezentovane, ali sagledavanjem podataka i izloženosti riziku komercijalnih banaka, uz očuvanje likvidnosti, moramo biti zadovoljni, ukazuje Pejaković.\n„Sva infrastruktura kojom raspolažu banke u EU prevashodno kroz garancije države, ECB upumpavanjem hiljade milijardi eura u očuvanje privrede i finansijskog sistema, Crnoj Gori nijesu dostupni. Dobrodošla je podrška EU kroz bespovratna sredstva od 53 miliona eura za državu, ali nijesmo članica pa je i iznos primjeren statusu“, kazao je Pejaković.\nGovoreći o predlogu zakona SDP o uvođenju apsolutnog moratorijuma u narednih šest mjeseci, Pejaković poručuje da bi se time urušila likvidnost i stabilnost bankarskog, finansijskog i ekonomskog sistema.


Ko je nemački auto-gigant koji dolazi u Srbiju? - 02.03.2018, Sputnik Srbija\nList „Politika“ pokušao je da sazna koji će to nemački gigant automobilske industrije otvoriti fabriku u Srbiji, pa su stoga pozvali kompaniju Be-Em-Ve, gde su... 02.03.2018, Sputnik Srbija\nList „Politika“ pokušao je da sazna koji će to nemački gigant automobilske industrije otvoriti fabriku u Srbiji, pa su stoga pozvali kompaniju Be-Em-Ve, gde su dobili odgovor da konačna odluka o lokaciji za izgradnju nove fabrike još nije doneta.\nOsnivač i vlasnik hrvatske kompanije „Rimac automobili“ Mate Rimac objavio je pre nekoliko dana na svom profilu na Fejsbuku da će jedna velika nemačka automobilska kompanija u Srbiji izgraditi proizvodni pogon za električne pogonske sisteme.\nNa fotografiji koju je Rimac objavio 27. februara vidi se krajičak dokumenta, pri čijem dnu se nalazi logo kompanije „Be-Em-Ve“.\n„Politici“ je Sandra Šilmiler, zadužena za komunikacije u „Be-Em-Ve grupi“ rekla da „konačna odluka o lokaciji za izgradnju nove fabrike nije doneta.\n1 Januar 2018, 09:00\nUpitana o tome da li je Mate Rimac član borda direktora „Be-Em-Ve grupe“ i da li njegova kompanija sarađuje sa nemačkim auto-gigantom, Šilmilerova je putem mejla „Politici“ odgovorila da partnere i dobavljače ne imenuju po imenu, odbivši da odgovori na pitanje.\nU „Be-Em-Ve grupi“ radi oko 124.000 ljudi, a ostvaruju godišnje prihode veće od 90 milijardi, što je skoro dva puta više nego iznos Hrvatskog BDP-a.\n„Mercedes“ zapošljava 143.000 ljudi, međutim, njihov godišnji prihod takođe je skoro dvostruko veći od Hrvatskog BDP-a.\nS druge strane, „Novosti“ pišu da najveće šanse za dolazak u Srbiju ima firma „MD elektronik“ iz nemačkog grada Valdkrajburga, koja se, između ostalog, bavi i proizvodnjom kablova za prenos podataka i elektronskih komponenti.\nKako navodi list, u toku jučerašnjeg dana su više puta kontaktirali Rimca, koji je uz izvinjenje odbio da potvrdi ili demantuje saznanje „Novosti“, nakon što je kompanija „MD elektrik“ pomenuta.\nDrugi izvor „Novosti“ tvrdi da „MD elektronik“ nije u igri za dolazak u Srbiju, već da je reč o jednom delu kompanije „Folksvagen“.


Naučite da upravljate ličnim finansijama | Besplatna radionica\nBesplatna interaktivna radionica na temu planiranja i upravljanja ličnim finansijama organizuje se u utorak, 27. marta, Info room-u Kancelarije za mlade od 17 sati.\nRadionica je namenjena svima koji ostvaruju lične prihode, plate, honorare, stipendije ili druge, a imaju između 18 i 30 godina.\nTokom 90 minuta možete naučiti kako da sastavite svoj lični budžet i budžet domaćinstva, šta su kratkoročni, a šta dugoročni ciljevi, kako uštedeti, a kako upravljati ušteđenim novcem.\nPrijavljivanje se vrši isključivo preko Akademije za bankarstvo i finansije, putem e-mail adrese\n011/3027-285, Kontakt osoba je Dragana Marković.\nPrijava traje do ponedeljka, 26. marta, u 15 sati, a svi prijavljeni kandidati će biti obavešteni o prijemu.


Izetbegović u Budimpešti optužio Srpsku za zastoj BiH na putu ka EU i diskriminaciju - Glas Srpske\nGS 24.09.2021 15:09\nBUDIMPEŠTA - Predsjedavajući Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH Bakir Izetbegović učestvovao je na 10. konferenciji predsjednika parlamenata zemalja Jugoistočne Evrope i država članica Višegradske grupe, koja je održana u Budimpešti i tom prilikom optužio Srpsku za zastoj BiH na putu ka EU.\nIzetbegović je podsjetio da je evropski put BiH trenutno u zastoju.\n-Razlog za to su blokade i kriza koje su uzrokovale političke snage iz entiteta Republika Srpska, samo zato što im je zakonski zabranjeno negiranje genocida i slavljenje ratnih zločinaca. Građani BiH su trenutno taoci onih koji smatraju da je njihovo neotuđivo pravo negirati genocid i odlikovati presuđene ratne zločince – ustvrdio je Izetbegović, prenosi Kliks.\nNaveo je i navodne primjere diskriminacije u Republici Srpskoj, dodavši da predvodnici takve politike ugrožavaju Dejtonski sporazum, a samim tim i mir i stabilnost.\n-Posljedice takve antievropske i anticivilizacijske politike ne snosimo samo mi u BiH, već ona može destabilizovati cijeli region, pa i EU - kazao je Izetbegović.\nPozvao je države članice EU na nultu stopu tolerancije „prema kreatorima destruktivne politike“, te na „korišćenje mehanizama kojima se može zaustaviti i spriječiti destabilizacija prilika“.\nUkazao je i na potrebu sprovođanja odluke Evropskog suda za ljudska prava i eliminisanje diskriminacije u izbornom procesu.\n-BiH je država koju čine dva entiteta, tri naroda, ali i četiri političke grupacije - bošnjačka, srpska, hrvatska i građanska. Ova posljednja je barem dvostruko zastupljenija u Parlamentarnoj skupštini BiH i Parlamentu FBiH od hrvatskih stranaka. Uprkos tome, ovu grupaciju žele da „zbiju“ u bošnjačku kvotu od 33 odsto, iako bošnjačke i građanske stranke čine 60 odsto glasačkog i parlamentarnog tijela - izjavio je Izetbegović.\nIstakao je i navodne „zloupotrebe ovlašćenjnja domova naroda“, ali i nezadovoljstvo stranaka sa hrvatskim etničkim predznakom zbog načina izbora predstavnika u institucijama vlasti.\n-Oba zahtjeva moguće je uskladiti izmjenama Ustava i Izbornog zakona, ali se to mora uraditi uporedo. U sprovođenju odluka Evropskog suda moguće je povećati šanse hrvatskih stranaka u izboru članova Predsjedništva, ali se istovremeno moraju reducirati nadležnosti domova naroda isključivo na zaštitu precizno definisanih vitalnih nacionalnih interesa - pojasnio je Izetbegović.\nPodsjetio je da su uklanjanje veta u procesu donošenja odluka i reduciranje ovlašćenja domova naroda zahtjevi Evropske komisije i Venecijanske komisije.\n-Zbog toga od predstavnika EU očekujemo da, u skladu sa vlastitim principima, aktivnim angažmanom pomognu u donošenju adekvatnog rješenja za izmjene Ustava i Izbornog zakona BiH - poručio je Izetbegović.


Rađenović Svetozaru Maroviću poklonio stolicu – NovostiDana.rs\nRađenović Svetozaru Maroviću poklonio stolicu\nPODGORICA – Trenutno najpoznatiji stanar spuškog Istražnog zatvora predsednik Političkog saveta DPS-a Svetozar Marović boravi sam u sobi, jednoj od najskromnijih u tom paviljonu, koju mu je ustupio optuženi haker Miloš Čujović, saznaju Dnevne novine.\nKako u sobi ima samo krevet i ništa više, Marovićev dugogodišnji prijatelj i saradnik-bivši predsednik Budve Lazar Rađenović, čuvši da je smešten u neuslovnoj sobi preko puta njegove, sažalio se i preko zatvorskih čuvara poslao mu stolicu, da bi pritvorske dane mogao da provodi i sedeći, kazao je Dnevnim novinama upućeni sagovornik iz Zavoda za izvršenje krivičnih sankcija.\nTo ujedno potvrđuje i istinitost izjave Marovićevog advokata Zdravka Begovića, koji je u izjavi Pobjedi u ponedeljak rekao da njegov klijent nije tražio, niti je dobio povlašćene uslove u ZIKS-u.\nPrema nezvaničnim informacijama, Maroviću se izašlo u susret samim tim što je sam u sobi, jer takvih prostorija u Istražnom zatvoru je veoma malo. Reč je o sobi, u kojoj je mesecima unazad bio izolovan poznati haker Čujović, zbog bojazni da bi se preko nekog od čuvara ili cimera mogao dokpati mobilnog telefona i interneta i iz pritvora nastaviti sa hakerskim prevarama.\nMeđutim, kada je Marović stigao, uprava ZIKS-a je odlučila da Čujovića, uz njegov pristanak, na nekoliko dana prebaci u takozvanu samicu, koja uglavnom služi za kažnjavanje. Haker u toj sobi, ipak, neće dugo boraviti, jer narednih dana treba da bude prebačen u KP dom.\nBivši predsednik opštine Budva Lazar Rađenović se, po svemu sudeći, odomaćio, jer mu Istražni zatvor nije nepoznanica, u njemu boravi po drugi put. Ipak, poslednjih meseci, umesto pojedinih pripadnika takozvanog “zagoričkog klana“, ima dvojicu novih cimera jedan javnosti nepoznat Budvanin, a drugi je Novljanin Vladimir Roganović, koji je uhapšen pre više od mesec dana kada je policija u njegovom stanu pronašla poluatomatski pištolj i municiju. Roganović je poznat javnosti u vezi sa ubistvom vođe navijača Crvene zvezde Marka Vesnića i ranjavanjem njegovog kuma Ivana Markovića.\nRađenoviću je do pre nekoliko dana društvo pravio i Damir Mandić, koji je nepravosnažno osuđen za saučesništvo u ubistvu urednika Dana Duška Jovanovića.\nPrema nezvaničnim informacijama, Mandić je prebačen u KP dom do pravosnažnosti presude. Ukoliko njegovu žalbu na presudu usvoji Apelacioni sud, on će ponovo biti vraćen u Istražni zatvor, saznaju Dnevne novine.\nPre nekoliko meseci, pritvoreni su i Marovićev mlađi brat Dragan i savetnik premijera Aleksandar Tičić, koji su, takođe, i ranije boravili u pritvorskim prostorijama. Ni oni, kao i Svetozar i Lazar, ne uživaju povlašćene uslove. Sobe dele sa osumnjičenima ili optuženima za druga teška krivična dela.\nNezvanično, Draganu Maroviću je cimer Nikšićanin Rade Baćović, brat Rajka Baćovića, zvanog Džeger, koji je uhapšen prošle godine pod sumnjom da je švercovao drogu pod okriljem organizacije koja se, navodno, bavila međunarodnim švercom narkotika.\nNedaleko od njegove, nalazi se i soba Aleksandra Tičića, koju deli sa Nemanjom Vidmarom, koji se sumnjiči da je 30. juna u lokalu Rajska ptica u Zagoriču ubio Podgoričanina Luku Milića. Sumnja se da je navodno prišao s leđa Miliću i ispalio jedan hitac u njegovom pravcu. Potom mu je, kako se sumnja, prišao i pucao u donji deo stomaka, a zatim i u glavu. Dok je još stajao iznad Milića, za sada nepoznata osoba ispalila je dva hica u Vidmara.\nI Svetozarov sin Miloš Marović deli sobu sa osumnjičenim za ubistvo i to dvostruko. Prema nezvaničnim informacijama, reč je o Mašanu Čoguriću, optuženom da je hicima iz revolvera 15. februara 2014. ubio braću Danijela i Davorina Ćulafića.\nPrema informacijama iz Tužilaštva, Svetozar Marović uhapšen je pod sumnjom da je svojim uticajem podstrekivao tri velike višemilionske korupcionaške afere u Budvi TQ Plaza, Jaz i Prijevor (AMD Budva).\nU ovom složenom predmetu, Tužilaštvo je obezbijedilo četiri svedoka saradnika, a spekuliše se da će sporazumno priznati krivicu Lazar Rađenović i Miloš Marović, ali kada pristanu da nadoknade štetu, koja im se stavlja na teret.\nFoto Tanjug, R. Prelić/ arhiva


VUČIĆ I BERBOK O UKRAJINI I EVROINTEGRACIJAMA – Televizija srpske dijaspore\nVUČIĆ I BERBOK O UKRAJINI I EVROINTEGRACIJAMA\nMinistarka spoljnih poslova Nemačke Analena Berbok sastala se u Beogradu sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem sa kojim je razgovarala o sitauciji u Ukrajini, usklađivanju Srbije sa spoljnom poltikom EU, dijalogu Beograda i Prištine.\nNemačka šefica diplomatije poručila je da je potreban vidljiv napredak u dijalogu Beograda i Prištine, jer je mir neophodan, prenosi Fonet.\nBerbok je istakla kako je potrebno da se vlade Srbije i Kosova nađu posle izbora i preuzmu korake ka obavezujućem dogovoru.\nOna je istakla da se svi moraju suprotstaviti ugrožavanju teritorijalnog integriteta i suvereniteta BiH jer to može da destabilizuje region.\n“U Nemačkoj dobro primećeno glasanje Srbije u UN”\nNemačka predstavnica je najviše govorila o ratu u Ukrajini, i istakla da ga nisu izabrale ni Srbija, ni Nemačka, već ruski predsednik Vladimir Putin i ocenila da je rat “besprizorna kampanja razaranja”.\n“Mir i sloboda su zajedničke vrednosti i onaj ko ih deli ne može stajati po strani i da se moraju naći zajednički stavovi u celoj međunarodnoj zajednici”, poručila je Berbok.\nOna je istakla da je u Nemačkoj dobro primećeno glasanje Srbije u UN i da je cilj rezolucije bio da se osudi Putin i njegovi militantni pomagači, a ne ruski narod.\nSrbija je glasala za rezoluciju Generalne skupštine UN u kojoj se osuđuje ruska agresija u Ukrajini i narušavanje teritorijalnog integriteta te zemlje, ali se ne pominju sankcije Rusiji.\nBerbok je naglasila da ljudi na Balkanu znaju koliko je dragocen mir i da se moraju svi suprotstaviti mišljenju da se nasilno mogu menjati granice u Evropi.\nOna je istakla da Nemačka želi Srbiju u EU i da je zbog toga neophodna reforma u vladavini prava, kao i da će Nemačka posvetiri pažnju Zapadnom Balkanu i postavljanjem specijalnog izaslanika koji će biti njene “oči i uši”.\nVučić: Nisam imao kontakte sa ruskim zvaničnicima\nUpitana o distanciranju predsednika Srbije Aleksandra Vučića od ruskog predsednika Putina, Berbok je rekla da je Srbija, kao i druge članice EU i međunarodne zajednice, “našla jasan jezik kada je reč o napadačkom ratu Putina i da se jasnije od toga ne može osuditi rat”.\nVučić je pitao “od čega” Srbija treba da se distancira i kakve veze Srbija ima sa sukobom u Ukrajini. On je naglasio da Srbija poštuje teritorijalni integritet Ukrajine i da je poručila da je nedopustiv napad na suverenu zemlju.\n“Nismo to radili jer nekoga volimo ili ne volimo, već jer su to norme međunarodnog javnog prava“, rekao je Vučić i dodao da su neki promenili svoje izjave u odnosu na 1999. godinu.\nKako je istakao, od početka sukoba nije imao nikakve lične kontakte sa ruskim zvaničnicima.\nOn je ocenio da je Nemačka ključni politički partner Srbije i da dve zemlje imaju odlične ekonomske odnose. Kako je rekao, sa ministarkom spoljnih poslova Analenom Berbok razgovarao je o evropskom putu Srbije, i preneo da je Berbok istakla važnost reformi u oblasti vladavine prava.\nRazgovarali su i o stanju u regionu i značaju očuvanja mira i stabilnosti, a Vučić je istakao da Srbija poštuje teritorijalni integritet BiH i Republike Srpske unutar BiH.\nKada je reč o odnosima sa Prištinom, Vučić je rekao da je, i pored različitih pogleda, zaključak da dijalogom treba rešavati probleme.\nMARSEJ: POVRIJEĐENA TRI POLICAJCA


Seminar Odbora za ljudska prava Valjevo – CHRIS Network\nSeminar za predstavnike NVO u okviru projekta „Adekvatni uslovi za maloletnike u ustanovama izolacije“, finansijski podržan od Kanadske Vlade a preko Kanadske Agencije za međunarodni razvoj CIDA.\nSeminar za predstavnike NVO u okviru projekta „Adekvatni uslovi za maloletnike u ustanovama izolacije“, finansijski podržan od Kanadske Vlade a preko Kanadske Agencije za međunarodni razvoj CIDA. Predavači na dvodnevnom seminaru “Nezavisna kontrola stanja ljudskih prava maloletnika u ustanovama izolacije-praktični aspekti rada” bili su mr Ivana Stevanović iz Centra za prava deteta Beograd, Slobodan Arsenijević, upravnik KPZ u Valjevu i dr Đorđe Alempijević iz Instituta za sudsku medicinu iz Beograda.\nPolaznici seminara bili su predstavnici Chris kancelarija iz Niša,N.Pazara,Negotina i Valjeva,kao i predstavnici Srpskog demokratskog foruma iz Beograda,Centra za ljudska prava i demokratiju iz Smedereva,predstavnici Vojske Srbije,lokalne RTV Marš i advokatske komore Šabac. U okviru seminara realizovana je i poseta KPZ za maloletnike u Valjevu.\nOvo je bio prvi u nizu seminara u okviru projekta namenjen predstavnicima organizacija civilnog društva.U toku su pripreme za realizaciju sledećeg seminara predviđenog za kraj aprila gde će se kao ciljna grupa pojaviti advokati.