Kada se osvrnemo na trenutnu situaciju u društvu, u kontekstu primene politika, reformi, (ne)demokratizacije i (ne)transparentnosti, čini se da civilno društvo, i jedini nezavisni glas koji se iz njega čuje, dobija sve veći značaj. Uzimajući u obzir da Srbija polako, ali sigurno – o čemu svedoče i mnogi međunarodni akteri i dokumenti (na primer, Izveštaj Evropske komisije o napretku ili GRECO izveštaj) – klizi u nedemokratski režim i udaljava se od svoje evropske perspektive, svetle tačke su one organizacije civilnog društva i mediji koji se i dalje neumorno bore za bolje društvo.\nA na tragu skorašnjih događaja i konstituisanja nove Vlade Srbije, civilno društvo u Srbiji je pretrpelo još jedan udarac – ukidanje Kancelarije za saradnju sa civilnim društvom, tela koje je imalo koordinirajuću ulogu u obezbeđivanju saradnje civilnog i javnog sektora. Deo nadležnosti Kancelarije prenesen je na novo Ministarstvo za ljudska i manjinska prava i društveni dijalog, tako da nam ostaje da čekamo i vidimo koliko će volje ono imati za saradnju sa civilnim društvom.\nZbog toga se mi, Beogradska otvorena škola, uz podršku Kraljevine Švedske, već četvrtu godinu zaredom trudimo da omogućimo rad i osnažimo barem deo civilnog društva i nezavisnih medija. Sve se ovo događa pod okriljem programa „Civilno društvo za unapređenje pristupanja Srbije Evropskoj uniji“ (CS4EU), kroz koji smo tokom prethodne godine ostvarili partnerstvo sa 11 organizacija civilnog društva i medija, koje zajednički rade na osmišljavanju inicijativa, ukazuju na probleme u društvu, informišu, pokreću promene i svojim aktivnostima unapređuju ne samo svoje oblasti već i društvo u celini. Takođe, u ovom procesu dobili smo i nove saradnike i partnere iz biznis sektora, koji su prepoznali važnost zajedničkog delovanja i podsticanja promena u različitim sferama.\nIako su nam se tokom ove nepredvidive i izazovne godine promenili početni planovi, uspeli smo da se prilagodimo i da, u nekom drugačijem formatu, nastavimo da radimo na ostvarenju ciljeva.\nVeć tradicionalno, programski partneri šalju svoje doprinose za Izveštaj Evropske komisije za Srbiju i za 2020. godinu, stavljajući akcenat na probleme u okviru svojih oblasti delovanja, što je, između ostalog, dovelo do oštrijeg Izveštaja i kritika upućenih vlastima u Srbiji, a naročito kada je u pitanju izostanak napretka u reformi javne uprave, pravosuđa, slobodi izražavanja, nezavisnosti medija i osnovnim pravima, ali i činjenice da u 2020. nije otvoreno nijedno poglavlje.\nStanje stvari na terenu\nŠta su naši partneri postigli ove godine?\nPre svega i vrlo važno, prilagodili su se novonastaloj situaciji i, tamo gde je bilo logično, prebacili fokus svog rada prateći razvoj događaja izazvanih pandemijom virusa korona.\nInicijativa za prava osoba s mentalnim invaliditetom (MDRI-S) je od početka pandemije ukazivala na veoma loš položaj i ugrožavanje osnovnih ljudskih prava osoba s mentalnim invaliditetom, naročito onih koji žive u institucijama. Osim kampanja javnog reagovanja, analiza stanja i politika i aktivnog učešća u javnim raspravama, tokom vanrednog stanja pisali su i otvorena pisma javnim zvaničnicima i izborili se za izuzeće osoba s mentalnim invaliditetom od obaveze poštovanja, tokom marta i aprila, policijskog časa u Srbiji.\nJedan od načina na koji naši partneri skreću pažnju na određene oblasti i probleme je kroz objavljivanje alternativnih izveštaja. Zašto se ovi izveštaji zovu alternativnim? Zato što bi u demokratskom društvu takve izveštaje – nezavisne i koji prikazuju realno stanje stvari – trebalo da objavljuju državni organi. S obzirom na to da naše iskustvo pokazuje da ovakvi izveštaji ili ne postoje, ili su pristrasni ili nepotpuni, neki od naših partnera su preuzeli na sebe da obave istraživanja u politikama i oblastima svog delovanja:\nPa tako, već četvrtu godinu zaredom, veliku medijsku i pažnju javnosti privlači Alternativni izveštaj o položaju i potrebama mladih u Srbiji 2020, koji objavljuje Krovna organizacija mladih Srbije (KOMS). Ovaj izveštaj profilisao se kao jedno od najviše citiranih istraživanja koje ukazuje na razmišljanja i stavove mladih. Ove godine, osim osnovnih i stalnih pitanja koja se odnose na: politiku, bezbednost, zapošljivost, mladi su odgovarali i na pitanja koja se tiču pandemije, vanrednog stanja, mentalnog zdravlja, obrazovanja i mnoga druga. A osim toga, KOMS se bavio i kontrolom konkursa za projekte Ministarstva omladine i sporta, ali i davao preporuke za unapređenje zapošljivosti mladih u Srbiji.\nOsim KOMS-a, alternativni izveštaj Prava deteta u procesu pridruživanja Srbije EU, peti put objavljuje Užički centar za prava deteta (UCPD) i on predstavlja analizu Izveštaja o sprovođenju Akcionog plana za Poglavlje 23. U ovom izveštaju UCPD ukazuje na ugrožavanja prava deteta, naročito kada je reč o pristupu kvalitetnom obrazovanju i uopšte (ne)mogućnostima (najčešće tehničkim) praćenja onlajn-nastave tokom pandemije. Pored ovog istraživanja, UCPD se tokom ove godine povezao s lokalnim zainteresovanim organizacijama iz drugih gradova, a sve radi promovisanja prava deteta i zajedničkog rada u ovoj oblasti.\nKada smo već kod Poglavlja 23, osvrnućemo se i na tehnički izveštaj Udruženja tužilaca i zamenika javnih tužilaca Srbijeb ̶ Gde je pravosuđe u Srbiji u ispunjenju prelaznih merila iz Poglavlja 23, u čijem su fokusu pitanja u kojoj meri je došlo do harmonizacije sa evropskim standardima, da li je tužilaštvo autonomno i nezavisno i kakvo je sudstvo u Srbiji.\nTakođe, Nezavisno udruženje novinara Srbije (NUNS) je izradilo izveštaj Sloboda izražavanja u vreme vanrednog stanja (Refleksija na aktivnosti iz Akcionog plana za pregovaračko Poglavlje 23), koji se odnosi na niz donesenih propisa tokom vanrednog stanja, a čime je ostvaren direktan uticaj na rad novinara, poput ograničavanja kretanja, zabranu prisustva događajima važnim za pravovremeno i istinito obaveštavanje građana. Još jedna važna tema kojom se NUNS bavio bila je bezbednost novinarki i pružanje pravne pomoći ugroženim novinarkama.\nMedijski partner European Western Balkans (EWB) objavio je u javnosti veoma vidljiv i citiran izveštaj Stanje demokratije u Srbiji 2020, a deo izveštaja koji je privukao najviše pažnje odnosio se na nepravilnosti uočene tokom parlamentarnih i lokalnih izbora održanih u Srbiji 21. juna. Osim toga, EWB je tokom godine vredno radio na izveštavanju o procesu evropskih integracija, ne samo kroz vesti već i kroz druge medijske forme – analize, intervjue, video-materijale i drugo.\nTema kojom se tokom ove godine bavio Odbor za ljudska prava Valjevo tiče se promocije, uvođenja i češćeg izricanja alternativnih sankcija u domaćem zakonodavstvu. Na tragu toga, radili su na uporednoj analizi zakonodavne prakse u državama EU i Srbiji i došli do rezultata da je stepen izricanja alternativnih sankcija u Srbiji na daleko nižem nivou nego u EU. Takođe, preveli su i neke od preporuka Saveta Evrope o sankcijama i merama u zajednici.\nENECA iz Niša se primarno bavila promocijom, podrškom i razvojem mikro, malih i srednjih preduzeća iz čega su proizašle preporuke i javna politika radi unapređenja ovog sektora, a koja je razmatrana od strane Grada Niša.\nNaši medijski partneri su kontinuirano radili na informisanju javnosti o aktuelnim temama. Centar za istraživačko novinarstvo (CINS) i Mreža za istraživanje kriminala i korupcije (KRIK) objavili su veliki broj istraživačkih priča. CINS je, između ostalog, istraživao javne nabavke medicinske i prateće opreme koja je služila za borbu protiv pandemije, dok je KRIK istraživao najzanimljivije slučajeve kriminala i korupcije, odgovor tužilaštva, ali i potencijalne sprege kriminala i vlasti. Ove istraživačke priče dosegle su milionski auditorijum i izazvali brojne reakcije.\nTV Forum, medijski partner koji deluje u Prijepolju, na lokalu, četvrtu godinu odoleva pritiscima i nastavlja da nepristrasno izveštava o temama važnim za javnost. Na njihovim portalima nalaze se priče koje govore o evropskim integracijama Srbije, uglavnom fokusirane na posebne oblasti poput ribolova, pčelarstva i poljoprivrede. Ni u njihovim objavama nije izostalo informisanje o realnom stanju tokom pandemije i izazovima s kojima se lokalne samouprave suočavaju.\nVerni idejama boljeg društva\nDa se vratimo priči s početka, novi deo projekta podrazumeva saradnju s biznis sektorom i izgradnju strateškog partnerstva u kontekstu evropskih integracija. Cilj je da se biznis i civilni sektor povežu oko zajedničkih interesovanja i zajedničkim snagama stavljaju različite teme na dnevni red, te pokreću promene.\nPočetkom 2020. održan je događaj Integracije – inovacije na kom su okupljeni predstavnici sva tri sektora – biznis, civilnog i javnog. Teme koje su se iskristalisale kao one za koje postoji najveće interesovanje i na čijem razvoju smo radili prethodne godine su: energetska efikasnost, reciklaža, socijalno preduzetništvo i zapošljivost.\nI dok su ostale još uvek u fazi razvoja, sastanaka i povezivanja, jednu inicijativu smo uspostavili i realizovali.\nTokom ove godine, osigurali smo strateško partnerstvo sa OTP bankom u oblasti socijalnog preduzetništva. To podrazumeva da su članovi i članice tima BOŠ-a i ENECA-e učestvovali u praćenju i selekciji konkursa OTP banke – Generator the Game Changer. Ovaj konkurs raspisan je u dve oblasti – za najbolju novu ideju koja će pomoći mikro, malim i srednjim preduzećima da prebrode krizu izazvanu pandemijom Covid-19 i za razvoj već postojeće ideje sa istim ciljem. BOŠ i ENECA će u narednom periodu pružati mentorske i konsultantske usluge svim finalistima koji su osmislili novu ideju i to u oblastima marketinga i prodaje, finansija i izvorima finansiranja i strateškog planiranja.\nProgram Civilno društvo za unapređenje pristupanja Srbije EU će nastaviti s radom i tokom 2021, i mi ćemo, nadamo se u manje izazovnom okruženju, moći da nastavimo tamo gde smo stali i da ostanemo verni idejama koje menjaju društvo.


Pireus ne da Kostiću celu AIK banku - Kragujevac online - Sve o gradu na jednom mestu\nTrenutno se nalazite na strani: O Kragujevcu Ekonomija Privreda Pireus ne da Kostiću celu AIK banku\nPireus ne da Kostiću celu AIK banku\nNovi Sad -- Iako su mediji najavili da će vlasnik MK grupe Miodrag Kostić preuzeti AIK banku, Pireus grupacija nije spremna da se odrekne svog udela, piše "Dnevnik".\nKako navodi list, na srpskom banakrskom tržištu naredni period doneće dosta promena. Cele prošle godine najavljivan je dolazak jedne od banaka iz Emirata, što bi konačno trebalo da se desi ove godine, a nove vlasnike treba da dobiju i Čačanska, Hipo, te AIK banaka.\nNajviše pažnje u proteklom periodu izazvala je namera biznismena Miodraga Kostića, odnosno MK grupe, da preuzme 100 odsto AIK banke, preko kompanije „Sunoko“ koja je u njihovom sastavu.\nU brokerskoj kući „Sinteza“ već su izračunali da će im za 100 odsto vlasništva u pomenutoj banci trebati 9,2 milijarde dinara ili nepunih 80 miliona evra. Ipak, kako sada stvari stoje, izgleda da do stopostotnog vlasništva neće biti baš lako doći.\nNajveći akcionar AIK banke sa 20,35 odsto udela je grčka ATE banka, čiji je vlasnik Pireus grupacija. O tome da li planira da proda ovaj udeo „Sunoku“ u odgovoru iz banke za „Dnevnik“ kažu da Pireus banka „nije spremna da proda akcije AIK banke iz više razloga“.\n"Takva odluka za sada ne može da se donese jer javna ponuda kompanije “Sunoko“ nije zvanično objavljena. Plan cele grupe i Pireus banke sa sedištem u Beogradu koja posluje na našem tržištu je da jača svoje prisustvo i širi obim poslovanja i uticaj na tržištu u godinama koje predstoje", rečeno je za "Dnevnik".


Jeftini letovi iz Španije za Južnoafričku Republiku - Avionske karte Španija Južnoafrička Republika - eSky.ba\nLetovi iz Španije za Južnoafričku Republiku\nPretražite letove iz Španije za Južnoafričku Republiku\nProvjerite najbolje ponude letova iz Španije za Južnoafričku Republiku\n✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Španije za Južnoafričku Republiku na eSky.ba?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Španije za Južnoafričku Republiku?\n✔ Ako rezerviram let iz Španije za Južnoafričku Republiku, mogu li rezervirati ujedno i smještaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove iz Španije za Južnoafričku Republiku?\nBudite sigurni, da na eSky.ba ponuda letova iz Španije za Južnoafričku Republiku uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizirane za visoki standard.


Mihajlovićeva u kontroli gradilišta na Koridoru 10 u Grdeličkoj klisuri: Ovakva gradilišta želim da vidim svuda po Srbiji – Info Centar Juga\nPotpredsednica Vlade Srbije i ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, prof. dr Zorana Mihajalović, nastavila je vanrednu kontrolu gradilišta po Srbiji. Danas je obišla deo Koridora 10, deonicu Grdelica–Caričina dolina u Grdeličkoj klisuri, na kojoj radove izvode firme iz Republike Srpske – „Integral inženjering“ i „Prijedor putevi“, zajedno sa šabačkim „Interpokom“.\n„Za razliku od gradilišta koja smo obišli proteklih dana, ovo je gradilište za koje mogu da kažem da sam njime zadovoljna. Danas je subota, a ovde ima više od 200 radnika koji rade u dve smene, ovde je više od 100 mašina i zaista se radi kako treba. Ovakva gradilišta želim da vidim širom Srbije! Na ovoj deonici radi kompanija iz Republike Srpske „Integral inženjering“ i vrlo sam zadovoljna kako rade“, istakla je potpredsednica Mihajlović.\nOna je istakla da je ovde reč o najtežoj deonici Koridora 10 i to o onom jedinom preostalom delu koji se završava na našoj najvažnijoj saobraćajnici. Trenutno se radi na miniranju dela koji se naziva Momin kamen kako bi se zaštitila deonica auto-puta koja će ovuda da prođe.\n„Zbog izuzetno teškog terena kroz Grdelicu ćemo imati nekoliko mostova i vijadukta kako bismo mogli da probijemo klisuru. Do sada je izminirano i odneto oko 250.000 kubika kamena, koji neće biti uništen i bačen, već će biti iskorišćen za podlogu auto-puta, čime su ostvarene velike uštede. Kako sam saznala, samo jednog dana potrošeno je više od 20 tona eksploziva za miniranja. Ono što sam tražila od izvođača jeste da posebnu pažnju obrate na bezbednost radnika i dobila sam uveravanja da će sve biti kako treba“, rekla je potpredsednica Mihajlović.\nOna je naglasila i da je ova deonica karakteristična jer je zbog zahtevnih radova morao da bude izmešten i deo međunarodne pruge Beograd–Niš–Preševo i dalje ka Makedoniji i Grčkoj. Novosagrađena deonica ove pruge u saobraćaju je već godinu dana. Ukupna vrednost radova na Koridoru 10 na deonicama kroz Grdeličku klisuru iznosi 234,4 miliona evra.\nDanas je svetski dan pasa\nSNS organizovao druženje na Brestovačkom jezeru\nOpština Medveđa i Sijarinska banja na 10-tom Forumu Zdavstvenog i velnes spa turizma\nBojnik: Za nanošenje blata na javni put kazna do 50 hiljada ili zatvor


Štab za vanredne situacije: Upozorenje na potencijalno nevrijeme | Srpskacafe\nŠtab za vanredne situacije: Upozorenje na potencijalno nevrijeme\nUtorak, 9.07.2019., 14:31 Utorak, 9.07.2019., 14:32\nŠtab za vanredne situacije opštine Prnjavor izdao je danas upozorenje na potencijalno opasne vremenske prilike sa čestom grmljavinom i lokalnim nepogodama.\nIz Štaba su pozvali na preduzimanje preventivnih mjera radi zaštite imovine i materijalnih dobara.\n– Apelujemo na građanie, privredna društva i pravna licia da preduzmu preventivne mjere radi zaštite imovine i materijalnih dobara od opasnosti od grada, te da prate situaciju i saopštenja nadležnih službi i postupaju u skladu sa njima – navodi se u obraćanju javnosti.\nPovećana količina padavina prognozirana je do sutra u 6 časova. Sve eventualne opasnosti građani mogu prijaviti na besplatne telefonske brojeve 121 i 123.\nprnjavorapelupozorenjegrmljavinaštab za vanredne situacijeopasne vremenske prilikelokalne nepogode


Republika Srbija je na današnjem reotvaranju postojeće emisije evroobveznica, Srbija 2029, izdate 26. juna ove godine, na međunarodnom tržištu kapitala, prodala 550 miliona evra obveznica sa prinosom od 1,25 odsto, što je niže za čak 37 baznih poena u odnosu na inicijalnu stopu prinosa na obveznice koje su emitovane u junu ove godine, što je najniži prinos ikada ostvaren na obveznice Republike Srbije emitovane na međunarodnom finansijskom tržištu. Bolja cena koju smo ostavrili na današnjem trgovanju ukazuje na dodatno smanjenje rizika zemlje u roku od svega 5 meseci i potvrde poverenja investitora u rezultate koje Vlada Republike Srbije ostavruje.\nNakon prezentacije ostvarenih rezultata Republike Srbije, danas, 5. novembra, pristupilo se prikupljanju ponuda za emisiju obveznica u vrednosti od 550 miliona evra. Ostavrena je tražnja od preko 1,7 milijardi evra, što je trostruko više od ponuđene vrednosti emisije, a od strane respektibilnih svetskih fondova, osiguravajućih kuća i banaka uz veoma dobru geografsku disperziju. Prikupljanje ponuda započeto je na nivou od 1,45 odsto. Uspešni rezultati koje je Republika Srbija kontinuirano ostvaruje, zajedno sa povoljnim uslovima na međunarodnom finansijskom tržištu kapitala, rezultirali su danas da se nove obveznice prodaju po istorijski najnižoj stopi prinosa od 1,25 odsto.\nIz perspektive finansijskog tržišta, ovo je veliki rezultat za našu zemlju. Uspeli smo da se u ovoj godini dva puta pojavimo na međunarodnom finansijskom tržištu i potvrdimo najniže kamatne stope na državne hartije od vrednosti koje je Republika Srbija do sada izdala.\nNakon emisije obveznice u iznosu od jedne milijarde evra u junu mesecu ove godine kada je interes investitora kada je interes investitora takođe bio značajno veći od ponude, odlučili smo da još jednom iskoristimo veoma povoljne uslove na međunarodnom tržištu i proširimo obim emisije za dodatnih 550 miliona evra.\nEmitovanje ove obveznice, po istorijski najnižoj stopi prinosa od 1,25 odsto, će doprineti daljoj fiskalnoj konsolidaciji kroz značajno smanjenje troškova kamata u budžetu Republike Srbije, poboljšanju valutne strukture i javnog duga. Sredstvima nove emisije otplaćujemo deo obveznice denominovane u dolarima, koja je emitovana 2013. godine po znatno višoj stopi, 4,875%, a koja dospeva u februaru 2020. godine. U postupku otkupa dolarskih obveznica, koji je trajao od 28. oktobra do 4 novembra 2019. godine, prijavljeno je 590 milona dolara, odnosno 73,7 odsto vrednosti obveznica u odnosu na nedospeli iznos od 800 miliona dolara i koje će biti otkupljene sredstvima nove emisije.


Gde je nestala radnička klasa - Intervju – Goran Musić, ekonomista - Nedeljnik Vreme\nBroj 1167 16.05.2013\nIntervju – Goran Musić, ekonomista\n"Strane direktne investicije se nekritički prizivaju kao jedina poluga rasta. Niko ne postavlja pitanje da li će šire stanovništvo zaista profitirati od dolaska stranih kompanija. Dovoljno je osvrnuti se na životni standard ljudi u Bugarskoj i Rumuniji da bismo shvatili da ulazak u EU i uspeh velikog biznisa ne povlači za sobom automatski i blagostanje običnih građana. Istina je da je državni aparat Srbije danas u potpunosti zavisan od projekata i donacija koje odobrava EU na isti način kao što su domaći tajkuni zavisni od stranih banaka"\nPiše: Miloš Baković Jadžić, Vladimir Simović\nGoran Musić je ekonomista, istoričar i dugogodišnji aktivista u studentskim i radničkim inicijativama. Trenutno je na doktorskim studijama istorije u Italiji (Evropski univerzitetski institut u Firenci), gde istražuje štrajkački pokret u poznom jugoslovenskom socijalizmu. Musić je 6. maja na poziv Centra za politike emancipacije u beogradskom Domu omladine, u sklopu ciklusa "Zaglavljeni na periferiji: analize procesa periferizacije i kritike tranzicionog diskursa", održao predavanje pod nazivom "Godine raspleta: jugoslovensko radničko samoupravljanje između tržišnog socijalizma i neoliberalizma, 1987–1991".\nSa Goranom Musićem smo razgovarali o poslednje tri decenije našeg društva. Dotakli smo se socijalizma, raspada SFRJ, pitanja tranzicije, karakteristika postpetooktobarske decenije, ali i perspektiva evrointegracija.\n"VREME": Osamdesete godine prošlog veka predstavljaju prekretnicu u savremenoj globalnoj istoriji. Tada "realni socijalizam" zapada u krizu, neoliberalna logika postaje dominantna, a države tzv. istočnog bloka počinju da se reformišu i integrišu u globalnu ekonomiju. U SFRJ ovaj period obeležen je uticajem MMF–a, radničkim štrajkovima i rastom nacionalizma. Možete li nam ukratko pojasniti socijalna previranja u poslednjoj jugoslovenskoj deceniji?\nGORAN MUSIĆ: U Srbiji se iz današnje perspektive osamdesete godine prošlog veka interpretiraju ili kao poslednja dekada dobrog i bezbrižnog života u zajedničkoj državi ili kao početak puta u propast, mračni tunel na čijem kraju nas čeka neminovna eksplozija. Krvoprolića koja su usledila 90-ih u velikoj meri oblikuju naše kolektivno sećanje na to vreme. Obični ljudi život u deceniji koja je prethodila raspadu SFRJ romantizuju poredeći je sa godinama sankcija i ratova. Sa druge strane, osamdesete se često predstavljaju kao godine u kojima se stanovništvo oduševljeno pridružuje udaranju u ratne bubnjeve i slavljenju jakih vođa. Navodna lakoća kojom nacionalisti dolaze na vlast u svim republikama jeste mit koji u životu održavaju kako nacionalističke tako i liberalne političke struje. Prva, kako bi sa sebe sprala istorijsku krivicu prikazujući sebe kao izraz volje naroda, a druga – kako bi očuvala imidž neukaljane, prosvetljene elite koja društvo čuva od destruktivnih unutrašnjih poriva.\nAko pogledamo izvore iz tih godina, ključna reč tada, kao i danas, jeste kriza. Usled prezaduženosti kod stranih poverilaca, jugoslovenska savezna vlada usvaja niz mera štednje pod tutorstvom MMF-a. Životni standard velikog broja radnih ljudi, posebno onih zaposlenih u baznim industrijama i preduzećima u prerađivačkom sektoru, koja nisu imala direktan pristup devizama, srozava se na nivo iz sredine 60-ih. Raskorak između zvanične ideologije društvene jednakosti, radničkog samoupravljanja i problema sa kojima se ljudi suočavaju u svakodnevnom životu postaje sve očigledniji. U toj situaciji se pojačava aktivnost raznoraznih društvenih aktera koji pokušavaju da ponude svoja objašnjenja krize i predloge za njeno prevazilaženje. Nacionalizam se sredinom te decenije sa margina polako pomera u glavni tok javnog diskursa. Međutim, osamdesete godine obeležile su protivrečne tendencije i raznovrsne ideje koje uleću u vakuum koji iza sebe ostavlja zvanična ideologija. Tu nailazimo na predane zagovornike slobodnog tržišta, kojih u SFRJ nikada nije manjkalo, ali i na masovne mobilizacije industrijskog proletarijata koji diže glas protiv svaljivanja tereta reformi na leđa radničke klase, na pokušaje ponovnog promovisanja integralnog jugoslovenskog identiteta, na preispitivanje predratne istorije same Komunističke partije Jugoslavije i različitih frakcija unutar nje itd.\nPostoje analitičari koji raspad SFRJ tumače spoljnim faktorima gde se međunarodna zajednica, predvođena ujedinjenom Nemačkom, vidi kao glavni akter dezintegrisanja Jugoslavije. Sa druge strane, ima i onih koji ključ pronalaze u unutrašnjim kontradikcijama socijalizma. Kako vi tumačite raspad socijalističke Jugoslavije?\nIstorijski gledano, velike sile igraju bitnu ulogu na Balkanu gde su se lokalne elite i oružani pokreti često mogli osloniti na podršku stranih mentora sa suprotstavljenim interesima. Raspad SFRJ u tom smislu nije izuzetak. Istoriografija kod nas i u inostranstvu se dosta bavila diplomatskom istorijom i ulogom stranih faktora, ali ono što ostaje zapostavljeno jeste unutrašnja dinamika, napori običnih ljudi, prodor novih tumačenja društvene realnosti i stvaranje novih elita. Tri ključna društvena aktera poznog samoupravljanja jesu politička birokratija, takozvana tehnokratija, tj. privilegovani sloj direktora društvenih preduzeća i radnička klasa. Tehnokratija je svoje interese po pravilu vezivala za decentralizaciju, autonomiju preduzeća u odnosu na državu i širenje uticaja tržišta. U prve tri decenije postojanja samoupravljačkog socijalizma partijski vrh je koristio tržišne impulse kako bi izbegao zamke komandne ekonomije i iskoristio međunarodne tokove kapitala. Međutim, linija prelaska u punokrvni tržišni sistem nikada nije pregažena. Glavni partijski kadrovi, koji su pamtili život u predratnom kapitalističkom društvu i prošli revolucionarni rat, nisu bili spremni da dopuste restauraciju tržišta kao glavnog regulatora odnosa u društvu.\nSredinom 80-ih se stvari radikalno menjaju. Stari partijski kadrovi nestaju sa scene, komandne ekonomije "realnog socijalizma" ulaze u stagnaciju, a u najrazvijenijim kapitalističkim društvima neoliberalizam zamenjuje državni intervencionizam kao dominantna ekonomska politika. U jugoslovenskim republikama nove generacije političkih lidera, poput Milana Kučana ili Slobodana Miloševića, u potpunosti usvajaju reformske ideje menadžera društvenih preduzeća i tržišno orijentisanih ekonomskih savetnika. Od eksperimenta modernizacije kroz "tržišni socijalizam" prelazi se u konvencionalnu tržišnu ekonomiju sa tradicionalnim institucijama građanskog društva, koje će navodno pružiti okvir za dalji razvoj demokratije i povratak ekonomskog rasta. Reforma u ovom pravcu samo je zaoštrila konkurenciju među jugoslovenskim preduzećima i produbila jaz između razvijenijih republika i nerazvijenog juga. Postalo je jasno da se jugoslovenski ekonomski prostor sastoji od više samodovoljnih nacionalnih tržišta koja su potom pokušala da obrazuju i sopstvene institucije koje bi štitile interese posedničkih klasa u nastajanju od rivala iz susednih republika. Miloševićev pokušaj da "na mišiće", kroz ujedinjenu Srbiju, recentralizuje jugoslovensko tržište samo je ubrzao čitav proces razgradnje.\n"Buđenje srpske nacije" krajem osamdesetih je, dakle, bilo samo sredstvo za pokušaj prevazilaženja krize "realnog socijalizma" i približavanja Zapadnoj Evropi. Krajem 80-ih nacionalisti su postavljali slobodno tržište u centar svojih ekonomskih programa dok su ekonomski liberali često podrazumevali etnički shvaćenu nacionalnu državu kao prirodno okruženje za privlačenje investicija i izgradnju efikasnih državnih institucija. Jugoslavija je kod većine novih partija shvatana kao "veštačka tvorevina", a etnički momenat je bio važan zbog nametanja društvenog konsenzusa zasnovanog na pretpostavljenom organskom jedinstvu nacije. Povratak u konvencionalne okvire kapitalističke modernizacije morao je da nađe svoje ideološko opravdanje, pre svega zbog socijalnih šokova koje je neizbežno izazivao. Ovo ideološko opravdanje je bilo u temeljnoj pretpostavci da postoji nacionalni interes svih Srba, odnosno da se materijalni interesi ljudi poklapaju samim tim što su pripadnici iste nacije. Politička elita je tako vlastite materijalne interese proglasila za opšte, kačeći im etiketu "nacionalnih".\nKoja je uloga radničke klase u tim događanjima?\nPored mobilizacija kosovskih Srba, radnički štrajkovi su bili glavni društveni pokret odozdo u tadašnjoj Jugoslaviji. Radnici u svim republikama izlazili su pred lokalne skupštine zahtevajući da se zaustavi dalje socijalno raslojavanje i pozivali se na jedinstvo jugoslovenske radničke klase. Međutim, jugoslovenski samoupravljački sistem je bio fokusiran na pojedinačna preduzeća i nije stvorio institucije u kojima bi radnička klasa mogla samostalno da komunicira i povezuje se preko granica fabričkih kapija. Pozivi za klasnim jedinstvom su tako uglavnom ostali apstraktni, a politička birokratija na republičkom nivou je ostala glavni tumač interesa "sopstvene" radničke klase.\nStratezi ekonomskih reformi su se pak pribojavali industrijskih radnika kao glavnog društvenog aktera koji bi potencijalno mogao da obori reformski kurs. Liberalno orijentisani analitičari tog vremena stalno su upozoravali na opasnost mogućeg saveza između konzervativnijeg dela SKJ i industrijskih radnika. Postojala je bojazan da će se ponoviti scenario iz kasnih šezdesetih, kada su tržišne reforme potisnute pod pritiskom otpora odozdo, a radnička klasa dobila veća ovlašćenja unutar preduzeća putem niza zakonskih akata uvedenih tokom 70-ih. Nagli uspon Slobodana Miloševića se često tumači upravo kao rezultat jednog takvog saveza. Srpsko partijsko rukovodstvo je navodno nespremno dočekalo pad Berlinskog zida i okrenulo se savezu sa masama kroz nacionalizam umesto reformama.\nOvakva viđenja gube iz vida da je Milošević predstavljao novu vrstu pragmatičnog političara koji nije osećao obavezu da po svaku cenu čuva institucije proizašle iz socijalističke revolucije. On je čvrsto stajao na pozicijama tadašnjih direktora najuspešnijih preduzeća u Srbiji. Miloševićev ekonomski program je pratio neoliberalni duh vremena zagovarajući rezanje samoupravljačkih struktura unutar fabrika i šire otvaranje jugoslovenske privrede ka svetskom tržištu. Njegovo obraćanje radnicima iz Rakovice ispred Savezne skupštine u oktobru 1988. nije bilo u funkciji usporavanja reformi, već upravo pridobijanja radnika za tržišna rešenja i borbu protiv političkih struktura u pokrajinama koje su se navodno opirale promenama.\nObično se kaže da su štrajkači iz Rakovice tog dana došli kao radnici, a vratili se kao Srbi?\nTa fraza je postala kliše kojim se opisuje nekakav pretpostavljeni urođeni poriv ljudi na Balkanu da se odazivaju na ideologiju "krvi i tla". Činjenica je da je Milošević uspeo da demobiliše Rakovicu tog dana, ali to je uradio tako što je pristao na sve njene zahteve. Tadašnja tržišna reforma, kao uostalom i svaka pre nje, sprovođena je pod parolom jačanja samoupravljanja. Promovisana je ideja da će se rezanjem državne birokratije u pokrajinama i samoupravnih tela unutar fabrika dohodak koji ostaje radnicima povećati. Radnici Rakovice su delom prihvatili kurs reformi verujući da će one ojačati poziciju direktnih proizvođača naspram režije i ujediniti radničku klasu u Jugoslaviji preko nacionalnih granica. Takođe, nema sumnje da su mnogi radnici prihvatili ideologiju srpskog nacionalizma i videli jaku Srbiju kao jedini garant očuvanja Jugoslavije. Ali, isto tako, činjenica je da su radnici sve vreme u program reformi pokušavali da ubrizgaju klasnu sadržinu, poput smanjenja razlika u primanjima i obavezu da se veliki industrijski sistemi održe u životu putem novih investicija. Najzanimljiviji predlog koji je došao iz Rakovice bio je uvođenje Veća udruženog rada u Saveznu skupštinu kao mere koja će ojačati političku moć radničke klase i povezati radne ljude iz različitih krajeva Jugoslavije. Srpsko vođstvo je jednostavno ignorisalo ovaj zahtev. Malo je poznato da je godinu dana nakon izlaska pred Saveznu skupštinu Rakovica ponovo održala protestni skup na kojem su sindikalni predstavnici otvoreno kritikovali republičko vođstvo zbog činjenice da u svoj program izmena saveznog Ustava nisu uvrstili radničke zahteve.\nTokom 90–ih godina u svim bivšim jugoslovenskim republikama rađa se nova buržoazija, koja je regrutovana delom iz redova stare političko–ekonomske nomenklature, a delom nastala od različitih oblika ratnog profiterstva. Takođe, ukinuta je društvena svojina, koja je delom privatizovana, a delom pretvorena u državnu. Ipak, devedesete godine u Srbiji su bile viđene, a neki ih i dalje tumače kao nastavak socijalističkog perioda.\nMiloševićev režim nije rastegao tranziciju u kapitalizam zato što je tobože ostao veran održanju socijalizma kao što su to 90-ih tvrdile opozicione partije. Ionako fleksibilne granice tržišnog socijalizma bile su prekoračene do 1991. godine, sa odlučnom namerom da se društvo transformiše u skladu sa kriterijumima funkcionalne tržišne privrede i institucijama građanske nacionalne države. Povratak ekonomske uloge države bio je pragmatična reakcija na haos, koji je izbio nakon pokušaja restauracije kapitalizma i usled međunarodne izolacije. Očuvanje društvenog vlasništva i nove nacionalizacije nisu sprovedeni sa ciljem povratka u stari sistem. Naprotiv, preživljavanje državnog i društvenog sektora paralelno sa rastućim udelom sive ekonomije, pod čvrstom kontrolom autoritarne političke elite ispresecane mrežama mafije, omogućilo je presipanje kapitala u privatne džepove i izgradnju nove periferne posedničke klase, sačinjene od bivših partijskih aparatčika, direktora društvenih preduzeća, mafijaških gazdi i ratnih profitera. Sve do kraja 90-tih ulični protesti ovu novu posedničku klasu žigošu kao "bandu crvenu", iako je ona do tada već odavno prestala da se skriva iza socijalizma i otvoreno krenula ka kapitalizmu. I danas postoje ljudi koji tvrde da "prava" tranzicija kod nas nikada nije ni počela, ne shvatajući da je ono što nas okružuje upravo slika i prilika jednog tipa perifernog kapitalizma u kome živi velika većina svetskog stanovništva.\nPeti oktobar je viđen kao prekretnica u našoj novijoj istoriji. Ipak, možemo li o ovom datumu govoriti kao o revoluciji u smislu potpunog raskida sa poslednjom decenijom XX veka?\nDo ulaska u novi milenijum, prve teorijske kritike "doktrine šoka" već su ušle u glavni tok ekonomske i političke nauke. Razorne posledice politike iz ranih 90-ih u Istočnoj Evropi dovele su do toga da akademija i političari počnu ponovno da promišljaju ulogu države u procesu tranzicije. Antiglobalistički pokret u visokoindustrijalizovanim zemljama je bio pred vrhuncem, a društveni pokreti u Latinskoj Americi izrodili su nove vlade koje su odbijale da sprovode ortodoksnu ekonomsku politiku iz prethodne dve decenije. Nova vladajuća garnitura u Srbiji bila je potpuno odsečena od ovih globalnih procesa. Njeni protagonisti su dolazili iz parohijalnih srpskih opozicionih krugova 90-ih, u kojima su antikomunistički intelektualci, nacionalističke političke stranke i liberalne nevladine organizacije imali monopol nad političkim diskursom.\nDecenija nakon svrgavanja Miloševića bi se tako mogla okarakterisati kao neka vrsta zakasnelog dolaska neoliberalizma na naše prostore. Učaureni tokom čitave decenije pod Miloševićem, najuspešniji lokalni biznismeni su prerasli uska tržišta koja im je nudio državni kapitalizam pod nadzorom Miloševićeve partije. Da bi proširili i legalizovali svoj biznis, pripadnici vladajuće klase u nastajanju, ljudi koje danas zovemo tajkunima, imali su potrebu za pristupom stranim bankarskim kreditima. No, pre svega im je bilo potrebno političko zeleno svetlo za otkup profitabilnih državnih kompanija. Miloševićev okoštali režim, koji se bazirao na podršci direktora državnih i društvenih preduzeća, bio je zbačen, a investicije velikih privrednika u politiku preusmerene ka bivšim opozicionim strankama. Srbijanska periferna buržoazija je stoga škartirala SPS kako bi na mesto ove partije došao čitav spektar političkih stranaka koje služe njenim interesima.\nNa drugoj strani, radnička klasa je propustila istorijsku priliku da izgradi vlastite organizacije i tako izgradi treći politički pol koji bi se za razliku od "prve" i "druge" Srbije bazirao na klasnim, odnosno materijalnim životnim interesima i socijalnim pitanjima. Odluka jednog dela radništva da se priključi protestima protiv vlade 5. oktobra bila je ključni "jezičak na vagi" koji je omogućio opozicionim strankama da preuzmu vlast. Kolubarske rudare su kratko slavili kao nacionalne heroje, ali među prvim zakonima koje je donela postmiloševićevska vlada bio je novi Zakon o radu, koji je ukinuo formalnu obavezu kolektivnog pregovaranja i učinio tržište rada fleksibilnijim za poslodavce. Dalje, novi Zakon o privatizaciji je odustao od insajderskog modela i uveo konvencionalnije načine neposrednih prodaja jednom većinskom vlasniku, dopunjene ograničenim davanjima akcija radnicima i širem stanovništvu. Politički kurs privatizacija i rezanja radničkih prava ostaje aktuelan u narednim godinama bez obzira na to koja se koalicija zadesila na vlasti.\nPrivatizacija je dovela do deindustrijalizacije, gubitka radnih mesta. Javni sektor je pod konstantnim pritiskom. Ipak, većih mobilizacija i učinkovitijih otpora ovakvom razvoju situacije gotovo da nije bilo. Kako tumačite ovaj paradoks?\nPitanje rada i radničke klase se, na ovaj ili onaj način, vraća na političku scenu. Klasni sukob uvek iznova izbija u prvi plan, nakon što se istroše ideološki okviri nacionalizma, "evropejstva" ili neke treće apstraktne konstrukcije. Na kraju dana, pripadnici radničke klase ne bivaju pošteđeni od svojih gazda, ili od države, ili od zakona tržišta, bili oni Srbi ili ne, bili "evropejci" ili nacionalisti. Oni moraju da izbore vlastito pravo na rad i dostojanstven život. Za sada ostaje otvoreno pitanje da li će novo organizovano radništvo u Srbiji izrasti iz demokratizacije već postojećih sindikata ili iz spajanja lokalnih inicijativa odozdo, poput onog koje smo videli tokom talasa štrajkova leta 2009. godine, kada su se štrajkački odbori šest fabrika udružili i osnovali Koordinacioni odbor radničkih protesta. Šta god bio slučaj, radnička klasa u Srbiji pred sobom ima novu istorijsku priliku da uspostavi nešto što nije imala ni za vreme postojanja takozvanog radničkog samoupravljanja, a to su nezavisne, demokratski ustrojene organizacije sa vlastitim korpusom ideja i metoda borbe.\nVažna tema u srpskoj javnosti jesu EU integracije. Kakva je, iz vaše vizure, perspektiva Srbije u odnosu sa EU?\nOsnovna ideja EU jeste stvaranje prostora slobodnog protoka roba, kapitala i radne snage koji bi posustale ekonomije Starog kontinenta učinio kompetitivnim sa velikim tržištima poput Sjedinjenih Američkih Država ili Kine. Ostaje nejasno šta razorena domaća ekonomija može dobiti od otvaranja ka tržištu na kome vladaju moćne korporacije. Strane direktne investicije se nekritički prizivaju kao jedina poluga rasta. Niko ne postavlja pitanje da li će šire stanovništvo zaista profitirati od dolaska stranih kompanija. Dovoljno je osvrnuti se na životni standard ljudi u Bugarskoj i Rumuniji da bismo shvatili da ulazak u EU i uspeh velikog biznisa ne povlači za sobom automatski i blagostanje običnih građana. Istina je da je državni aparat Srbije danas u potpunosti zavisan od projekata i donacija koje odobrava EU na isti način kao što su domaći tajkuni zavisni od stranih banaka.\nLevica u regionu bi ovo morala jasno reći, a istovremeno ne zapadati u zamke izolacionizma ili okretanja nekom tobože prijateljski nastrojenom kapitalu koji dolazi van EU. Kao nosilac industrijske proizvodnje, koja nužno iziskuje međunarodnu ekonomsku povezanost i podelu rada, radnički pokret je oduvek bio internacionalistički. Danas to znači prepoznati drugu, većinsku Evropu, sa kojom možemo razgovarati na jednakim osnovama, a koja postaje sve vidljivija kako se kriza zaoštrava. To je Evropa društvenih pokreta, borbenih sindikata i borbenih levih partija. Evropa u koju nas uvode partije na vlasti jeste projekat vladajućih klasa i državnih birokratija u njihovoj službi. Istorija pokazuje da su najuspešnije političke strukture, kako nacionalne tako i internacionalne, nastale kao odjek masovnih pokreta odozdo protiv starih institucija moći. Globalni protesti protiv krize i mera štednje nagoveštavaju upravo takav jedan novi pokret. Ukoliko ne želimo da ostanemo izolovani na periferiji svetskih događanja i zaglavljeni u prevaziđenom istorijskom periodu, vreme je da uhvatimo priključak.\nFinSpy u Srba\nDigitalna špijunaža kao privatna investicija\nMMF i srpska ekonomija\nPolitika od jutra do povečerja\nNjegoš i njegovi tumači\nŽuč u čaši meda\nHronika urbanog raspada\nIntervju – Džon Ketkuti, direktor operacija Victoria Groupa, o apsurdima srpske poljoprivrede\nSuša u zemlji vode\nPortret savremenika – Ser Aleks Ferguson


Američki mediji nagađaju: Selena Gomez ima novog dečka! - Super Teen\nHome/Zvezde/Američki mediji nagađaju: Selena Gomez ima novog dečka!\nDanima se već šuška u američkim medijima da su pevačica i glumica Selena Gomez i NBA košarkaš Jimmy Butler u vezi.\nPovod za to je svakako i činjenica da su prošlog mesec viđeni na večeri u francuskom restoranu Lucien u njujorškom East Villageu, neki mediji i a i fanovi na društvenim mreže raspisali su se o novoj romansi između pevačice Selene Gomez (28) i košarkaša Jimmyja Butlera (31).\n– Definitivno su izgledali kao da su na ljubavnom sastanku – izjavili su očevici, a prenosi portal „Page Six“.\nIgrač NBA ekipe Miami Heat pre Selene bio je s manekenkom Kaitlin Nowak s kojom ima i jednogodišnju kćerku Rylee, a čini se kako su bivši partneri i posle razlaza ostali u dobrim odnosima jer je Kaitlin u septembu viđena kako slavi pobedu Butlerove ekipe u NBA finale.\nSelena Gomez je u jednom od intervjua tokom septembra izjavila kako je pandemija korona virusa u potpunosti stopirala njen ljubavni život i da je čak zapala u depresiju.\nZa one koji možda ne znaju malo podsećanje – Sel je svojevremeno bila u vezi sa kolegom Nickom Jonasom, godinama je bila u turbulentnoj vezi s pevačem Justinom Bieberom, a posle njega viđala se s reperom The Weekndom.\nIma li istine u šuškanjima o romansi s košarkašem, pokazaće vreme, zasad ni Selena ni Jimmy nisu niti potvrdili niti demantovali medijska nagađanja. Ali ako se ispostavi kao tačno šuškanje, mi ćemo samo sreći neka vam je sa srećom, jer verujemo da je Selena zaista zaslužila ljubav u svom životu!\nA da će ipak ovu 2020. pamtiti po nekim lepom stvarima pobrinuo se magazin People koji j je proglasio ženom godine!\n2020-12-03T15:09:34+01:003 decembra, 2020|Zvezde|1 Comment\nO ljubavnom životu Selene Gomez: Ona je singl, ali želi dečka! - Super Teen 14. decembra 2020. at 10:00 - Reply\n[…] a skoro smo mogli da čujemo priče i o vezi sa košarkašem Jimmy Butlerom, o čemu smo vam pisali OVDE. Ipak, izvor blizak Sel kaže da je ona singl, ali i da je otvorena za novu ljubav, i uz to otkriva […]


Potpisani ugovori za projekte neformalnih grupa mladih Bugojna – RTV Bugojno\nPotpisani ugovori za projekte neformalnih grupa mladih Bugojna\nU sklopu projekta ” Podrška mladima u lokalnim zajednicama” koji realizira Internacionalna organizacija za migracije, a finansira USAID i Vlada Velike Britanije i ambasada Italije ,u Općini Bugojno upriličeno je potpisivanje ugovora za realizaciju nekoliko značajnih projekta neformalnih grupa mladih iz naše lokalne zajednice.\n-Ugovori su potpisani za nova tri projekta : Natkrivanje autobuskih stajališta na tri lokacije u općini Bugojno, Izgradnja basket igrališta i svlačionice u Gračanici i Umjetna stijena za planinare u sklopu KSC-a -rekao je jedan od predstavnika Lokalnog tima IOM Admir Ždralović. Zahvalio se donatorima, Općini Bugojno i načelniku, te istakao zadovoljstvo interesom mladih ljudi da kroz projektne prijedloge ostvare svoje ideje.\nDa Općina Bugojno ima sluha za aktivnosti mladih, te da je i ovaj put nesebično podržala njihove projekte rečeno je prilikom potpisivanja ugovora.\n-Naša je obaveza da podržimo mlade i ono što rade u interesu lokalne zajednice- rekao je načelnik Hasan Ajkunić , istakavši kako je riječ o značajnim projektima za našu općinu. Ovo nisu prvi projekti koji će biti realizirani u sklopu programa “Podrška razvoju mladih u lokalnoj zajednici”.\nDo sada su podršku dobila tri projekta: Omladinski centar, Audio snimanje knjiga i Promocija sportskih kolektiva općine Bugojno.


Faktor | Mostar i Banja Luka kandidati za Evropsku prijestolnicu, Forto: Želimo da Banja Luka pobijedi\nOdluka u septembru\nMostar i Banja Luka kandidati za Evropsku prijestolnicu, Forto: Želimo da Banja Luka pobijedi\nObjavljeno: 29.05.2019. u 17:56\nIskreno želimo da Banja Luka pobijedi na takmičenju za Evropsku prijestolnicu 2024. Spremni smo da pružimo finansijsku, infrastrukturnu i svaku drugu podršku, rekao je premijer KS Edin Forto\nU drugoj polovini septembra Evropska komisija trebala bi donijeti odluku koji grad će biti Evropska prijestolnica kulture 2024. godine. Finalisti su Mostar, Banja Luka i norveški grad Bode.\nMustafa Alendar iz Tima Mostar 2024. kaže kako se ozbiljno i užurbano radi na dovršetku aplikacije projekta, koji treba biti u drugom dijelu augusta u Briselu, nakon koje dio eksperata dolazi u inspekciju u Mostar.\n-U drugoj polovini septembra sva tri grada idu u Brisel, gdje će pred panelom eksperata braniti svaki svoj projekt. Panel eksperata na licu mjesta donosi svoju odluku- kazao je Alendar.\nIstiče kako su u cijeloj ovoj priči ključna kvaliteta programa koji su dio aplikacije.\n-Ovaj dio projekta koji sada radimo je konkretizacija prvog, sve što smo u prvom "namaštali" sad trebamo konkretizovati s ugovorima, kontaktima, mjestima, finansijama..., što na koncu predstavlja ugovor sa EU, koji se mora ispoštovati- pojašnjava Alendar.\nSpomenuti finalisti se takmiče u onome šta će ovaj projekt pridonijeti gradu, sredini koja ga pokreće, a Mostaru treba preporod po svim osnovama.\nPodsjetimo, Mostar još čeka dogovor političkih stranaka i novi potpis podrške na kandidaturu. Tim Mostar 2024. ne gubi nadu da će podrška uskoro doći, no i ako izostane, tvrde, imaju rješenje. Spomenuta izjava stranaka mora biti što ozbiljnija, da bi na praktičan način uvjerila stručne ljude u Briselu da se radi o ozbiljnoj političkoj podršci i jedinstvu.\nVođene su žučne rasprave oko infrastrukturnih objekata, koji bi se gradili, koje su, kako tvrdi Alendar, veoma poželjne, zbog čega je i ovaj projekat potreban Mostaru.\n-Tim se usaglasio da ako političke stranke ne mogu postići zajednički dogovor, jer isti sa sobom nosi određene finansijske i administrativne aspekte, koji su jako ozbiljni, onda se ide bez infrastrukture s projektom-zaključio je Alendar.\nSve ovo Faktor je pitao Alendara kako bismo se uvjereli da Mostar nije odustao od kandidature. Jer nakon današnje vijesti o posjeti Banjoj Luci delegacije Vlade Kantona Sarajevo na čelu sa premijerom Edinom Fortom, gdje su izrazli podršku Banjoj Luci u kandidaturi za Evropsku prijestolnicu, ostali smo zbunjeni, kao i mnogi građani koji su upućeni u priču, što su i komentirali na društvenim mrežama.\n-Iskreno želimo da Banja Luka pobijedi na takmičenju za Evropsku prijestolnicu 2024. Spremni smo da pružimo finansijsku, infrastrukturnu i svaku drugu podršku- rekao je premijer KS Edin Forto nakon sastanka sa gradonačelnikom Banje Luke (Igorom Radojičićem) - saopćila je Vlada KS.\n"Iskreno želimo da Banja Luka pobijedi na takmičenju za Evropsku prijestolnicu 2024. Spremni smo da pružimo finansijsku, infrastrukturnu i svaku drugu podršku" , rekao je premijer KS @EdinForto nakon sastanka sa gradonačelnikom Banje Luke. pic.twitter.com/awN296OPPB\n— Vlada Kantona Sarajevo (@vladaks_) May 29, 2019\nGradonačelnik Banje Luke danas je kazao kako je ovo bila uzvratna posjeta, jer su predstavnici Banje Luke nedavno bili u Sarajevu.\n-Mi smo u Sarajevu pokrenuli mnoštvo tema kao što je pitanje saradnje u kulturi, posebno u vezi s kandidaturom Banje Luke za Evropsku prijestolnicu kulture 2024. godine, a naši mlađi partneri u toj kandidaturi su Bihać i Jajce. Potom očekujemo realizaciju saradnje u poljima privrede i turizma, komunalnih pitanja i infrastrukture- kazao je Radojičić.\nProsirivanje saradnje Banjaluke i Sarajeva - zvanicna posjeta delegacije Vlade Kantona Sarajevo na celu sa premijerom Edinom Fortom - o saradnji u kulturi, sportu, privredi, komunalnim djelatnostima, zajednickim projektima ... pic.twitter.com/4Bf6PVC45W\n— Igor Radojicic (@RadojicicIgorMr) May 29, 2019\nPojedini s kojima smo u Mostaru razgovarali na ovu temu nisu htjeli detaljnije komentirati, osim konstatacije da "oni (Vlada KS i Grad Banja Luka) imaju neke svoje projekte".\nMostarBanja LukaEdin FortoIgor RadojičićEvropska kulturna prijestolnica\nTraži ga Interpol\nSaznajemo: Ko je Boban Munjiza alias Slobodan Đaković koji je uhapšen u Banjoj Luci\nTraži ga Srbija\nHapšenje po potjernici Interpola: Promijenio identitet i krio se u Banjoj Luci\nPljačka kod Banje Luke\n"Audijem" presreli kombi, uperili oružje u vozača i oteli novac\nSmanjili mu vladanje\nZasmetalo nastavnici: Škola kaznila učenika iz Srebrenice zbog zastave s ljiljanima!?


Projekat stvaranja biodizela na kom rade i srpski naučnici | PC Press\nProjekat stvaranja biodizela na kom rade i srpski naučnici\n28. avgust 2017. 28. avgust 2017. Marijana Pečić\nTim srpskih naučnika sa Instituta za multidisciplinarna istraživanja Univerziteta u Beogradu radi na projektu „pretvaranja“ algi u biodizel, što bi trebalo da snizi cenu ovog energenta na svetskom tržištu za 20%. Kroz trogodišnji NATO program „Nauka za mir i bezbednost“, u saradnji sa britanskim Univerzitetom u Mančesteru i američkim Univerzitetom „Bejlor“ ukupno osam srpskih naučnika, kao i pet iz Velike Britanije i jednog iz SAD-a, pokušaće da preokrenu tok svetske „zelene energije“.\nDirektor projekta u Srbiji, Ivan Spasojević, kaže da istraživanje koje je povereno srpskom timu („Radiacioni hormezis u službi povećanja prinosa biomase iz mikroalgi“) NATO finansira sa 400.000 evra, i on počinje sledeće nedelje. Cilj istraživanja je „ugojiti“ alge iz kojih će se zatim izdvajati masti, koje su osnov za dobijanje biodizela čija je trenutna cena na svetskom tržištu između četiri i po i pet dolara po galonu. Izlaganje algi visokom intenzitetu svetlosti, „stresiranju“, kako kaže Spasojević, dovodi do veće proizvodnje masti koje su osnov za stvaranje biogoriva.\nSpasojević objašnjava da je biomasa iz mikroalgi jedini održivi izvor za proizvodnju biodizela koji mogu koristiti svi motori sa unutrašnjim sagorevanjem, kao i da je biodizel trenutno dvostruko skuplji od dizela te da je cilj njegovog tima da se snizi cena tog goriva u svetu.\n„Ključna stvar za formiranje cene biodizela od algi su biološki parametri algi, a mi upravo njih pokušavamo da poboljšamo“, objašnjava vođa projekata i kaže da u formiranju cene biogoriva u svetu, uzgoj algi sada čini 70% cene.\nSpasojević i napominje da biodizel iz algi može da se „kuva“ na bilo kom mestu, jer je receptura „jednostavna“. Naša zemlja, pojašnjava Spasojević, ima Strategiju primene obnovljivih izvora energije, koja do 2020. godine treba da iznosi 27% od ukupne proizvodnje energije, a ovim projektom, ističe, Institut će ovom cilju značajno doprineti.\n„Možete da proizvodite biodizel iz algi bilo gde. Na neobradivim zemljištima, na krovovima zgrada, a sve to povećava energetske kapacitete naše zemlje.“Ali, napominje, krajnji globalni cilj je da se izgradnjom bioreaktora u Srbiji, ali i u mnogim zemljama sveta, doprinese čišćenju „arterija“ planete.\nPogledajte i: Video nadzor podrška – Portal Videonadzor.Net\nTagovi: alge, biodizel, bioreaktor, NATO, Nauka, Srbija, ulaganja, zelena enrgija\n← Snapchat sprema originalne emisije do kraja 2017. godine\nPiratska strana serije Igra prestola →


U Beogradu održan sajam GRAFIMA 2017 - vesti - srp\nGRAFIMA i BIRO-EXPO, prve jesenje sajamske manifestacije, održane su na Beogradskom sajmu od 27. do 30. oktobra.\nViše od 70 izlagača iz desetak zemalja ovogodišnji su učesnici 39. GRAFIME – Međunarodnog sajma grafičke, papirne i kreativne industrije, kao i 25. Međunarodnog sajma informatičko-birotehničke opreme BIRO-EXPO.\nSajmovi su održani pod parolom “Više boje”, a domaćini su bili kompanije Biroeksim i Print Pro, generalni distributeri kopir aparata, štampača i skenera brenda Nashuatec, kompanije Ricoh International.\nSajam je svečano otvorio Vincenzo Palomby, menadžer prodaje za jugoistočnu Evropu i Bliski istok kompanije Ricoh, koji je rekao da i njegova kompanija, baš kao i Beogradski sajam, ove godine obeležava 80 godina od osnivanja. U ovom trenutku ima više od 1.300.000 zaposlenih i bez obzira što je Ricoh počeo sa drugačijim programom, vremenom se prebacio na tržište štampe i dobar je dokaz da ono ne umire. Tokom prethodnih godina i decednija, Ricoh je kupio veliki broj kompanija iz oblasti grafičke industrije, tako da je širio delatnost i prihvatao promene na tržištu. U svakom regionu Kompanija se oslanja na pouzdane partnere, a po tim kriterijumima u Srbiji je za generalne distributere odabrala Biroeksim i Print Pro.\nNa ceremoniji otvaranja Ratko Stanojlović, vlasnik Biroeksima – jednog od dva domaćina, predstavio je svoju firmu i njen razvojni put dug 27 godina. Od malog biroservisa nastala je firma koja ima ozbiljan status u poslovnom svetu i koja na Sajmu izlaže veliku lepezu najsavremenijih mašina. U svom radu primenjuje “zlatno pravilo poslovanja” – ne prihvatati posao po svaku cenu, a za odnos sa klijentima Stanojlović je rekao da je jasno da se radi “o dvosmernoj ulici”, u kojoj je bitno obostrano zadovoljstvo. Pored poverenja, glavne smernice u poslu su kontinuirana edukacija i praćenje tehnološkog razvoja u sektoru kome pripadaju.\nGRAFIMA i ove godine predstavila je mašine, uređaje, opremu za grafičku industriju, sirovine, repromaterijale, ali i finalne proizvode za različite sektore grafičke industrije. Pored toga, u hali 4 prezentovana su i najsavremenija softverska i IT rešenja u ovim oblastima. Bogat prateći program sastojao se iz tri celine: tehnologije štampe, grafičkog dizajna i reklamnih materijala.\nBIRO-EXPO predstavljao je centar okupljanja poslovnih ljudi, proizvođača, distributera i korisnika opreme za različita radna i poslovna okruženja. Ova manifestacija je i regionalna berza ponude i potražnje ove vrste roba i usluga – od kancelarijskog nameštaja, biro mašina i pribora, preko kancelarijskog materijala i foto programa, do poslovne i dekorativne galanterije.


srbijasport.net - International - Novi Sad - Vesti\nSubota, 16.02.2019 10:18\nFutsal / Muškarci / International\nInternational Futsal / Muškarci\n18.02.2018 17:31 plusonline.rs 2310\nOslabljeni tim KMF Pirota nije upeo da se odupre veoma dobroj ekipi Internationala. Novosađani su i u Pirotu ostavili odličan utisak kada su u prvom delu sezone poraženi sa 1:0. Domaći su za dva minuta u 9. i 10.minutu "otvorili" utakmicu i najavili ubedljivu pobedu. Do kraja prvog poluvremena, reprezentativac Milosavac u 17. minutu postigao je treći gol. U nastavku je...\n23.10.2017 08:19 toplickevesti.com 2471\nJastrebac pobedio je kod kuće u 3. kolu Prve futsal lige Srbije KMF Tvrđava Internacional iz Novog Sada rezultatom 5:3 (3:0). Blačani su na krilima publike lako došli do pobede u meču sa Novosađanima. Na utakmici je viđeno mnogo lepih golova ali posebnu pažnju zavređuje gol Ivana Vuletića u 36. minutu utakmice postignut iz velike daljine. Blačani su ovu pobedu posvetili svojim povređenim...


Slovačka unapređuje svoju artiljeriju, u planu nabavka Zuzane-2 - Global Defence\nPredstavljanje Zuzane-2 (foto: Konštrukta)\n29/04/2018 Saša Radomirović 0\nOružane snage Slovačke planiraju u narednom periodu da nabave 25 samohodnih haubica Zuzana-2, koje su po svojoj konstrukciji bazirane na hladnoratovskim samohotkama Dana, kalibra 152 mm. Prethodno, Slovačka je 1998. uvela u svoje naoružanje Zuzanu-1, prvu haubicu koja je mogla da ispaljuje granate NATO standarda, prvenstveno zbog kalibra topa od 155 mm.\nSlovačka kompanija Konštrukta koja izrađuje ove haubice implementiraće ugovor u period od 2018-2021. godine, čiji je iznos procenjen na oko 175 miliona eura.\nSlovačka je prvi put prikazala Zuzanu-2 u maju 2014. na sajmu naoružanja IDEB u Bratislavi. Ova haubica koja predstavlja poslednju modernizaciju Dane bazirana je na kamionskoj šasiji Tatra 815 VP 31 265 8×8, a ukupna masa iznosi oko 32 t. Na pomenutoj platformi nalazi se top kalibra 155 mm čiji maksimalan domet iznosi 41km i može da koristi razne vrste granata NATO standarda. Municija i čaura nalaze se odvojeno, pa je tako predviđeno da ih maksimum bude smešteno 80.\nHaubica u minuti može da ispali šest granata odnosno 16 u rasponu od tri minuta. Ovu brzinu dejstvovanja obezbeđuje ugrađeni automatski punjač, bez kojeg bi se ipalile svega dve granate u minuti.\nSolidna preciznost duguje se sistemu za upravljanje vatre, kao i inercijalnom navigacionom sistemu. Na kupoli je ugrađena i nišanska sprava koja obezbeđuje direktno dejstvovanje u situacijama kada se neprijateljski cilj nalazi neposredno u blizini haubice.\nPrvo javno predstavljanje Zuzane-2 na sajmu naoružanja IDEB u Bratislavi 2014. godine ( foto: Army Recognition)\nUlaskom Zuzane-2 u naoružanje, Slovačka će unaprediti svoju artiljeriju koja koristi granate NATO standarda, čiji broj do sada nije bio na zavidnom nivou. Slovačka trenutno raspolaže sa svega 16 Zuzana-1. Pored ovih samohodnih sistema, Slovačka u svom sastavu ima nekoliko desetina 2S1 Gvozdika i određeni broj Dane. Potporu ovim samohotkama daju i modularni višeraketni lanseri RM-70, koji mogu da lansiraju 28 raketa 122 mm ili šest od 227 mm. Ukupan broj ovih sistema trenutno iznosi 26.\nKako bi se pospešilo unapređenje samohodne artiljerije, Ministarstvo odbrane finansiralo je neke projekte. Slovačka je prateći trenutne trendove u svetu za potrebe svoje vojske dala prednost platformama točkašima, pre nego guseničarima. Jedna od njih je takozvana EVA na šasiji Tatre T810 6×6, koja je razvijena za svega 9 meseci i svečano prvi put predstavljena 2015. godine. Iako razvijena u veoma kratkom vremenskom periodu, do sada kompanija Konštrukta nije odmakla dalje od prototipa, tako da je sudbina ovog sistema trenutno neizvesna.\nKako bi eventualno strane kupce zainteresovali za Zuzanu-2, slovačka Konštrukta je u saradnji sa poljskom kompanijom Bumar-Labedi iste 2015. razvila samohodnu haubicu Diana. Reč je o samohotki čija je kupola i naoružanje sa Zuzane-2, dok je guseničarska šasija UPG-NG poljskog porekla i dobrim delom zasnovana na osnovi tenka T-72. Ovakav sklop posebno je zainteresovao Indiju koja preferira guseničarske šasije, kao i zbog toga što poseduje značajan broj tenkova T-72. Međutim, isto kao i sa EVA, serijska proizvodnja ostaje upitna.\nOd svih samohodnih artiljerijskih sistema kalibra 155 mm, Slovačka je jedino Grčkoj uspela da proda 12 Zuzana 2000G, koje je Atina kasnije preprodala Kipru.\nTagovi:Dana haubica Slovacka Zuzana


Rekordni broj sajber napada u 2017: Bankare vole i hakeri i IT stručnjaci - Biznis i Finansije\nHome\tTekstoviB&F Plus\tRekordni broj sajber napada u 2017: Bankare vole i hakeri i IT stručnjaci\nby bifadmin 15. jula 2018.\nMalo koji anonimni smrtnik danas može dobiti takvu besplatnu reklamu u medijima kao što je to nedavno bio slučaj s dva mladića iz malih gradova u Srbiji i njihovim vršnjakom iz Hrvatske. U globalnoj policijskoj akciji „kao na filmu“, uhapšeni su M. J. (19) iz Prokuplja i D. V. (21) iz Rume, zbog sumnje da su upravljali sajtom „Vebstreser“ preko kojeg su vršeni napadi na IT sisteme moćnih kompanija. Policija je kod njih pronašla 2,3 miliona dinara (oko 19.000 evra) i 1,87 bitkoina (12.000 evra) za koje sumnja da su zarađeni sajber kriminalom. U istoj akciji uhapšen je devetnaestogodišnji Hrvat, pod sumnjom da je bio vođa hakera koji su izvodili ove napade, a hrvatski mediji su navodili da je ovaj mladić poznat policiji i pravosuđu još od osnovne škole, kada mu je suđeno zbog hakovanja sistema jedne banke.\nSajt „Vebstreser“ je bio najveće svetsko ilegalno tržište za iznajmljivanje tzv. DDoS napada, sa preko 136.000 registrovanih korisnika i više od četiri miliona napada širom sveta. Orkestrirani napadi ciljali su kritične onlajn usluge koje nude banke, državne institucije i policijske snage, ali i industrija onlajn igara. Dok sajt nije ugašen, registrovani korisnici mogli su na njemu da za određenu novčanu naknadu naruče napad na željeni portal ili servis. Ova usluga navodno je koštala od samo 15 evra mesečno, do 999 američkih dolara za takozvani VIP paket.\nIako je ovo hapšenje bilo jedno od najvećih za visokotehnološki kriminal na našim prostorima, ono se u svetskim okvirima ne bi preterano isticalo. Širom planete, banke i njihovi klijenti su sve češće mete hakera koji su, uglavnom, veoma mladi i bez formalnog informatičkog obrazovanja. Proizvođač poznatog Norton antivirusa objavio je da su samo u 2017. godini, hakeri od 978 miliona ljudi ukrali ukupno 172 milijarde dolara. Prosečan gubitak po osobi bio je 175 dolara, što je velika brojka ako se uporedi sa periodom od pre nekoliko godina, ali ne i u poređenju sa organizovanijim napadima na finansijske i državne institucije.\nBankari su miljenici i IT stručnjaka\nBritanska osiguravajuća kuća Lloyd’s procenjuje da sajber napadi koštaju globalnu privredu 400 milijardi dolara godišnje, i upozorava da je upravo finansijski sektor najčešća meta hakera. Najveće američke banke iz tog razloga povećavaju ulaganja u zaštitu svojih IT sistema – 2014. godine, banka J.P Morgan Chase je u odbranu od sajber napada uložila 250 miliona dolara, dok je 2016. ta cifra narasla na oko 500 miliona. I druge banke su sledile njen primer, te je u 2015. godini američko tržište rešenja za sajber bezbednost u finansijskom sektoru naraslo na 9,5 milijardi dolara. Stručnjaci procenjuju da će ovo biti najbržerastuće tržište zaštite na internetu (ako se izuzme javna uprava) i da će u periodu od 2015. do 2020. godine premašiti vrednost od 77 milijardi dolara.\nOvu prognozu potvrđuju i prošlogodišnja istraživanja. Prema osiguravajućoj kući American International Group (AIG), 2017. godina bila je rekordna po učestalosti sajber napada. Podaci AIG-a potvrđuju da je meta napada najčešće bio finansijski sektor, mada je njegov udeo u ukupnim napadima smanjen sa 23 odsto u 2016. na 18 odsto protekle godine. To, nažalost, ne znači da se broj napada smanjio, već da se povećao i u drugim sektorima, naročito u energetici i saobraćaju. Osim basnoslovnih cifara koje se pominju u vezi sa sajber kriminalom i zaštitom od njega, iznenađuje i podatak da su njegovi počinioci sve mlađi.


Sarajevo: "Avaz" mora platiti odštetu čelniku SDP-a bih zbog klevete - Index.hr\nSarajevo: "Avaz" mora platiti odštetu čelniku SDP-a bih zbog klevete\nŽUPANIJSKI sud u Sarajevu odlučio je u četvrtak da novinska kuća "Avaz" mora platiti odštetu od 10 tisuća konvertibilnih maraka (pet tisuća eura) predsjedniku Socijaldemokratske partije Bosne i Hercegovine (SDP) Zlatku Lagumdžiji zbog klevetničkih napisa objavljenih u "Dnevnom avazu".\nTužbu za klevetu Lagumdžija je sudu podnio u srpnju 2002. godine kada je "Dnevni avaz" objavio nekoliko tekstova u kojima je Lagumdžiju kao tadašnjeg ministra vanjskih poslova BiH optužio za nepotizam i korupciju u svezi s provedbom projekta izdavanja novih osobnih dokumenata za građane.\n"Avaz" je tvrdio kako je Lagumdžija taj višemilijunski posao povjerio Mirku Škrbiću kao direktoru Direkcije CIPS-a zbog navodnih kumovskih veza.\nU postupku vođenom najprije pred općinskim, a zatim i županijskim sudom Lagumdžija je dokazao kako je "Avaz" ovakve optužbe objavljivao bez ikakvih dokaza što je ocijenjeno kao kleveta.\nUz odštetu "Avaz" mora platiti i zatezne kamate, kao i dodatnih 2.332 KM na ime sudskih troškova, te o vlastitom trošku objaviti sudsku presudu u "Dnevnom avazu".\nŽupanijski je sud ranije donio odluku kojom se "Avazu" zabranjuje dalje objavljivanje nedokazanih objeda na račun lidera SDP-a BiH.\nReagirajući na presudu Županijskog suda, urednički kolegij "Dnevnog avaza" u petak je pismenim priopćenjem ocijenio kako je rječ o "neprimjerenom udaru na slobodu medija i pokušaju ponovnog uvođenja verbalnog delikta".\nSudske vlasti u BiH prije toga "Avaz" je optužio za "pokušaj nametanja cenzure slobodnim medijima".\nUz "Avaz" je odmah stala Stranka demokratske akcije (SDA) koja je također osudila postupke Županijskog suda u Sarajevu.\nIz te su se stranke potužili kako su njihovi dužnosnici izvrgnuti brojnim napadima u medijima koje, za razliku od Lagumdžijinog slučaja, nitko ne sankcionira.


Nova izdanja istorijskih romana Nikole Moravčevića – Bookvar\nPosle velikog uspeha novog istorijskog romana Nikole Moravčevića Grof Sava Vladislavić, koji je objavljen početkom juna, Arhipelag je ovih dana objavio i nova izdanja istorijskih romana ovog pisca Vitez u doba zla i Beču na veru.\nOva dva istorijska romana Nikole Moravčevića posvećeni su despotu Stefanu Lazareviću i Velikoj seobi Srba 1690. godine.\nVitez u doba zla je istorijski roman o despotu Stefanu Lazareviću. U ovom romanu uzbudljiva priča o Srbiji XV veka data je kroz povest o intimnoj i državničkoj drami despota Stefana koji obnavlja Srbiju posle kosovskog poraza postajući prvi srpski vladar koji Srbiju povezuje sa Evropom. Vitez u doba zla je priča o vitezu i diplomati, o jednoj od najzanimljivijih ličnosti srednjovekovne srpske isto¬ri¬je, o pesniku koji bira Beograd za svoju prestonicu, kao i o tajanstvenom redu Zmaja čiji je despot Stefan jedan od najvažnijih članova. Priča o srpskoj istoriju u romanu Vitez u doba zla zasnovana je na obimnim istraživanjima građe i na snažnom umeću istorijske rekonstrukcije Nikole Moravčevića.


Hotel za Hetzenhausen (Немачка) : 819 pronađenih hotela\nRezultati obuhvataju hotele u blizini Hetzenhausen Poređati prema :\nHotel Landgasthof Hofmeier Hotel sa 3 zvezdice\nOvaj hoteli je najbliži: Hetzenhausen Stil ovog hotela kategorije tri zvezdice je Povoljan za grad Hetzenhausen. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno Restoran, Room Service, Novine, Sobe za nepušače, Televizija. Hotel Landgasthof Ho...Još informacija\nAmpervilla Hotel Hotel sa 4 zvezdice\nAmpervilla Hotel je u blizini Hetzenhausen Hotel ima 41 soba/e/u, i to od soba tipa singleRoom do soba tipa Standard Twin Double Room. Cene najjeftinijih soba u hotelu Ampervilla Hotel kreću se od 4 986 dinar - Srbija . Stil ovog hotela za gra...Još informacija\nHotel-Gasthof Maisberger Hotel sa 3 zvezdice\nNalazi se u ulici Bahnhofstr. 54, pozicija mu je severozapad za grad Neufahrn bei Freising, a od centra je udaljen samo 8 minuta hodom.U hotelu Hotel-Gasthof Maisberger pronaći ćete sve usluge, a pose...Još informacija\nHörger Biohotel und Tafernwirtschaft Hotel sa 3 zvezdice\nNa 40 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Hohenbercha 38, a pozicija mu je jugozapad za grad Kranzberg. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Stil h...Još informacija\nHotel Krone Hotel sa 1 zvezdice\nSa kapacitetom od 36 soba/e svih kategorija (od soba tipa Room do soba tipa Room), Hotel Krone nudi cene koje se kreću od 2 958 dinar - Srbija .U hotelu Hotel Krone pronaći ćete sve usluge koje treba ...Još informacija\nAchat Airport Muenchen Hotel Hotel sa 3 zvezdice\nStil ovog hotela za grad Minhen je Povoljan, a kategorija tri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: Klimatizovano.Nalazi se u ulici , pozicija mu je severoistok za grad Minhen, a od ce...Još informacija\nHotel-Gasthof-Kohlmeier Hotel sa 3 zvezdice\nNa 4 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Obere Dorfstraße 36-38, a pozicija mu je istok za grad Kranzberg. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Stil...Još informacija\nTryp by Wyndham Munich North Hotel sa 3 zvezdice\nNa 16 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Dietersheimer Str. 58 sa pozicijom jug za grad Neufahrn bei Freising, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete...Još informacija\nAchat Hotel Airport-Munchen Hotel sa 3 zvezdice\nStil ovog hotela kategorije tri zvezdice je Povoljan za grad Neufahrn. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Novine, Sobe za nepušače, Peri...Još informacija\nVaš izbor: Hotel za Hetzenhausen (Немачка) : 819 pronađenih hotela


Kompletno područje opštine Velika Kladuša zbog snijega bez struje - mojusk.ba\nObilne snježne padavine na području Unsko-sanskog kantona ostavile su bez struje kompletno područje opštine Velika Kladuša i veliki dio Cazina i Bužima.\nU kantonalnoj Civilnoj zaštiti kažu da je od jutros od 6.00 časova opština Velika Kladuša bez struje.\nU Bihaću je jutros u 6.00 časova izmjereno 25 centimetara snijega, ali s obzirom na to da nije prestajao da pada njegova visina je između 30 i 40 centimetara. Još veći snijeg napadao je na području Bosanskog Petrovca, Cazina, Bužima i Velike Kladuše, prenosi Srna.\nSaobraćaj se odvija otežano, pa se savjetuje upotreba lanaca. U protekla 24 časa zabilježena je 21 saobraćajna nezgoda u kojima su četiri lica povrijeđena.


IVAN IVANJI: Licemerno moralisanje | Autonomija\nIVAN IVANJI: Licemerno moralisanje\nPovodom naslovne strane NIN-a čujemo moralisanje koje bi bilo smešno da nije tužno. Na osnovu svoje sudbine dozvoljavam sebi da odbijam patetiku kao nedostojnu ozbiljnosti teme\nIznenađujuće veliko uzbuđenje izazvala je naslovna strana nedeljnika NIN za koju predsednica Skupštine Srbije, Maja Gojković, kaže da predstavlja „najstrašniju uvredu za Srbiju, kao i za sve žrtve nacizma, porodice žrtava i njihove potomke…“ Gospođa Gojković svakako ima pravo da govori u svoje ime, partije kojoj pripada ili vladajuće koalicije, ali ne u „ime žrtava nacizma“.\nMogao bih da navedem desetine primera iz istorije kada su se ubijali čitavi narodi. Prvi strašni primer zabeležen je u Bibliji u glavi 15. Prve knjige proroka Samuila, gde on od jevrejskog kralja Saula u ime Gospoda Boga zahteva da istrebi Amalićane, da ubije „…muškarce i žene, decu i odojčad, goveda i ovce, kamile i magarce“. Nobelovac Elijas Kaneti, slučajno Jevrejin koji je izbegao logore, navodi tri primera istrebljivanja naroda. Klasična Atina, za mnoge pojam prve demokratije, pošto je uspela da osvoji konkurentsku državicu na otoku Milos istrebila je celo njegovo stanovništvo. Moderna Turska je za vreme Prvog svetskog rata pokušala da istrebi Jermene na svojoj teritoriji. Hitlerovoj tehnici istrebljenja Jevreja i Roma mora se priznati Ginisov rekord po broju ubijenih i uvođenje gasnih komora umesto pojedinačnih ubistava. Da je trebalo da biram između smrti u plinu u Aušvicu ili da me ustaše ili četnici polako kolju nožem ili umlate sekirom sigurno bih odabrao bržu smrt.\n*Ivan Ivanji, 1929, je jugoslovenski pisac, prevodilac, diplomata i novinar. Zbog jevrejskog porekla je krajem Drugog svetskog rata interniran u nemačkim logorima Aušvic i Buhenvald. Posle rata je bio prevodilac za nemački jezik Josipa Broza Tita, što je opisao u knjizi „Titov prevodilac“. Od 1974. do 1978. bio je ataše za kulturu jugoslovenske ambasade u Bonu. Na nemački je prevodio svoja dela i dela Danila Kiša. Kao novinar je pisao za značajne nemačke listove poput Špigela, dok i danas objavljuje u beogradskom nedeljniku Vreme.


"Balkanskim tokom" će iz Turske ići ruski gas do Srbije i dalje ka Evropi, a Putniković za Tanjug kaže da je taj projekat bitan, jer će zameniti tranzit preko Ukrajine, koji je duži što se tiče same trase transportavanja gasa, a biće sigurniji.\nNavela je da će Srbija, kada potekne gas "Balkanskim tokom", imati i drugi pravac snabdevanja gasom, ne samo preko Mađarske što, naglašava, znači sigurnost.\n"Imaćemo tranzit preko Srbije većih količina gasa, imaćemo mogućnost i da zaradimo od taksi, imaćemo geostratešku i političku sigurnost, jer gde prolaze gasovodi tu se, ipak, malo više razmišlja o tome da nema političkih trzavica, i naravno imaćemo ekonomske koristi od toga što će gas, kako se najavljuje, iz raznih izvora biti jeftiniji", objašnjava Putniković.\nNavela je da će tim gasovodom, kako planiraju Bugari, pored ruskog gasa iz Turskog toka, ići i gas koji će stizati iz grčke luke Aleksandropolis.\n"Biće više pravaca snabdevanja, biće veća mogućnost za nabavke nekih dodatnih količina gasa, sklapanje povoljnijih ugovora sa svima i jedna veća sigurnost u pravljenju novih planova svih onih privrednika koji će nešto planirati, graditi fabrike, možda gasne elektrane ili uopšte planirati veću potrošnju prirodnog gasa u Srbiji", kaže Putniković.\nUpitana o stavu SAD i EK, Putniković je navela da se SAD i dalje protive "Balkanskom toku", ali da je zanimljivo da su oni svu pažnju preusmerili zapravo na Severni tok, uveli sankcije svim kompanijama uključenim u izgradnju gasovoda Severni tok 2, tako da na neki način nema velikih priča u javnosti.\n"Od novembra-decembra prošle godine, pa do proletos, dok nije krenula pošast sa korona virusom, bilo je puno američkih delegacija u Sofiji koje su zapravo pričale Bugarima o tome da treba da se okrenu ka američkom gasu, da treba da razmišljaju o izgradnji gasnog terminala u Aleksandropolisu i da jednostavno ne zavise od Rusije", navela je Putniković.


Potpisivanje Sporazuma o finansiranju gender plana - Klix.ba\nPotpisivanje Sporazuma o finansiranju gender plana\n23.11.2009. u 10:11\nMinistar za ljudska prava i izbjeglice BiH Safet Halilović i ambasadori Švedske, Austrije, Velike Britanije i Švajcarske u BiH potpisaće danas u Sarajevu sporazum o zajedničkom finansiranju Gender akcionog plana BiH.\nSporazum će potpisati ambasadori Švedske Bose Hedberg, Austrije Donatus Kok, Velike Britanije Majkl Tejtam i Švajcarske Rolf Lenc, saopšteno je iz Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice BiH.\nAgencija za ravnopravnost polova BiH i ovo ministarstvo, u saradnji sa džender centrima Republike Srpske i Federacije BiH, izradili su prijedlog programa za provođenje Džender akcionog plana BiH, koji je usvojen 2006. godine.\nSporazim će biti potpisan u zgradi Parlamentarne skupštine BiH u 13.30 časova.\nprije 12h 8m 271\nprije 9h 27m 0\nprije 17h 16m 17\nprije 4h 10m 61\nprije 14h 12m 76


Reditelj Oliver Stoun se u Rusiji sastao sa Snoudenom\nHolivudski reditelj Oliver Stoun sastao se u Rusiji sa bivšim službenikom specijalnih službi SAD Edvardom Snoudenom, o kome planira da snimi film početkom sledeće godine, javila je Ruska informativna agencija (RIA) Novosti.\n"Radimo na scenariju filma. Nadamo se da ćemo snimanje početi početkom naredne godine i veoma se radujemo što sve teče kako treba", rekao je Stoun toj agenciji.\nPrema rečima poznatog američkog reditelja, njegov budući film zasnovan je na dve knjige - knjizi novinara "Gardijana" Luka Hardinga i advokata koji zastupa Snoudenove interese u Rusiji, Anatolija Kučerene.\nSnouden je juna 2013. godine dnevnicima "Vašington post" i "Gardijan" predao tajne materijale o američkim i britanskim programima za masovno praćenje i prisluškivanje građana preko interneta.\nPotom je sa Havaja prebegao u Hongkong, a odatle za Moskvu, gde se jedno vreme nalazio u tranzitnoj zoni aerodroma "Šeremetjevo".\nRusija je Snoudenu najpre dala privremeno utočište na godinu dana, a 1. avgusta ove godine on je dobio trogodišnju dozvolu boravka. Njegovo mesto boravka je nepoznato.\nKučerena je letos izjavio da je o Snoudenu napisao psihološko-politički triler "Vreme hobotnice" (Time of the Octopus) i da je prava na ekranizaciju prodao Stounu.\nSnouden: Vratio bih se u Ameriku, ali samo pod jedinim uslovom\nKo je švedska lekarka koja je vratila Nobelovu medalju za mir iz protesta ZBOG HANDKEA\n"Bilo bi odlično kada bi Srbija želela da postane član NATO-a", smatra admiral Džejms Fogo, komandant Komande združenih snaga NATO u Napulju koji na poziv načelnika Generalštaba Vojske Srbije generala Milana Mojsilovića boravi u dvodnevnoj poseti Srbiji.\nFAA: Boing 737 Maks bi pao 15 PUTA, nastradalo bi 3.450 ljudi\nPrema internoj istrazi koju je sprovela američka Savezna uprava za civilno vazduhoplovstvo (FAA) Boingov 737 Maks srušio bi se ukupno 15 puta tokom perioda upotrebe i ubio bi više od 3.000 ljudi. Cifra je objavljena tokom jučerašnje rasprave pred Odborom za saobraćaj o bezbednosti aviona, preneo je "Biznis insajder".\nBivši turski premijer Ahmet Davutoglu osnovao je novu političku partiju, što je potez koji predstavlja izazov za vladajuću stranku predsednika Redžepa Tajipa Erdogana.\nUŽIVO, ZVEZDA - BASKONIJA Eksplodirala Arena! Braun diriguje crveno-belom simfonijom, gosti ne znaju šta ih je snašlo!


Bajden i Putin razgovarali skoro sat vremena | Red Portal\nIzvor: Tanjug, Foto: KREMLIN POOL\nPredsednik Rusije Vladimir Putin i njegov američki kolega Džozef Bajden razgovarali su 50 minuta, saopštili su američki zvaničnici.\nPredstavnik Bele kuće je ranije saopštio da su dvojica lidera započeli telefonski razgovor danas u 15:35 po vašingtonskom vremenu odnosno u 23:35 po moskovskom vremenu. Bela kuća je dodala da se Bajden trenutno nalazi u svojoj kući u Vilmingtonu, u Delaveru. Telefonski poziv se odvijao iza zatvorenih vrata.\nOčekuje se da će Bela kuća i Kremlj objaviti saopštenja o razgovoru. Ovo je bio njihov drugi razgovor tokom decembra. Početkom decembra oni su održali virtuelni sastanak u trenutku kada je, prema procenama obaveštajnih agencija i satelitskim snimcima, na ruskoj strani granice sa Ukrajinom bilo raspoređeno oko 70.000 vojnika.\nMeđutim, američki obaveštajci procenjuju da Putin planira da rasporedi do 175.000 pripadnika vojnih snaga. Moskva je izazvala zabrinutost Zapada raspoređivanjem hiljada vojnih trupa na granici sa Ukrajinom tokom poslednja dva meseca.\nTakođe, Moskva je sredinom meseca predstavila listu, kako ih je označila, bezbednosnih predloga o kojima traži da se pregovara, uključujući obećanje da će NATO odustati od vojnih aktivnosti u istočnoj Evropi i Ukrajini. Američki lider, kako je saopštio neimenovani visoki zvaničnik administracije, zalagaće se za diplomatsko rešenje sve napetije situacije na granici Rusije i Ukrajine.\n- Spremni smo za diplomatiju i diplomatski put napred. Međutim, takođe smo spremni da odgovorimo ako Rusija sprovede planove za invaziju na Ukrajinu - rekao je zvaničnik administracije novinarima.\nDvojica lidera su razgovarala na Putinov zahtev, uoči bezbednosnih razgovora na visokim nivou zvaničnika SAD i Rusije 10. januara 2022. u Ženevi. Bajden i Putin, kako se očekuje, neće prisustvovati tom sastanku.Bivši američki ambasador u Rusiji Majkl Mekfol za Glas Amerike je rekao da Bajden ima pravo da prihvati Putinov zahtev da razgovaraju telefonom.\n- Ako je Putin uputio taj zahtev, onda želi da uputi određenu poruku. Međutim, Bajden, takođe, mora da prenese svoje poruke. Mora jasno da stavi do znanja da ozbiljni pregovori o evropskoj bezbednosti moraju da obuhvate širu agendu od one koju je Putin predložio, uključujući ruske pretnje bezbednosti, kao što je aneksija Krima, priznanje Južne Osetije i Abhazije, ruske snage koje okupiraju Ukrajinu, Gruziju i Moldaviju - rekao je Mekfol.\n- Drugo, Bajden mora da stavi do znanja Putinu da Ukrajinci moraju da prisustvuju svim razgovorima o svojoj bezbednosti i suverenitetu - poručio je američki diplomata.\nGODINAMA SU TRPELI NEZAPAMĆENO IŽIVLJAVANJE: Zdravko je našao drugu ženu, a Miru i decu nastavio da MALTRETIRA 💔\nBRUTALNA TUČA ISPRED KAFIĆA U BORU: Muškarac hospitalizovan sa teškim povredama\nKamion se prevrnuo, službe skupljale rasut materijal 😕\nPutin će POSETITI SRBIJU sledeće godine\nČovek gledao direktno u sunce sat vremena ne trepćući


Predstavljeni mehanizmi prevencije i sprečavanja prosjačenja djece - Vijesti | Radio Televizija Budva - Budva Crna Gora\nPredstavljeni mehanizmi prevencije i sprečavanja prosjačenja djece\nUslovi u kojima se djeca nalaze, žive i provode svoje djetinjstvo na ulici jedan je od najtežih i najgrubljih oblika povreda prava djeteta, ocijenio je Zaštitnik ljudskih prava i sloboda, Šućko Baković.\nKako je saopšteno iz institucije Ombudsmana, praksa u postupanju sa djecom uključenom u život i rad na ulici i iskustva sa terena pokazali su da je neophodno donijeti protokol o postupanju nadležnih organa u toj oblasti.\nTo je zaključeno na radionici na kojoj je predstavljen Nacrt protokola i mehanizama prevencije i sprečavanja prosjačenja djece.\nU radionicama, koje su održane u Kolašinu, predstavnici stručne javnosti dali su komentare, predloge i razmijenili iskustva u cilju pripreme što sveobuhvatnijih i konkretnih mjera i aktivnosti koje će nadležni preduzimati prilikom djelovanja u ovoj oblasti.\nKako je pojašnjeno, Protokol definiše preventivne mjere i aktivnosti rane intervencije i podrške djeci uključenoj u život i rad na ulici i njihovim porodicama.\nProtokol, dodaje se, definiše i procedure zaštite-prijavljivanje krivičnih prekršajnih djela i nezakonitih postupanja i aktivnosti poliicje, centara za socijalni rad, drugih ustanova i pružalaca usluga socijalne zaštite.\nBaković je podsjetio na preporuke koje je institucija 2010. godine uputila nadležnim organima u vezi sa prosjačenjem i situacijama kada se djeca zateknu u skitnji, navodeći da one nisu donijele očekivane rezultate.\nZamjenica Zaštitnika Snežana Mijušković kazala je da veliki uspjeh predstavlja svaki pojedinačni slučaj kada se neko od djece iz te ranjive kategorije skloni sa ulice i vrati u obrazovni sistem.\nOna je podsjetila da su ove aktivnosti u skladu sa Preporukama Komiteta za prava djeteta UN-a, koje su Crnoj Gori upućene 2010. kao i ove godine.\nPredstavnici organizacije Save the children, predstavili su iskustva i dobre prakse koje su sprovode u Bosni i Heregovini, Srbiji i drugim državama regiona.\n»Oni su saopštili da ima pomaka nabolje u oblasti zaštite i unapređenja prava djece u riziku ali da se i dalje prepoznaje potreba i prostor osmišljavanja dodatnih servisa prevencije i podrške, a posebno za unapređenje multisektorskog pristupa u pružanju podrške djeci i porodicama«, kaže seu saopštenju Zaštitnika.\nU cilju stvaranja što kvalitetnijeg dokumenta koji će biti operativno primjenljiv, predstavnici organa i institucija govorili su o konkretnim situacijama na terenu, načinima da se prevaziđu problemi, izazovima sa kojima se suočavaju u postupanju.\nOni su naveli da se dešavalo da se za dvije godine jednoj porodici napiše 17 prijava za zanemarivanje djece, da se jednom maloljetniku sudi u tri grada i da jedna škola procesuira oko 160 odustajanja od nastavnog procesa pripadnika RE populacije.\nNakon te faze, slijedi upućivanje nadležnim subjektim na usaglašavanje nakon čega će uslijediti potpisivanje Protokola.\nSpasili djevojčicu od prisilnog prosjačenja\n"Stop dječijem prosjačenju" na TV Budva\nProcesuirano nekoliko osoba zbog prosjačenja u Budvi\nOd početka sezone procesuirano 13 lica zbog prosjačenja u Budvi


Bankarski sektor u Srbiji – izveštaj za četvrto tromesečje 2017. godine\nVisoka kapitalizovanost bankarskog sektora Republike Srbije potvrđena je i na kraju 2017. godine, kada je pokazatelj adekvatnosti kapitala iznosio 22,6%, što je višestruko iznad regulatornog minimuma (8%). Bankarski sektor Republike Srbije raspolaže više nego dovoljnim likvidnim sredstvima koja omogućavaju nesmetano poslovanje, o čemu svedoče postignute iznadprosečne vrednosti pokazatelja likvidnosti već duži vremenski period. Uprkos brojnim izazovima iz međunarodnog okruženja s kojima se suočava bankarski sektor Republike Srbije, obezbeđena je, a u mnogim segmentima i dodatno ojačana stabilnost finansijskog sistema kao celine, što predstavlja nastavak uspešnog ostvarivanja jednog od ključnih ciljeva Narodne banke Srbije.\nOstvaren je izvanredan napredak po pitanju rešavanja problematičnih kredita (NPL), koji su prethodnih godina nepovoljno uticali na profitabilnost i kreditnu aktivnost banaka. U kontekstu rešavanja problematičnih kredita, učinjeni su značajni koraci sprovođenjem Strategije za rešavanje problematičnih kredita i akcionih planova Vlade Republike Srbije i Narodne banke Srbije u 2015. godini, a potom i primenom Odluke o računovodstvenom otpisu bilansne aktive banaka od 30. septembra 2017. godine. Posledično, nakon dve i po godine sistemskog pristupa rešavanju pitanja problematičnih kredita, na kraju 2017. godine bruto NPL pokazatelj bankarskog sektora iznosio je 9,8%. Ostvareni jednocifreni iznos NPL pokazatelja ujedno predstavlja i najniži nivo od uvođenja jednoobrazne definicije NPL kredita i obaveznog izveštavanja 2008. godine.\nTokom 2017. godine, učinjeni su dodatni napori radi daljeg jačanja stabilnosti bankarskog sektora kroz regulatorne izmene i uvođenje standarda Bazel III i pratećih pokazatelja (pokazatelja leveridža i pokazatelja pokrića likvidnom aktivom), koji su trenutno na veoma zadovoljavajućim nivoima. Pored regulatornih izazova, poslovne banke u Srbiji nastavile su pozitivno da posluju, shodno čemu je na nivou bankarskog sektora Republike Srbije ostvaren bolji finansijski rezultat nego u 2016. godine za 47 mlrd dinara. Porast profitabilnosti poslovnih banaka u Srbiji najviše se duguje jednokratnim događajima proisteklim iz optimizacije kreditnih portfolija banaka, odnosno smanjenju kreditnih gubitaka proisteklih iz loših kredita (za 33 mlrd dinara), kao i procesu konsolidacije bankarskog sektora, odnosno procesima spajanja i pripajanja banaka usled promene vlasničke strukture (doprinos neto rezultatu od 12,5 mlrd dinara). Nasuprot tome prihodi od kamata u 2017. godini niži su za 8,7 mlrd dinara nego prethodne godine usled mera ublažavanja monetarne politike i posledičnog opšteg pada kamatnih stopa na međubankarskom tržištu i tržištu dinarskih kredita i hartija od vrednosti, što je delimično neutralisano smanjenjem rashoda od kamata banaka za 5,8 mlrd dinara.\nImajući u vidu definisane nadležnosti i odgovornosti Narodne banke Srbije u pogledu očuvanja stabilnosti finansijskog sistema, i u predstojećem periodu napori Narodne banke Srbije biće usmereni ka očuvanju finansijske stabilnosti, uz profesionalnu posvećenost zaštiti interesa pre svega korisnika finansijskih usluga ali i svih ostalih relevantnih tržišnih učesnika.\nIzveštaj za četvrto tromesečje 2017. godine


redakcija October 3, 2019\t0 Komentara\nMilorad Ilić, predsednik Skupštine Grada Valjeva sazvao je za sutra, 4. oktobar 2019. godine redovnu sednicu Skupštine. Pred odbornicima će se naći više od 60 tačaka dnevnog reda. U centru pažnje biće razmatranje predloga Odluke o izmenama i dopunama odluke o budžetu grada Valjeva – drugi rebalans za 2019. godinu.\nĐorđe Pavlović, sekretar Skupštine kaže da ovako obiman dnevni red ne znači i da će sednica trajati duže nego obično, jer se 25 tačaka dnevnog reda odnosi na donošenje Odluke o određivanju naziva ulica i zaselaka u naseljenim mestima na teritoriji grada Valjeva. Do sada je nazive dobilo preko 1700 ulica i zaselaka što će u buduće biti od velike pomoći građanima, ali i radu gradskih i državnih organa, hitnim službama i drugima koji pružaju pomoć građanima.\nOčekuje se da će odbornici posebnu pažnju pokloniti drugom rebalansu budžeta za ovu godinu. Po novom predlogu, izmenom Odluke o budžetu planirani su prihodi od 3 milijarde i 375 miliona dinara budžetskih sredstava i više od 119 miliona dinara iz ostalih izvora prihoda. Za razliku od prvog rebalansa posle kojeg je struktura prihoda ostala na prvobitno planiranom nivou, planirana sredstva budžeta Grada u drugom rebalansu su smanjena za 57,4 miliona dinara, što čini 1,67 % u poređenju sa očekivanjima za ovu godinu.\nPrema rečima Željka Tabaševića, rukovodioca gradskog Odeljenja za finansije, rebalans se vrši na osnovu priliva sredstava u budžet tokom prvih osam meseci ove godine, ali i procene moguće realizacije ostvarenih prihoda do kraja godine. Značajno je da se planira povećanje sredstava za uređenje industrijske zone, dok su očekivani prihodi od prodaje imovine smanjeni sa 355 na 283 miliona dinara.\nOdbornike će, verovatno, najviše interesovati šta će se menjati u rebalansu budžeta u odnosu na komunalnu izgradnju, gde se za saobraćaj i infrastrukturu predlaže veće izdvajanje sredstava.\nPred odbornicima će se naći još nekoliko zanimljivih tačaka dnevnog reda, kao što su odluke o održavanju čistoće na površinama javne namene, upravljanju javnim parkiralištima, a zatim, usvajanje Akcionog plana zapošljavanja roma i romkinja u naredne četiri godine, te usvajanje programa ppodrške za sprovođenje poljoprivredne politike i politike ruralnog razvoja u ovoj godini i dodelu podsticajnih sredstava u poljoprivredi.\nZnačajno je, takođe, i najvljeno donošenje Odluke o stavljanju van snage ranije donete Odluke o opredeljenju namene objekta u Krarađorđevoj ulici u Valjevu – zgrade Doma Vojske za potrebe biblioteke.\nTags: dr.slobodan gvozdenovic, gradonačelnik Valjeva, rebalans budžeta, sednica, skupština grada valjeva, valjevo\nValjevo: Festival duvan čvaraka po 14. put


Odobrenje za radove – na uređaju DSLAM Fra Grge Martića 1-Tuzla - BH Telecom d.d. Sarajevo\nBH Telecom d.d. Sarajevo > Servisne informacije > Odobrenje za radove – na uređaju DSLAM Fra Grge Martića 1-Tuzla\nOdobrenje za radove – na uređaju DSLAM Fra Grge Martića 1-Tuzla\n11.05.2021. Šejla Hadžibegić Servisne informacije\nObavještavamo korisnike da će zbog nužnih radova na održavanju sistema, dana 12.05.2021. godine, u terminu od 00:00 do 07:00 sati, doći do smetnji u radu servisa BH Telecoma na pojedinim dijelovima grada Tuzle. Izvinjavamo se zbog eventualnih neugodnosti i zahvaljujemo na strpljenju.


Rusi grade bazu na Kurilskim ostrvima, šta će reći Japan?\nIzgradnja ruske baze pomorske Pacifičke flote na Matui na Kurilskim ostrvima počeće ove godine, izjavio je visoki ruski vojni izvor, a prenose tamošnji portali.\nPeking zapretio: Ne igrajte se vatrom...\nAmbasador Kine u Velikoj Britaniji Lu Sjaoming pozvao je "jedan broj zemalja" van regiona da prestanu da se igraju sa vatrom u Južnom kineskom moru.\nVIDEO: Umalo tuča između Erdoganovih telohranitelja i američkih specijalaca\nTurski predsednik Redžep Tajip Erdogan boravio je u Americi, gde je nameravao da prisustvuje sahrani Muhameda Alija. Kako prenosi turski sajt "Glasa Amerike", tokom ove posete je u jednom momentu...\nIndija: Misteriozna sekta imala svoju vladu, vojsku, zatvor...\nMisteriozna sekta koja se našla u središtu sukoba na severu Indije imala je sopstvenu pseudovladu, vojsku, sud i zatvor gde je sprovodila torturu, rekao je u subotu visoki policijski zvaničnik...\nVIDEO: Polugole devojke se potukle na parkingu i pokazale baš sve\nNa Jutjubu je osvanuo neobičan snimak na kome možemo videti dve polugole devojke kako se tuku na parkingu. Prolaznici su bili šokirani prizorom koji su zatekli, pošto su im u toku tuče iz ionako...\nJelisaveta Karađorđević, rođena sestra nedavno preminulog kneza Aleksandra, optužila je prestolonaslednika Aleksandra II Karađorđevića da nije dozvolio da se njen brat sahrani u kripti crkve...\nVIDEO: Haos u crnogorskoj skupštini, hteli da prebiju Mila!\nOkršaj na Farmi: Jelena umalo dobila džezvom po glavi (VIDEO)\n"Turci vode antirusku politiku, ništa od normalizacije odnosa"\nRusko ministarstvo spoljnih poslova saopštilo je da ne vidi mogućnost poboljšanja odnosa sa Turskom u dogledno vreme, s obzirom na antirusku poziciju turskog rukovodstva.\nHaos na Lezbosu: Sukob policije i migranata, zapaljeni kontejneri, radili i suzavci\nGrčka policija je saopštila da je izbio sukob policije i migranata u pritvorskom centru na ostrvu Lezbosu.\nAzerbejdžanske snage i oružane snage regiona Nagorno-Karabah dogovorile su u utorak prekid vatre, posle tri dana žestokih borbi, saopštilo je Ministarstvo odbrane Azerbejdžana.\nVIDEO: Azerbejdžan sprema ofanzivu, Jermenija "adekvatan odgovor"\nUkoliko jermenske snage nastave da otvaraju vatru na civile u blizini Nagorno-Karabaha, azerbejdžanske snage izvršiće napad na glavni grad regiona Stepanakert, saopšteno je iz Ministarstva...


RHMZ IZDAO DVA UPOZORENJA: Kiše i pljuskovi pogodiće ovaj deo Srbije, na jugu i istoku i dalje PAKLENE VRUĆINE\nIzvor: SrbijaDanas.com, 02.Avg.2021, 08:25\nRepublički hidrometeorološki zavod (RHMZ) zbog toga je izdao upozorenje za područje južne i istočne Srbije, koje važi do srede.\n- Do 4. avgusta na jugu i istoku Srbije veoma toplo sa najvišom temperaturom do 36 stepeni - upozorava RHMZ.\nIzdata je i najava u 6.30 časova, zbog moguće kiše i pljuskova, >> Pročitaj celu vest na sajtu SrbijaDanas.com << kojih će biti na severu zemlje i u Mačvi.\n- U toku jutra uz lokalni razvoj oblačnosti na području Mačve i Vojvodine moguća pojava kiše i pljuskova sa grmljavinom. Usled priliva svežijeg vazduha iz srednje Evrope i sa zapada Balkana, danas se na severu i zapadu Srbije očekuje pad maksimalne temperature na vrednosti od 28 do 32 stepena, dok će na jugu i istoku zemlje biti i dalje toplo sa temperaturom do 36 - saopštio je RHMZ.\nSutra će, prema prognozama meteorologa, biti pretežno sunčano i toplo, a samo u planinskim predelima uz lokalni razvoj oblačnosti ponegde su moguća kratkotrajna kiša ili pljuskovi sa grmljavinom. Vetar će biti slab, promenljiv.\nNajniža temperatura kretaće se od 16 do 20 stepeni, a najviša od 30 na severozapadu do 35 na jugoistoku Srbije.


Najnoviji izvještaji:Termoelektrane na ugalj u BiH zagađuju vazduh devet puta više od dozvoljenog - CAT BiH\nNajnoviji izvještaji:Termoelektrane na ugalj u BiH zagađuju vazduh devet puta više od dozvoljenog\nO ovome je Interview.ba pisao prije godinu dana, konkretno u novembru 2018. godine.\nZagađenost zraka u BiH alarmantna: Naš ili tuđi problem?\nUpravo zato jer smatramo da je ovo naš problem, posebno jer je Sarajevo i ove zime među tri najzagađenija grada u svijetu, pokrenuli smo kampanju “Ne gušimo Sarajevo” uz podršku Heinrich Boell organizacije.\nKao što ste i sami vidjeli zagađenje zraka ovih dana, baš kao i svih godina unazad ogroman je problem za građane i građanke. To nas je potaklo da kroz naš portal pokrenemo javnost da se pobuni protiv ovakvog stanja i da se podigne svijest o problemima koje može prouzrokovati zagađenje zraka.\nLična svjedočanstva ljudi koji su ugroženi radom rudnika i termoelektrana\nKada je riječ o današnjem Izvještaju, navodi se da su sve zemlje zapadnog Balkana su članice Energetske zajednice, i stoga su imale obavezu da do 2018. smanje zagađenje iz termoelektrana u skladu s Direktivom o velikim postrojenjima za sagorjevanje.\n– Međutim, nijedna od zemalja koje su sačinile Nacionalni plan za smanjenje emisija nije ispoštovala svoje ukupne granične vrijednosti emisija na nivou države za 2018. godinu, navodi se u izvještaju koji je juče predstavljen u Briselu na sastanku sa članovima Evropskog parlamenta, Evropske komisije, te medijima.


Dalje ruke od spomenika Dimitrija Tucovica\nDalje ruke od spomenika Dimitrija Tucovića\nVeć nekoliko meseci spomenik Dimitriju Tucoviću u Beogradu na Slaviji svake noći blješti kao novogodišnja ili božićna jelka. Naime, buržujski prestonički "gradski oci" odlučili su da "ulepšaju" centar grada, pa tako i Trg Dimitrija Tucovića nekakvim blještavim kuglicama koje se naizmenično pale i gase i svetlucaju kao u trećerazrednom disko klubu iz osamdesetih godina prošlog veka. Na stranu to što samo neko ko je potpuno bez osećaja za ukus može pomisliti da je spomenik Dimitriju Tucoviću "ulepšan" i da sama Slavija izgleda "šarmantnije" nije zgoreg spomenuti i to da je razlog "ukrašavanja" ovog trga trebalo da bude "dostojno" obeležavanje novogodišnjih i božićnih praznika koji su kao što je poznato već odavno prošli uključujući i "Svetog Savu školsku slavu" koju su svojevremeno ukinuli "zli komunisti" a vratili je novopečeni prozapadni "demokrati". Dakle, formalni razlog za kič svetleću predstavu na beogradskoj Slaviji više ne postoji ali buržujske gradske vlasti nemaju još uvek nameru da prestanu da izvrgavaju ruglu ime i delo Dimitrija Tucovića.\nKonstatovali smo već da trg na Slaviji zaista izgleda kičasto onako neprilično doteran a svakom progresivnom čoveku ideja o "kićenju" spomenika čoveku koji je jedan od najvažnijih i najistaknutijih srpskih i jugoslovenskih marksista doima se sasvim neprihvatljivom i sramnom. Ako se pri tome zna i to da se ispod spomenika nalazi i grob Dimitrija Tucovića čitav ritual "kićenja" postaje pomalo morbidan, nimalo svojstven "srpskoj tradiciji" kojoj uz uvažavanje "evropskih civilizacijskih tekovina" teži srpska buržoazija, kako ona koja je trenutno na vlasti, tako i ona u opoziciji. Najstrašnije, za svakog progresivnog čoveka u našoj zemlji, je to što se gradske vlasti ozbiljno nose mišlju da izmeste grob Dimitrija Tucovića sa mesta na kome se nalazi što opet nije baš svojstveno "srpskoj tradiciji" na koju se tako često i žustro pozivaju tvrdeći da su je uništili "zli komunisti-internacionalisti".\nOni isti koji na sav glas kukaju kako su "crveni" uništili sve što im je bilo "strano", kako su "jadne" sluge okupatora kaznili za njihove zločine, kako su eksploatatorima "oteli imovinu", porušili spomenike "dične monarhije Karađorđevića" čiji su predstavnici "slavno" pobegli iz zemlje za vreme Drugog svetskog rata, sada degradiraju ime i delo čoveka koji se borio za stvar radničke klase i koji se rukovodio besmrtnim idealima borbe za bolji svet bez nepravde i eksploatacije, čime se svrstao među najdičnije sinove srpskog i jugoslovenskih naroda.\nSvake godine,1.maja na Dan međunarodne solidarnosti radničke klase, komunisti Jugoslavije (najčešće to rade pripadnici Nove komunističke partije Jugoslavije) okupljaju se kod spomenika Dimitriju Tucoviću proslavljajući ovaj najveći radnički praznik i prkoseći kapitalizmu, imperijalizmu, globalizmu i domaćoj buržoaziji koja za budzašto rasprodaje sve ono što je decenijama stvarala radnička klasa Socijalističke Federativne Republike Jugoslavije. Trg Dimitrija Tucovića ima poseban značaj za svakog iskrenog komunistu kao simbol borbe za uspostavljanje socijalizma u našoj zemlji i rušenja kapitalizma na globalnom nivou, čemu je svoj kratki život posvetio Dimitrije Tucović. Onda je sasvim jasno što je svaki iskreni komunista i pošten radni čovek spreman da kliče: "Dalje ruke od spomenika Dimitrija Tucovića!" Nesporno je da svi progresivni ljudi u Beogradu i Srbiji treba da pokrenu žestoku kampanju za zaštitu spomenika Dimitrija Tucovića od drskih buržujskih naleta. Jer braneći spomenik Dimitrija Tucovića, branimo i pravo radničke klase na borbu za pravdu i slobodu!


Letonija izračunala ekonomsku štetu od „sovjetske okupacije“ - 18.04.2016, Sputnik Srbija\nU Letoniji je specijalna komisija završila rad na proceni štete koju je ta država doživela za vreme „sovjetske okupacije“. Prema proceni komisije, ona je... 18.04.2016, Sputnik Srbija\nrusija, vesti, svet, letonija\nU Letoniji je specijalna komisija završila rad na proceni štete koju je ta država doživela za vreme „sovjetske okupacije“. Prema proceni komisije, ona je iznosila oko 185 milijardi dolara.\n29 Mart 2016, 14:21\nZvanična predstavnica Ministarstva inostranih poslova Rusije Marija Zaharova predložila je svojim prijateljima na društvenoj mreži da osmisle najbolji komentar na vest o zaključcima Letonije o šteti koja je navodno naneta toj zemlji od „okupacije SSSR“.\n„Objavljujem konkurs za najbolji komentar na ovu vest: ’Komisija za proračun štete koja je pričinjena letonskoj državi tokom perioda u kom je ta zemlja bila u sastavu Sovjetskog Saveza ocenila je da se radi o 185 milijardi evra‘. Osim toga, kako je izjavila predstavnica komisije Ruta Pazdere, demografski gubici mogu premašiti nekoliko desetina milijardi evra“, napisala je ona na Fejsbuku.\nLetonija na granici sa Rusijom podigla prva tri kilometra ograde\nGrupa koja se bavi proračunima štete koja je, navodno, pričinjena Letoniji tokom njenog ulaska u sastav SSSR-a formirana je pre 11 godina. Članovi te grupe izdvojili su 40 stavki u kojima je SSSR, navodno, naneo ovoj baltičkoj državi štetu od 185 miliona dolara, saopštila je predstavnica komisije Ruta Pazdere.\nRadi se o šteti koja je pričinjena ekonomiji Letonije u godinama SSSR-a, kao i demografskim gubicima — broju deportovanih ili onih koji su otišli na Zapad. Na osnovu uticaja tokom sovjetskog perioda na kulturu, religiju i prirodnu sredinu, procenjuju se gubici, prenosi list „Delfi“.\nGodine 2014. Pazdere je izjavila novinarima da ukupna suma štete nanete Letoniji tokom „sovjetske okupacije“ može da premaši 300 milijardi evra.