Turska preti bojkotom francuskih proizvoda\nU Turskoj je pokrenuta široka kampanja protiv Francuske čiji bi parlament krajem sedmice trebalo da usvoji zakon kojim će se kažnjavati oni koji opovrgavaju postojanje genocida nad Jermenima koji je pre stotinu godina izvršen na prostorima Turske.\n“Ukoliko taj zakon bude usvojen, to će izazvati velike ekonomske štete. Francuska rizikuje da se suoči s bojkotom njenih proizvoda na turskom tržištu”, ističe se u saopštenju Saveza komora za robnu razmenu Turske.\nU Turskoj posluje 960 francuskih firmi i robna razmena između dve zemlje je prošle godine dostigla 15 milijardi evra.\nParlament Francuske bi u četvrtak trebalo da usvoji zakon kojim se predviđa kazna zatvora do godinu dana i 45.000 evra za one koji demantuju postojanje genocida nad Jermenima.\nTurski premijer Redžep Tajip Erdogan je krajem prošle nedelje u pismu predsedniku Nikolasu Sarkoziju apelovao da zaustavi usvajanje tog zakona, u protivnom šteta ce "biti nepopravljiva u političkim, ekonomskim i kulturnim odnosima dve zemlje".\nU Ankari su najavili da će u tom slučaju povući svog ambasadora iz Pariza i to na neodređeno vreme.\nTurska demantuje da je nad Jermenima 1915. godine i kasnije - u vreme raspada Otomanske imperije - ubijeno 1,5 milion Jermena i da je to bio genocid.\nFrancuska je jedna od petnaestak zemalja u svetu koje su taj zločin zvanično okvalifikovale kao genocid, kao što to uporno tvrde Jermeni.


Procurele nastrože čuvane tajne: Svetske banke dozvolile transfere prljavog novca - Naši u svetu\nObjavljeno 21/09/20 u 10:00\nPojava informacije koje su slučajno postale vidljive ukazuju da su neke od najvećih svetskih banaka dozvolile kriminalcima, prvenstveno ruskim oligarsima, da prebacuju prljav novac na Zapad i to u visini od oko dva biliona dolara kako bi izbegli sankcije.\nTo je poslednje u nizu curenja tokom proteklih pet godina, kojim su razotkriveni tajni poslovi, pranje novca i finansijski kriminal. Takozvane “FinCEN” fajlove čini više od 2.500 dokumenata, od kojih većinu čine fajlovi koje su banke slale američkim vlastima u periodu između 2000. i 2017. godine.\nU procurelim dokumentima tvrdi se i postoje dokazi da je jedan od najbližih saradnika ruskog predsednika Vladimira Putina koristio “Barklejs banku” u Londonu kako bi izbegao sankcije koje je trebalo da ga spreče da koristi finansijske usluge na Zapadu. Kako se navodi, jedan deo novaca korišćen je za kupovinu umetničkih dela.\nPrema obaveštajnom odeljenju “FinCEN”-a, Velika Britanija se naziva “jurisdikcijom višeg rizika” poput Kipra. To je zbog broja kompanija registrovanih u Ujedinjenom Kraljevstvu koje se pojavljuju u izveštajima o sumnjivim aktivnostima (SAR). Više od 3.000 kompanija iz Velike Britanije imenovano je u datotekama “FinCEN”-a, više nego iz bilo koje druge zemlje.\n“FinCEN” je američka mreža za istragu finansijskog kriminala. To su ljudi iz Ministarstva finansija SAD, koji se bore protiv finansijskog kriminala. Sumnje u vezi sa transakcijama izvršenih u američkim dolarima moraju da se šalju FinCEN-u, čak i ako se odvijaju izvan SAD.\nIzveštaji o sumnjivim aktivnostima (SAR) primer su kako se te sumnje beleže. Banka mora da popuni jedan od tih izveštaja ako sumnja da se neki od njenih klijenata posluje nelegalno, a potom se izveštaj šalje vlastima.\n“LJUBAV!” Poruka koja će Novaku biti najbrži vetar u leđa za današnje finale (FOTO)\nNASMEJANI TERORISTA! Napadač iz Nice veče pre napada bratu poslao sliku crkve u kojoj…\nDanski naučnici o razlogu zašto neki ljudi koji su zaraženi koronom ne pokazuju znake…


Posebna ponuda stambenih kredita za nerezidente, veća kamata - Alo.rs\nPosebna ponuda stambenih kredita za nerezidente, veća kamata\nSve više stranaca se odlučuje da kupi nekretninu u Srbiji. Bankari čak daju stambene kredite za nerezidente, ali sa nešto višim kamatama nego za državljane Srbije\nVeća ponuda nekretnina i atraktivne lokacije čini beogradsku novogradnju privlačnom i strancima. Jeste da oni uglavnom kupuju za gotovinu, ali to povećano interesovanje naravno bankarima nije promaklo, pa su već izašli sa posebnom ponudom stambenih kredita za nerezidente.\nŠto se tiče dokumentacije za kredit, ona je manje više kao i za naše klijente kao i za srpske državljene koji apliciraju ovde u Srbiji, procenjujemo rizik na osnovu prihoda, na osnovu ugovora o zaposlenju. Što se tiče obezbeđenja kredita, to je nekretnina koje klijenti kupuju uz naravno obavezno učešće", navodi Velibor Savić, direktor u Api banci.\nNekretnine u inostranstvu najviše kupuju Rusi i Кinezi. Rusi na primer sada i u Srbiji mogu da podignu kredit, pod uslovma sličnim onima koje dobijaju u svojoj zemlji, a u ponudi imamo i luksuzne stanove po njihovoj meri.\n"Nemamo propis kojim je uređeno dobijanje prebivališta čija investicija pređe određeni iznos. Takve propise ima 70 odsto zemalja u razvoju i razvijenih država u svetu. Tako da se mnogi stranci odlučuju da kupe da ulože u nekretnine u tim zemljama jer su zainteresovani da imaju prebivališe, da pošalju decu u školu ili da idu na lečenje. To se pogotovo odnosi na ljude iz zemalja koje dolaze iz trećeg sveta", objašnjava Nenad Đorđević, predsednik UO "Кlaster" nekretnine.\nnekretnine uslovi stanovi stranci prodaja ekonomija


Bankarskom sektoru potrebne javne politike – Bankar.me\nBankarskom sektoru potrebne javne politike\nMay 11, 2020 BANKE, Članci, CRNA GORA, CRNA GORA, SVE VIJESTI Leave a comment\nJavne politike u bankarskom sektoru mogle bi podstaći komercijalne banke da doprinesu ublažavanju efekata pandemije i obezbijede likvidnost zdravim firmama, kako bi sačuvale radna mjesta, ocijenio je viši ekonomista Svjetske banke (SB) za Crnu Goru, Marc Schiffbauer.\nOn je kazao da su komercijalne banke pogođene pandemijom koronavirusa, utoliko što njihovi klijenti, poput kompanija iz sektora turizma, gube prihode, zbog čega dolazi do opadanja ekonomske aktivnosti i prilika.\n„Banke moraju i same, kao korporacije, da upravljaju, smanjuju troškove koliko je to moguće, raspoređuju kreditiranje i da se bave scenarijima vezanim za rizik, što one i rade“, rekao je Schiffbauer u intervjuu agenciji Mina-business.\nOn smatra da finansijski sektor ima važnu ulogu u ublažavanju efekata krize prouzrokovane pandemijom koronavirusa na realnu ekonomiju.\n„Mikro, mala i srednja preduzeća su pogođena nedostatkom likvidnosti, jer ostaju bez novca kojim bi izmirili zarade ili ga koristili u druge svrhe. Zato im je potrebno kreditiranje“, poručio je Schiffbauer.\nOn je dodao da su u SB upućeni da je u Crnoj Gori, u prvoj fazi borbe s krizom, uveden moratorijum na otplatu kredita, za koji je vladalo veliko interesovanje i za koji se prijavilo 70 hiljada preduzeća i građana. Tu je, prema njegovim riječima, i nova kreditna linija Investiciono razvojnog fonda (IRF), namijenjena ranjivim preduzećima i potrebama njihovog opstanka.\n„Iskustva krize iz 2009. godine govore da veoma djelotvorne mogu da budu kreditne garancije, makar i djelimične, kojima bi se pomoglo bankama da ublaže rizike, a osigurala likvidnost i poslovanje zdravih preduzeća“, saopštio je Schiffbauer.\nKada je riječ o javnom dugu i njegovom servisiranju, on smatra da bi prioritet Vlade u narednom periodu trebalo da bude svođenje na minimum troškova zaduživanja i obezbjeđenje povoljnijih uslova za to.\n„U tom smislu Vlada je do sada preduzela razborite i oprezne korake u saradnji sa međunarodnim finansijskim institucijama, kakva je SB, kako bi dobila fer uslove za takvo zaduživanje“, naveo je Schiffbauer.\nOn je kazao da će to, izvjesno, dovesti do povećanja javnog duga tokom trajanja pandemije u ovoj godini i da će usporiti kretanje u pravcu njegovog smanjenja.\n„Računamo da će, nakon što prođe pandemija, doći do ekonomskog oporavka i da će se nastaviti u pravcu smanjenja duga“, poručio je Schiffbauer.\nOn je podsjetio da je i prije novonastale situacije bilo važno razborito upravljanje dugom. Isto to će, prema njegovim riječima, biti od ključnog značaja i nakon pandemije, jer je cilj da se ojača otpornost ekonomije na buduće udare, da privreda bude manje izložena i da joj na raspolaganju bude što više sredstava za borbu sa efektima bilo kakvog udara.\n„Važno je da su mjere koje se sprovode vremenski oročene i da ih je moguće ukinuti, odnosno od njih odustati. Primjer za to su subvencije na zarade koje su odobrene za period od dva mjeseca, odnosno april i maj, ali je takođe jasno iskomunicirano da nakon tog određenog vremenskog perioda te mjere više neće biti na snazi“, kazao je Schiffbauer.\nOn je dodao da su u pitanju vanredne okolnosti, odnosno eksterni udar koji se dešava u cijelom svijetu, a da je Crna Gora posebno pogođena zbog svoje zavisnosti od sektora turizma.\n„Biće sigurno novih potreba za finansiranjem, jer smo prognozirali da će recesija biti između pet i devet odsto i da će srazmjerno tome to biti i nedostajući prihodi“, naveo je Schiffbauer.\nOn je upozorio i da će postojati potreba za dodatnom potrošnjom kako bi se ublažili ekonomski i efekti na one koji su siromašni ili su u ranjivoj poziciji.\nKada je riječ o turizmu, Schiffbauer je podsjetio da on ima veoma važan uticaj na ekonomiju, jer čini 20 odsto bruto domaćeg proizvoda (BDP), ali i muliplikativne efekte na veliki broj drugih privrednih sektora.\n„Mi smo u novom regionalnom ekonomskom izvještaju naveli da dolazi do ekonomske recesije zbog pada prihoda od turizma i da će uticaj koji će to imati zavisiti od razvoja situacije u Crnoj Gori i drugim zemljama EU iz kojih dolaze turisti. Dakle, pitanje je kada će biti skinuta ograničenja na putovanja“, rekao je Schiffbauer.\nSB je, kako je dodao, u novom regionalnom ekonomskom izvještaju navela da bi recesija mogla iznositi 5,6 odsto do šest odsto ukoliko bi ograničenja bila ukinuta do kraja juna, a devet odsto ukoliko se to desi tokom glavne turističke sezone, od jula do septembra.\n„Vlada je oformila paket podrške, koji je široko postavljen, za više pogođenih sektora, i smatramo da je to ispravno, s obzirom na postojeće fiskalne resurse, da se obezbijedi široko postavljena podrška pogođenim sektorima i firmama, među kojima je i turizam“, saopštio je Schiffbauer.\nOn je naveo da su čuli da Vlada priprema i treći paket mjera, konkretno namijenjen sektoru turizma, što je važno da bi se vidjelo na koji način će se zemlja izboriti sa ovim eksternim udarom.\n„Ipak, moramo da kažemo da su u ovoj godini neizbježni gubici, ali je ključno da naglasimo da smo, ukoliko globalna pandemija, a posebno u Evropi, bude uspješno kontrolisana, za narednu godinu predvidjeli snažan oporavak i na osnovu toga i dobar rast“, zaključio je Schiffbauer.\nPOJMOVIMarc Schiffbauer Svjetska banka\nPrevious Telefon je najbolje držati između 40 i 80 odsto baterije\nSljedeći Nedjeljni poslovni horoskop 11. maj – 17. maj


Beograd ima značajan potencijal daljeg razvoja retail segmenta, pogotovo što sa trenutnih 168 kvadrata komercijalnog retail prostora na 1.000 stanovnika dosta zaostaje za gradovima u okruženju.\n„Oko 150.000 kvadrata retail prostora je trenutno u izgradnji u glavnom gradu Srbije koje očekujemo na tržištu 2020. godine. Mesta za dalji napredak svakako ima, ali će na dalji razvoj biznis modela ovog tipa nekretnina uticati promene navika potrošača, sve veći upliv online trgovine i omnichannel interakcije“, ukazuje Vladislav Lalić, koji je gotovo 30 godina svoje karijere posvetio upravo razvoju retail segmentu nekretnina, a dugi niz godina radio je na vodećim funkcijama u okviru Supply Chain-a.\nOmnichannel, kao još uvek nedovoljno zastupljen model na tržištu regiona, ne predstavlja samo online kupovinu, već interakciju preko društvenih mreža koja je u nekim zemljama poput Kine daleko razvijenija, pa potrošačima omogućava i plaćanje putem same mreže, a pretpostavlja i postojanje radnje, odnosno fizičkog prostora za kupovinu. „Upravo ovakav tip interakcije sa kupcima na nekoliko različitih mesta usloviće nove biznis modele i donošenje odluka koliko će se ulagati u „cigle“, a koliko u neke druge kanale“, objašnjava Lalić.\nNovoosnovana kompanija goodfaith strategic advisory na čijem je Lalić čelu, svojim klijentima upravo pruža usluge razvoja ovakvog tipa komunikacije sa kupcima i postavljanje novih biznis modela koji će postati neizbežni usled promena na tržištu. „U narednih 3-5 godina ne verujem da će gradnja retail prostora biti u dosadašnjim gabaritima, pre svega jer će alternativni načini kupovine preuzimati sve veći primat“, smatra Lalić. „Ovakva kretanja definitivno će imati uticaj na poslovne modele, a goodfaith sa iskustvom koje posedujemo u ovom segmentu, može dosta da pomogne retailerima.“\nLalić se posle gotovo tri decenije koje je proveo na različitim pozicijama u okviru kompanije IKEA, odlučio na jedan veliki poslovni korak. Ideja vodilja prilikom osnivanja sopstvene kompanije sa još trojicom partnera bila je da njihovo iskustvo rada u preko 20 zemalja u jednoj svetskoj kompaniji i različita komplementarna znanja koja svako od njih unosi u tim, primene na jedan fleksibilniji način. „Povezali smo znanje i preduzetnički duh, a u želji da stranim, ali i domaćim investitorima, pružimo neophodnu podršku od trenutka donošenja odluke o investiranju u region, kao i da investiciju realizuju u najkraćem mogućem roku; da pomognemo oko rešavanja svih izazova na jedan efikasan način, od administrativnih pitanja, pa do organizacione strukture, biznis plana, obuke kadrova ili izbora izvođača za gradnju objekta.“\nVladislav posebno iskustvo ima kada je u pitanju ulazak investitora na područje regiona, kojim se bavio poslednjih desetak godina na tržištu Jugoistočne Evrope, od Slovenije, Hrvatske, Srbije, Rumunije i Ukrajine, a kao član Upravnog odbora i potpredsednik Saveta stranih investitora mogao je i na jedan strukturiran način da prati promene u poslovnom ambijentu. Smatra da su u poslednjih pet godina u Srbiji ostvarena značajna poboljšanja. „U segmentu real estate-a značajno je ubrzan proces izdavanja građevinskih dozvola. Radi se na unapređivanju katastra, kroz objedinjenu proceduru postignuto je mnogo efikasnije rešavanje administrativno-birokratskih pitanja. Svakako postoji još izazova koje treba rešiti“, smatra naš sagovornik.\n„Predvidljiva poslovna klima kao osnovni segment za bilo koju investiciju, bilo stranu, bilo domaću, mora biti na višem nivou. Izazovi se pre svega odnose na nepostojanje sprege i koordinacije različitih institucija što znatno usporava procese. Drugi problem je nepostojanje infrastrukture. Obično lokacije, pogotovo one izvan gradskog jezgra, nisu dovoljno infrastrukturno opremljene. Sa takvim problemima sam se suočavao ne samo u Srbiji, već i drugim zemljama, a kada postoje faktori ovog tipa, to direktno utiče na predvidljivost poslovanja, na predviđene planove realizacije i kašnjenja koje nijedan investitor ne želi.“\nImajući u vidu da su svi partneri kompanije goodfaith poslednjih godina radili u retail industriji, biće koncentrisani većim delom na taj segment poslovanja. „Iako nam je to primarni fokus, rekao bih da određeni poslovni postulati, znanje i iskustvo koje posedujemo, može da se primeni na širi dijapazon industrija“, kaže Lalić.\nSvojim klijentima ponudiće širok dijapazon usluga kroz četiri osnovna postulata. Prvi od njih je „one stop shop“ za investitore koji podrazumeva svu neophodnu pomoć prilikom realizacije investicije. Tu je i unapređenje poslovanja postojećih kompanija, koje bi želele da profesionalizuju svoje sisteme i ostvare maksimum svojih potencijala. „Ovo je situacija koju sam imao prilike da upoznam u Turskoj 2000-ih godina kada je postojao veliki broj kompanija koje su se jako brzo razvile iz porodičnog biznisa, pa je sa rastom bilo neophodno uspostaviti sistem i strukturu u skladu sa promenama.\nImajući u vidu da i kod nas ekonomija beleži rast, makroekonomsku stabilnost, povećanje BDP-a, nisku inflaciju i stabilan kurs, postoji i postojaće velika potreba za korporatizacijom manjih kompanija, kako u Srbiji, tako i u regionu.“ U tom smislu goodfaith će takođe pružati neophodnu podršku u HR segmentu, u postavljanju i razvoju organizacione strukture, kao i plana za dalji razvoj kadra. Pored svega ovoga, isto tako bitan segment su i digitalna unapređenja, pre svega u smislu razvijanja novih poslovnih modela, o kojima je bilo reči.\n„Goodfaith će biti fleksibilna, brza i transparentna kompanija koja se zasniva na određenim vrednostima koje imamo kao ljudi, a to su integritet, poštenje, otvorenost, vrednosti koje ćemo implementirati u našem dnevnom poslovanju, po kojima želimo da naša nova kompanija bude prepoznata, kao i da pružimo usluge u duhu tih vrednosti, a tamo gde nismo eksperti obezbedili smo bliske i partnerske odnose sa kompanijama koje će ponuditi i taj segment usluga.“\nŠto se tiče ciljeva, Lalić naglašava da trenutno rade na određenim projektima, ali i da imaju ambiciozne planove za narednu godinu. „Mi smo nova i specijalizovana kompanija koja je tek u povoju, a višedecenijsko iskustvo nam govori da moramo imati realne planove koji su i ambiciozni i ostvarivi. Prognoze su optimistične, ali cilj nismo vezali samo za cifre i KPI-jeve. Cilj nam je da uživamo u onome što radimo, sa ljudima sa kojima volimo da radimo, a samim tim doći će i dobri rezultati“, zaključuje CEO kompanije goodfaith.


Dačić: „Potrebno unapređenje saradnje sa Asocijacijom država Kariba“\nPrvi potpredsednik Vlade Srbije i ministar spoljnih poslova Ivica Dačić doputovao je na Kubu gde će učestvovati na 22. zasedanju Ministarskog saveta Asocijacije država Kariba (ACS).\nPo dolasku u Havanu, šef srpske diplomatije razgovarao je sa generalnom sekretarkom Asocijacije država Kariba Džun Somer.\nMinistar Dačić istakao je važnost koju Republika Srbija pridaje saradnji sa ovom asocijacijom, izneo predlog za dalje unapređenje saradnje sa obostrano usaglašenim ciljevima i podvukao da je neophodno utvrditi oblasti u kojima se saradnja može dodatno proširiti.\nMinistar je upoznao sagovornicu sa reformama koje Srbija sprovodi u cilju ubrzanja i što boljeg ostvarivanja uspešnog procesa evrointegracija.\nGeneralna sekretarka Somer zahvalila je ministru Dačiću na učešću na 22. zasedanju ministarskog saveta Asocijacije država Kariba. Istakla je ulogu Asocijacije u stvaranju regiona mira na Karibima, naglasila važnost principa rešavanja svih otvorenih pitanja između država pravnim sredstvima i upoznala je šefa srpske diplomatije sa programima i projektima koje Asocijacija država Kariba promoviše.\nNa sastanku je dogovoreno usaglašavanje i potpisivanje Memoranduma o razumevanju između Republike Srbije i Asocijacije država Kariba u cilju daljeg unapređenja saradnje u oblastima od obostranog interesa.


TRAMP: Severna Koreja uništila 4 lokacije za nuklearne probe! • HAPPYTV.RS\nAmerički predsednik Donald Tramp izjavio je danas da je u toku uništavanje četiri velika mesta za nuklearne probe u Severnoj Koreji i ocenio da je proces "potpune denuklearizacije već počeo da se odvija".\n"Oni su prestali da šalju rakete, uključujući balističke rakete. Oni uništavaju njihov poligon za testiranje raketnih motora. Oni ga dižu u vazduh. Već su razneli jedno od svojih velikih mesta za testiranje, u stvari to su zapravo četiri velika mesta za testiranje. I velika stvar je da će to biti potpuna denuklearizacija, koja je već počela da se odvija", rekao je Tramp obraćajući se svom kabinetu u Beloj kući.\nAmerički ministar odbrane Džejms Matis, upitan u sredu da li je Severna Koreja išta uradila u pravcu denuklearizacije od samita Trampa i severnokorejskog lidera Kim Džong-una 12. juna u Singapuru, rekao je novinarima da "ne zna ništa o tome".\nMatis je sedeo pored Trampa na današnjem sastanku kabineta.


Srpski kulturni centar Vukovar ugostio Dr Neleta Karajlića - Radio Borovo 100,7 FM\nU okviru “Nedelje srpske knjige” sinoć je u Srpskom kulturnom centru Vukovar održano “Veče s književnikom”. Gost Srpskog kulturnog centra bio je multimedijalni umetnik Dr Nele Karajlić. Nakon što je 80-ih godina prošlog veka sa “Zabranjenim pušenjem” obišao mnoga slavonska mesta i gradove, u Vukovar je prvi put došao kao književnik. Predstavio je svoje tri knjige “Fajront u Sarajevu” i dva dela trilogije “Solunska 28” u izdanju beogradske “Lagune”, najvećeg izdavača na Balkanu.\nDok se radnja prvog dela trilogije “Solunska 28 – O novcu i strastima” odvija početkom 20. veka, drugi deo “Solunska 28 – O prijateljstvu i izdaji” pripoveda o svemu što je snašlo stanare Solunske 28 tokom nemačke okupacije Beograda.\nU izjavi medijima najavio je i treći deo trilogije.\n– Rad na trećem delu trilogije tek počinjem i on će govoriti o periodu 80-ih i 90-ih godina prošlog veka. Osamdesete su bile najlepša, a devedesete najteža decenija mog života. Mislim da ću i ja biti jedan od junaka te knjige – obećao je vukovarskoj publici popularni Nele.\nRazgovor s književnikom vodio je Srđan Sekulić, direktor SKC Vukovar.\nVečeras će biti održan treći program “Nedelje srpske knjige”. U sklopu programa “Književnici našeg zavičaja” u Srpskom kulturnom centru Vukovar od 19 časova biće predstavljen opus Đorđa Nešića, književnika iz Bijelog Brda.\nNovoustanovljena manifestacija “Nedelja srpske knjige” ima pet programskih dana, a biće održana u periodu od 4. do 8. novembra.


„Pristupačnost“: Počinju obuke iz znakovnog jezika za zaposlene u ustanovama kulture – Explore Novi Sad\nHomeNovi Sad 20,21„Pristupačnost“: Počinju obuke iz znakovnog jezika za zaposlene u ustanovama kulture\nProjekat „Istorija u slikama na znakovnom jeziku“ koji je podržan kroz konkurs povećanje pristupačnosti ustanova kulture Fondacije „Novi Sad 2021“, a koji sprovodi Arhiv Vojvodine u saradnji sa Savezom gluvih i nagluvih Vojvodine, počeo je sa realizacijom. Kroz tromesečnu obuku znakovnog jezika za zaposlene u ustanovama kulture omogućiće se pristupačnost u komuniciranju sa gluvim i nagluvim osobama.\nU okviru javnog konkursa „Pristupačnost“ koji je Fondacija „Novi Sad 2021“ raspisala prošle godine podržano je ukupno 6 projekata ustanova kulture u čijem je fokusu upravo „pristupačnost“ i to u ukupnom iznosu od 4.373.500 dinara.\nProjektom „Istorija u slikama na znakovnom jeziku“ je takođe planirano da se osobama sa nekim stepenom oštećenja sluha omogući pristupačnost sadržajima Arhiva, istraživačkoj sali, kao i pristup svim izložbama koje Arhiv organizuje. Na taj način, osobe sa oštećenim sluhom biće aktivno uključene u društvena dešavanja na polju kulture.\nU okviru javnog konkursa „Pristupačnost“ još pet projekata\nIz radionica inkluzivnog karaktera nastale su dve predstave koje se realizuju u sklopu projekta „Umetnost i inkluzija“ koji potpisuju Galerija Matice srpske i udruženje Per.Art. „Mala žurka propuštenog plesa“ je definisana kao hibridni javni događaj u kojem učestvuju svi: i publika i i izvođači, i osobe sa invaliditetom i oni koji su bez invaliditeta. Naredno izvođenje ovog performansa je 22. marta u Novosadskom pozorištu, dok će predstava „Dis_Sylphide“, koja u fokus stavlja poziciju osoba sa invaliditetom u plesu, biti izvedena 25. i 26. marta u gimnaziji „Laza Kostić“.\nVažnost unapređenja pristupačnosti informacija prepoznao je Kulturni centar Rumenka koji je, u saradnji sa Domom za decu i omladinu ometenu u razvoju „Veternik“, započeo izradu pristupačnog veb sajta. Galerija linkovne umetnosti poklon zbirke Rajka Mamuzića kroz projekat „Izrada pristupačne veb prezentacije” takođe želi da podstakne promene time što će omogućiti da što veći broj korisnika sa nekom vrstom ograničanja može da se informiše o predstojećim kulturnim događajima.\nU sklopu istog javnog konkursa, Kulturni centar „Mladost“ u Futogu u saradnji sa Savezom slepih Vojvodine realizuje projekat „Voice painting“ čiji je cilj da snimanjem audio knjiga, dela savremenih domaćih pisaca učine dostupnim slepim i slabovidim osobama. Na taj način unaprediće se kvalitet života osoba sa poteškoćama u opažanju čulom vida. Prema podacima Saveza slepih i slabovidih Vojvodine, u našoj pokrajini živi 3500 slepih ili slabovidih osoba.\nSinergijski rad u ustanovama najbolje se vidi kroz projekat „Muzej za sve“, gde su se udružili Spomen-zbirka Pavla Beljanskog, Muzej Vojvodine, Galerija Matice srpske, Društvo tumača i prevodilaca za znakovni jezik i Savez gluvih i nagluvih Vojvodine. Izrada multimedijalne aplikacije sa informacijama o stalnoj postavci, simultano tumačenje stručnih vođenja u muzeju, realizacija kreativnih programa, štampa bojanke sa motivnima znakovnog jezika jesu aktivnosti koje će biti sprovedene u ovom specifičnom ujedinjavanju muzeja kada će biti napravljen iskorak u sadržaju muzejskih institucija, ali i unapređeni uslovi za društveni život gluvih i nagluvih sugrađana.\nJedan od najvećih problema sa kojima se susreću gluve i nagluve osobe, slepi i slabovidi jesu komunikacijske prepreke na koje svakodnevno nailaze u svojoj zajednici. Nemogućnost informisanja, sticanja znanja i veština, aktivna uključenost dovodi do njihove marginalizacije, isključenosti te i opadanja kvaliteta života.\nUpravo realizacijom konkursa za pristupačnost, Fondacija „Novi Sad 2021“ omogućava da svi imaju jednako pravo da budu informisani te i da ta mogućnost ne bude privilegija, već pravo.


Otvorena prva izložba arapske kaligrafije u Nišu - JUGPRESS\nOtvorena prva izložba arapske kaligrafije u Nišu\nPod pokroviteljstvom Grada Niša i Niškog kulturnog centra u Oficirskom domu je otvorena prva izložba arapske kaligrafije u Nišu, autora Aleksandra Stankovića. Otvaranju izložbe prisustvovao je ambasador Egipta u Srbiji Amr Alguvejli.\nIzložba je zbog epidemioloških mera otvorena u Oficirskom domu, a do 29. novembra će moći da se pogleda u Galeriji Niškog kulturnog centra.\n“Impresivno je što je autor sam učio arapski i samouk je što se tiče arapske kaligrafije koja je dupla umetnost: prvo vizuelna, jer prvo uočimo crtež, a s druge strane, to je poezija i književnost, jer sadrži citate koji sadrže umetnost”, naveo je ambasador Amr Alguvejli.\n“Egipat je sedište Arapske lige i mi se angažujemo na promociji arapske kulture, jezika i prijateljstva sa srpskim narodom. Susreli smo se i sa rektorom Univerziteta u Nišu kome sam predložio osnivanje Katedre za arapski jezik”, naveo je ambasador Egipta.\nRadovi predstavljeni na izložbi nastali su, prema rečima kaligrafa Aleksandra Stankovića u poslednje dve godine.\n“U pitanju su citati iz Biblije, arpske narodne mudrosti, kao i neke narodne mudrosti identične u oba jezika”, naveo je Stanković (1975, Niš), koji se kao samouk bavi arapskim jezikom 30 godina, a kaligrafijom preko deset godina. Pored izložbi zapadne kaligrafije u zemlji, izlagao je arapsku kaligrafiju na izložbama u Bosni i Hercegovini (2021), Bangladešu (2019), Egiptu (2020) gde je dobio i nagradu- odlikovanje na bijenalu arapske kaligrafije.\n“Učio sam sȃm, snalazio se kad nije bilo ni interneta ni dostupnih knjiga, bez učitelja, pomagala, sȃm sam istraživao, obučavao se”, istakao je autor koji se nada da će ova izložba podstaći i druge da se bave kaligrafijom.\nGradska većnica za kulturu i turizam Adriana Anastasov navela je da Grad Niš “podržava sadržaje koji doprinose raznolikosti kulturnog sadržaja, kao i izložbe bitne za međunarodnu saradnju poput ove”, a u budućnosti, kako je najavljeno juče, mogu se očekivati koncerti i predstave u saradnji sa ambasadama u Srbiji.


Fudbal - Spartak na svom terenu preslišao Miku Antić\nNapisano u kategoriji Fudbal, 6 oktobra, 2010\nU zaostaloj utakmici pionirske lige FSO Pančevo domaći igrači Spartaka iz Debeljače naneli su težak poraz pionirima FK Mika Antić rezultatom 6:2 (4:0). Po hladnom i vetrovitom vremenu domaćin je već u 6minutu imao visoku prednost posle kardinalnih grešaka odbrane fudbalera Mike Antić koji su imali terensku inicijativu iako su gubili 3:0. Ređale su se šanse ali Savkov, Janković, Antevski, Stojanović i Zdravković bili su više nego opušteno ulazili u šanse, a domaćin je sa još jednim golom u poslednjem minutu prvog poluvremena kaznio golom nemoćnog golmana Bozića.\nU drugom poluvremenu očekivalo se da će gostujuća ekipa krenuti u još ofanzivnije napade međutim gol indisponiranog Jankovića nije uspeo da promrda statične fudbalere Mike Antić koji se vukli po terenu bez ijedne trunke borbenonsti. Pred kraj meča fudbaleri Spartaka uspeli su da postignu još dva pogotka poslednji iz opravdanog dosuđenog jedanaesterca i tako nanevši težak poraz koji je mogao biti još ubedljiviji da Savkov nije postigao gol za 6:2.\nSpartak je tako izbio na prvo mesto i najavio borbu za sam vrh, dok naši uspavani igrači moraju još više da pružaju na utakmicama, ako bi hteli da budu na kraju prvaci. U nedelju, u okviru Južnobanatske lige, grupa Istok, pioniri kadeti Mike Antić dočekuju kod Hale sportova ekipu Stenlija iz Glogonja, s početkom u 10h, dok petlići u subotu gostuju u Dolovu , a utakmica počinje u 10h.


RRA Zlatibor Archives - PPmedia\nSastanak privrednika u Prijepolju: Država pomogla privredu Zlatiborskog okruga sa milijardu dinara\nPrijepolje – Poslovanje u vreme i nakon pandemije – izvori finansiranja, bila je tema sastanka koji je Regionalna privredna komora Zlatiborskog okruga u saradnji sa Opštinom Prijepolje, organizovala sa tamošnjim privrednicima. Bolest radnika, smanjen obim posla i otežana nabavka repromaterija, glavne su nedaće sa kojima se susreću prijepoljski privrednici u poslovanju tokom pandemije izazvane korona virusom. – […]\nadminpp033 Нема коментара 17 новембра, 2021 4:20 pm\nZa podršku poljoprivrednicima sa teritorije opštine Prijepolje 3.000.000 dinara\nPrijepolje – Fondacija Ana i Vlade Divac, opština Prijepolje i Regionalna razvojna agencija Zlatibor potpisali su ugovor o saradnji kojim je zvanično pokrenut „Fond za razvoj poljoprivrednika u opštini Prijepolje 2021″. Projekat osnivanja ovog inovativnog fonda podržao je USAID-ov Projekat za konkurentnu privredu. Prijepolje je druga opština u Zlatiborskom okrugu, posle Čajetine, koja osniva fond […]\nadminpp033 Нема коментара 7 јуна, 2021 1:43 pm\nZaposleni u javnim ustanovama prošli obuku za pisanje projekata\nPrijepolje – U Prijepolju se održava dvodnevna edukacija o pisanju projekata, koju je organizovala lokalna samouprava u saradnji sa Regionalnom razvojnom agencijom Zlatibor iz Užica. Obuka je namenjena zaposlenima u Opštinskoj upravi, obrazovnim i zdravstvenim ustanovaama i javnim preduzećima čiji je osnivač lokalna samouprava. Cilj edukacije je bio upoznavanje sa pojmovima, koracima i osnovama popunjavanja […]\nadminpp033 Нема коментара 2 марта, 2021 1:45 pm\nU utorak 23. aprila 2019. godine u konferencijskoj sali Hotela Franca u Bijelom Polju, održana je početna konferencija projekta “Protektivna opservatorija regionalnog areala lekovitog bilja kao žive prekogranične infrastrukture održivog turizma – PORALIST”, čiju realizaciju kofinansira Evropska unija u okviru IPA II Programa prekogranične saradnje Srbija-Crna Gora 2014-2020. Konferencija je imala za cilj da prisutnima […]\nadminpp033 Нема коментара 24 априла, 2019 1:26 pm\n“Info sesija” za preduzetnike na Zlataru\nOdeljenje za privredu i lokalni ekonomski razvoj opštine Nova Varoš i Regionalna razvojna agencija Zlatibor organizovali su u utorak „Info sesiju” za preduzetnike, mikro, mala i srednja preduzeća u hotelu ,,Panorama”. Cilj ovog sastanka je prezentovanje javnih poziva raspisanih od strane Ministarstva privrede kao i najava drugih usmerenih na podršku MSP razvoja. Anita Ibrović iz […]\nadminpp033 Нема коментара 5 марта, 2019 4:28 pm\nPredstvnici Turističke organizacije regija Zapadne Srbije posetili Hrvatsku i Sloveniju\nU cilju postizanja sinergetskih efekata na regionalnom nivou, RRA Zlatibor je u saradnji sa partnerima iz Slovenije i Hrvatske, organizovala radnu posetu Primorsko – notranjskoj regiji (Slovenija) i Istarskoj županiji (Hrvatska) za predstavnike sektora turizma i ruralnog razvoja Zapadne Srbije. Oni su od 6. do 10. decembara su boravili u Sloveniji i Hrvatskoj sa ciljem […]\nadminpp033 Нема коментара 18 децембра, 2015 1:41 pm\nMeđu četrnaest proizvoda iz Zlatiborskog okruga koji predstavljaju Srbiju u Svetskoj riznici ukusa je i sita Rifata Hadžalića iz Velike Župe. Sa oko 2000 stabala Hadžalić je ove godine proizveo blizu 20 tona jabuke, od čega je polovina „završila“ u kazane. U cilju podrške ravoju i promociji tradicionalnih proizvoda Zlatiborskog okruga Republička razvojna agencija Zlatibor […]\nadminpp033 Нема коментара 13 новембра, 2015 5:49 pm


Pomorski fakultet Kotor posjetile predstavnice Luštica Bay i The CHEDI Luštica Bay - PFK - Pomorski fakultet Kotor\nNaslovna » Media » Vijesti » Pomorski fakultet Kotor posjetile predstavnice Lu&...\nPomorski fakultet Kotor posjetile predstavnice Luštica Bay i The CHEDI Luštica Bay\n02.03.2018 PFK Admin 1180 pregleda\nPomorski fakultet Kotor posjetile su predstavnice Luštica Bay i The CHEDI Luštica Bay, Bojana Filipović i Zuzana Pocsova.\nGošće je primio dekan Pomorskog fakulteta Kotor doc.dr Špiro Ivošević sa prodekanom za nastavu doc.dr Milenom Dževerdanović Pejović. Sastanku je prisustvovala i prof.dr Tatjana Stanovčić koja vrši funkciju dekana Fakulteta za turizam i hotelijerstvo u Kotoru.\nDomaćini su sa svojim gošćima razmjenili mišljenja i ideje o budućoj saradnji dva fakulteta iz Kotora, sa Luštica Bay i The CHEDI Luštica Bay, koja bi se u početku reflektovala kroz organizovanje zajedničkih aktivnosti u cilju mogućeg zapošljavanja studenata tokom ljeta u objektima – hotelima, marini i drugim mjestima u sklopu Luštica Bay i CHEDI.\nPrisutni na sastanku su već predvidjeli izvjesnost organizovanja prezentacije na Pomorskom fakultetu Kotor koja bi bila organizovana za studente oba fakulteta i na kojoj bi studenti došli do saznanja o tome što sve Luštica bay i CHEDI nude u cilju zaposlenja i napredovanja u karijeri.\nNa sastanku je izraženo obostrano uvjerenje da je ovo početak uspješne i značajne saradnje dvije institucije visokog obrazovanja i subjekata pomorske i turističke privrede.


SAVEZ ZA SRBIJU: Protestni skup u petak uveče – Kruševac PRESS\nSavez za Srbiju će u petak uveče organizovati tribinu a potom i protestnu šetnju ulicama Kruševca.\nPredstavnici stranaka koje čine Savez za Srbiju u Kruševcu najavili su da će tribina biti održana u petak, u 19 sati, u Beloj sali Kulturnog centra.\n“Očekujemo učešće lidera svih stranaka koje čine Savez za Srbiju ali i predstavnika Demokratske stranke Srbije, Socijaldemokratske stranke i drugih organizacija. Očekujemo da se oni obrate građanima kao i glumci, univerzitetski profesori i drugi predstavnici javnog života. Nakon toga biće organizovana protestna šetnja kojom ćemo pokazati da se Kruševac ne plaši onih koji imaju bolji snajper, dužu štanglu i veće mišiće. Pozivamo sve građane da dođu na ovaj skup jer to nije političko već civilizacijsko pitanje – da li neko ima pravo na kritičko mišljenje”, kazao je Srđan Milivojević, član Glavnog odbora Demokratske stranke najavljujući skup.\nSkup Saveza za Srbiju se organizuje u znak protesta zbog napada na Borka Stefanovića, predsednika Levice Srbije, Bobana Jovanovića, člana ove stranke i pripadnika policije, koji se dogodio prošlog petka ispred prostorija Mesne zajednice “Rasadnik”.\nStefanović je u napadu zadobio ozbiljne povrede u predelu vrata i glave dok su Bobanu Jovanoviću izbijena dva zuba i jedan raskliman.\n“Političko nasilje u Kruševcu nije nikakva novina. Pred lokalne izbore 2016. godine napadnuti su i prebijeni aktivisti Demokratske stranke, Demokratske stranke Srbije, Srpske radikalne stranke. Počionici su poznati i uredno prijavljeni policiji ali prijave stoje u nekoj fioci u tužilaštvu. Borko Stefanović nije bio planiran kao učesnik tribine u Rasadniku. Susret nasilnika sa njim nije bio slučajan već je to organizovani pokušaj ubistva lidera opozicione stranke”, kaže Ivan Mandić iz Levice Srbije.\n“U anketi koja je nedavno rađena čak 86% građana Kruševca je reklo da se ne oseća bezbedno i da strahuje. Policija može da radi toliko koliko joj vlast daje mogućnosti. Kruševac ne silazi sa stranica crne hronike i zato niko ovde neće da dođe da investira iako se stvara lažna slika blagostanja. Podsetio bih da je za mandata demokratskih stranaka u našem gradu, od 2000. do 2012. godine, u Kruševcu razbijeno nekoliko kriminalnih klanova a njihovi pripadnici osuđeni i stavljeni tamo gde im je mesto. Nakon 2012. godine imamo talas kriminala i brojna nerešena ubistva u našem gradu“, dodao je Milivojević.\nOd stranaka koje učestvuju u vlasti u Kruševcu napad na članove Levice Srbije osudio je samo odbor Srpskog pokreta obnove. Milivojević i Mandić kažu da su im se telefonom obraćali pojedini članovi i odbornici SNS i Jedinstvene Srbije izražavajući svoje neslaganje sa nasiljem.\nU konferenciji za novinare Srpske napredne stranke kazali su da nemaju potrebu da se posebno oglašavaju povodom incidenta u Rasadniku jer je “sve što je potrebno rekao predsednik Aleksandar Vučić”.\nIvan MandićKruševacopozicijaprotestni skupSavez za Srbiju KruševacSrđan Milivojević


pinkm.me | ODMAH SE SNAŠLA: Zorana fudbalera OSTAVILA ZBOG DRUGOG SPORTISTE!\nODMAH SE SNAŠLA: Zorana fudbalera OSTAVILA ZBOG DRUGOG SPORTISTE!\nKad je njega upoznala morala je da raskine sa Danijelom.\nZorana Jovanović Zorannah posle dve godine zabavljanja raskinula je vezu s fudbalerom Danijelom Milićevićem.\nRazlog ove njene odluke je drugi momak kojeg je upoznala preko Filipa Živojinovića. U pitanju je javnosti nepoznat sportista srpskog porekla, koji je rođen i živi u Los Anđelesu.\nModna blogerka je novog izabranika srela u februaru ove godine, a u njega se zaljubila na prvi pogled. Razmenili su brojeve telefona i njihova komunikacija je iz dana u dan postajala sve učestalija, pa je zbog toga odlučila da ostavi momka i uplovi u novu vezu.\n- Zorana je pre četiri meseca došla u Ameriku na nekoliko dana da bi uradila set fotografija za jednu kampanju, pa je iskoristila priliku da se sretne s Filipom Živojinovićem i Aleksandrom Prijović, jer su njih dvoje tada boravili u Los Anđelesu. Sasvim slučajno tada je upoznala Filipovog druga, kojeg su sreli u jednom restoranu, i već na samom početku primećivalo se da među njima postoji hemija. S vremenom, posle skoro dva meseca dopisivanja, oni su se ponovo sreli i tada su se smuvali. Zorana je po povratku u Srbiju shvatila da nema razloga da nastavlja svoj odnos s Danijelom, pozvala ga i sve mu objasnila. Rekla mu je da se zaljubila u drugog dečka i da želi da raskine s njim. Više puta dosad je odlazila u Ameriku i provodila po nekoliko dana kod novog izabranika, čije ima zasad dobro skriva od javnosti - otkrio je neimenovani i dobro obavešteni izvor.\nOn dodaje i da veza modne blogerke s bivšim momkom već neko vreme nije funkcionisala kako treba.\n- Bilo je pitanje dana kada će Zorannah i Danijel raskinuti. Oni se poslednjih godinu dana nisu viđali tako često i zato je rastanak protekao bez ikakvih posledica. Oboje su se složili s tim da je ljubav između njih nestala i da je najbolje da svako krene svojim putem - zaključio je izvor blizak blogerki.


DRŽAVNA REVIZORSKA INSTITUCIJA: Pojedina kulturna dobra mogu da izgube spomenička svojstva\nPostoji opasnost da pojedina nepokretna kulturna dobra izgube spomenička svojstva, među njima se nalaze i dobra od velikog i izuzetnog značaja, upozorila je Državna revizorska institucija (DRI) i ocenila da nisu u potpunosti ispunjeni osnovni preduslovi za nesmetano funkcionisanje sistema zaštite nepokretnih kulturnih dobara.\nRevizori su u izveštaju ukazali da nepokretna kulturna dobra predstavljaju neobnovljiv resurs i nacionalno blago svake zemlje i da je u Srbiji, zaključno sa 2020. godinom, u Centralni registar upisano 2.596 nepokretnih kulturnih dobara, od čega je oko trećine od velikog i izuzetnog značaja.\n“Postojeća zakonska regulativa u oblasti zaštite nepokretnog kulturnog nasleđa ne uređuje brojna pitanja, pritom su pojedina rešenja uopštena i zastarela”, upozorila je DRI.\nKonstatovala je da Republički i 13 teritorijalnih zavoda za zaštitu spomenika kulture obavljaju delatnost u otežanim uslovima, što se odražava na stanje pojedinih nepokretnih kulturnih dobara, koja su zapuštena i devastirana.\n"Nacionalna strategija, koja bi obuhvatila oblast zaštite nepokretnih kulturnih dobara, nije doneta ni deset godina nakon isteka roka za donošenje. Nacionalni savet za kulturu ne funkcioniše skoro pet godina, jer nisu imenovani članovi ovog stručnog tela", upozorili su iz DRI.\nOcenili su da je neophodna aktivnija uloga Ministarstva kulture i Republičkog zavoda za zaštitu spomenika kulture, kako bi se unapredio sistem zaštite i smanjila ugroženost pojedinih nepokretnih kulturnih dobara.\nMinistarstvu kulture preporučili su, između ostalog, da preduzme neophodne aktivnosti na izradi posebnog zakona za delatnost zaštite nepokretnih kulturnih dobara i donošenju strategije razvoja kulture, kao i da uspostavi jedinstvenu evidenciju nepokretnosti pod prethodnom zaštitom i utvrdi listu dobara u lošem stanju.


Arhiva: Američki predsednik Džozef Bajden tokom govora u Pitsburgu (Foto: REUTERS/Jonathan Ernst)\nAmerički predsednik Džozef Bajden obratiće se u sredu uveče američkom Kongresu - članovima Senata i Predstavničkog doma.\nUoči govora Bela kuća objavila je odlomke nekoliko Bajdenovih izjava u kojima se osvrće na sto dana svog mandata koji je preuzeo 20. januara.\n"Nalazim se pred vama svega dan pre isteka stotog dana od kada sam počeo mandat. Stotinu dana od kako sam položio zakletvu – podigao ruku sa biblije i nasledio naciju u krizi. Najgoru pandemiju u toku jednog veka. Najtežu ekonomsku krizu od vremena Velike depresije. Najjači napad na našu demokratiju od građanskog rata", navedeno je u odlomcima koje je objavila Bela kuća.\nBajden će poručiti građanima i da je, kako je navedeno u odlomcima, da je Amerika ponovo u pokretu.\n"Sada, posle svega sto dana, naciji mogu da podnesem izveštaj. Amerika je ponovo u pokretu. Pretvara opasnosti u mogućnost. Krizu u priliku. Pretvaranje opasnosti u mogućnost. Kriza u priliku. Prepreka u snagu", navedeno je na internet stranici Bele kuće.\nTakođe, američki predsednik govoriće i o planiranim ulaganjima u infrastrukturu koja bi trebalo da iznose dve hiljade milijardi dolara.\n"Znam da se neki od vas kod kuće pitaju da li su ti poslovi za vas. Osećate se napušteno i zaboravljeno u ekonomiji u kojoj su promene brze. Dozvolite mi da vam se direktno obratim. Nezavisni stručnjaci procenjuju da će američki plan za zapošljavanje doprineti otvaranju miliona radnih mesta i ostvarivanju milijardi dolara ekonomskog rasta u godinama koje dolaze. To su dobro plaćeni poslovi koji se ne mogu prepustiti izvođačima spolja. Gotovo 90 odsto poslova u oblasti infrastrukture po tom planu ne zahteva fakultetsku diploma, dok za 75 procenata nije potrebna završiti višu školu. Američki poslovni plan je plan izgradnje Amerike. U njemu je prepoznato nešto što sam uvek govorio: Vol strit nije izgradio ovu zemlju. Izgradila je srednja klasa, a nju su izgradili sindikati", navodi se u Bajdenovom osvrtu o planu ulaganja u insfrastrukturu.\nPlanirano je i da predsednik Bajden govori i o demokratskim vrednostima i vakcinaciji građana.\n"Potrebno je dokažemo da demokratija i dalje funkcioniše. Da naša vlada radi i građanima isporučuje rezultate. U prvih sto dana delovali smo kako bismo građanima vratili veru u našu demokratiju. Vakcinišemo naciju. Otvaramo stotine hiljada radnih mesta. Ostvarujemo rezultate koje građani mogu da vide i osete u svojim životima. Otvaramo vrata prilikama i garantujemo pravičnost i pravdu", navodi se u objavljenim odlomcima govora predsednika Bajdena koji će imati pred Kongresom.\nDruge očekivane teme obraćanja\nAmerički predsednik Džo Bajden trebalo bi da govori o svom proklamovanom cilju da obnovi kontakte sa drugim zemljama i preuzme vodeću ulogu na svetskoj sceni.\nPortparolka Bele kuće Džen Psaki rekla je uoči govora da će Bajdenovi komentari o spoljnoj politici uključivati, kako se izrazila, povratak na poziciju koju je zauzimala u svetu, kao i potvrdu vrednosti za koje se zalaže kao zemlja.\nUkazala je i da će Bajden verovatno govoriti o brojnim spoljnopolitičkim prioritetima - što uključuje i odnose sa Kinom.\nNastojanje Bajdenove administracije da više sarađuje sa saveznicima, što je ovog meseca uključivalo i koordinaciju sa članicama NATO-a na povlačenju trupa iz Avganistana, odstupanje je od četvorogodišnje spoljne politike pod bivšim predsednikom Donaldom Trampom koja se fokusirala na davanje prioriteta američkim interesima.\nPredsedavajuća Predstavničkog doma Nansi Pelosi pozvala je Bajdena u prostorije Doma da govori, kako je ukazala, o viziji rešavanja izazova i prilika istorijskog trenutka - u nedelji u kojoj se obeležava 100 dana od kada je preuzeo dužnost.\nPsaki je navela da je glavna politička inicijativa koju će Biden naglasiti domaći program za ulaganje u obrazovanje i brigu o deci.\nRekla je da će on takođe govoriti o naporima administracije u borbi protiv pandemije koronavirusa i nezaposlenosti, kao i o imigraciji, reformi policije i bezbednosti oružja.\nAdministracija planira govor kao polaznu tačku za traženje podrške Bajdenovim inicijativama, s tim što predsednik, potpredsednica Kamala Haris i članovi Bajdenovog kabineta planiraju da putuju u različite delove zemlje radi događaja u četvrtak i petak.\nRepublikanci će pokušati da se suprotstave Bajdenovoj poruci uzvratnim govorom senatora iz Južne Karoline Tima Skota.\nTipično, predsednički govor pre zajedničkog zasedanja Kongresa uključivao bi pozvanu publiku od 535 članova Doma i Senata, potpredsednika, članove kabineta, šefove Združenog štaba, sudije Vrhovnog suda, članove diplomatskog kora i određeni broj specijalnih gostiju koji sede sa prvom damom, neke koji naglašavaju određenu politiku koju predsednik u govoru želi da istakne.\nPublika u sredu biće ograničenija. Očekuje se da će sudija Vrhovnog suda Džon Roberts biti jedini prisutni sudija. Psaki je takođe rekla da neće biti tradicionalnog mesta na galeriji sa prvom damom Džil Bajden i gostima, kao i da će članovi kabineta gledati govor od kuće.\nNeprisustvovanje članova kabineta u Predstavničkom domu takođe eliminiše još jednu tradiciju povezanu sa obraćanjima. Da bi se osigurao kontinuitet vlade u slučaju katastrofe, jedan član kabineta obično se bira da bude podalje od Kapitola, tako da visoki zvaničnici nisu svi na istom mestu.\nGovor u sredu održaće se pod jakim obezbeđenjem, a prsten ograde i dalje će stajati u neposrednoj blizini oko Kapitola nakon što su Trampove pristalice 6. januara napale tu lokaciju. Obezbeđenje je u Vašingtonu nakon napada donekle ublaženo, a produžena ograda na Kapitol hilu i druge privremene ograde izvan kompleksa Bele kuće sada su uklonjene.


ŽITIŠTE I RUMUNIJA REALIZUJU PROJEKAT O PROMOCIJI ZELENE ENERGIJE – GEROS – Zrenjanin\nŽITIŠTE I RUMUNIJA REALIZUJU PROJEKAT O PROMOCIJI ZELENE ENERGIJE – GEROS\n13/01/2016 14/01/2016 List Zrenjanin\nPrekogranična saradnja – put prosperiteta\nOsnovni cilj projekta jeste upoznavanje javnosti u ruralnim sredinama o upotrebi obnovljivih izvora energije\nU Žitištu je predstavljen prekogranični projekat „Partnerstvo za promociju zelene energije u ruralnom području rumunsko-srpske pogranične regije – GEROS” koji Opština Žitište realizuje sa partnerima iz Rumunije – Univerzitetom „Politehnika” u Temišvaru i Fondacijom za kulturu i obrazovanje „Joan Slavići“.Partneri iz Rumunije predstavili su ovom prilikom detalje projekta – opšte i speifične ciljeve, a najavljene su i konkretne aktivnosti, uključujući osnivanje Centra za promociju zelene energije i savetovanje na teritoriji Opštine Žitište.\n– Osnovni cilj projekta jeste upoznavanje javnosti u ruralnim sredinama o upotrebi obnovljivih izvora energije, odnosno kako upotrebljavati zelenu energiju. Za svaku generaciju je neophodno koristiti specifičan metod o načinu korišćenja zelene energije. Takođe, različite su i pozicije Rumunije koja je članica Evropske unije i Srbije koja je u poziciji pristupanja – rekao je projekt menadžer, profesor Dumitru Tucu. – Rumunija je sada u procesu integracije kroz koju prihvata sve direktive EU, a jedna od njih jeste proizvodnja energije iz obnovljivih izvora energije sa 20 odsto, i to je nešto što Srbiju tek čeka. Oni koji prozvode zelenu energiju imaju zelene poene, tikete, i dobijaju određene subvencije koje plaćaju oni koji ne proizvode i koji ne koriste tu energiju. Drugim rečima, svi korisnici fosilnih goriva i električne energije plaćaju takse kojima se subvencionišu oni koji proizvode zelenu energiju.\nProfesor Dumitru Tucu je pohvalio partnerstvo sa Opštinom Žitište, sa kojom bi se, kako kaže, mogli razviti i neki industrijski projekti koji se odnose na korišćenje ne samo primarnih izvora obnovljive energije, nego i na razvoj sekundarnih proizvoda iz obnovljivih izvora energije.\nProjekat „Partnerstvo za promociju zelene energije u ruralnom području rumunsko-srpske pogranične regije – GEROS“ traje od 7. oktobra 2015. godine do 6. oktobra 2016. godine. L. Z.\n– Naš zajednički cilj jeste da se primene tehnologije koje koriste otpad za proizvodnju obnovljive enegrije – zaključio je profesor Tucu.\nPredsednik Opštine Žitište Mitar Vučurević kaže da se ova opština vrlo spremno i aktivno uključila u saradnju sa Rumunijom, koristeći prirodne resurse koje ima.\n– U toku je realizacija projekta ispitivanja termomineralnih voda. Generalno gledano, pripremamo se za jedan savremeniji način egzistiranja. Na prvom mestu mislim na korišćenje prirodnih resursa za obnovljive izvore energije. Mi smo opština koja se smatra „poljoprivrednom“ i taj otpadni potencijal poljopivrede mora biti iskorišćen u obnovljive izvore energije. Moram da naglasim da posedujemo parcelu od 6 hektara za koju imamo kompletnu projektnu dokumentaciju i, ukoliko postoji interesovaje investitora, vrlo lako ćemo se priključiti u korisne projekte – kaže Vučurević.\nCentar za promociju zelene energije i savetovanje, koji će biti izgrađen na teritoriji Opštine Žitište, imaće kapacitet od 30 mesta i biće adekvatno opremljen za organizovanje obuka o održivom razvoju u ruralnim područjima. Centar će biti opremljeni za naučno demonstriranje opreme vezane za obnovljive izvore energije, savetovanja i stručne aktivnosti, prezentacije rezultata takmičenja škola, za završni seminar projekta, sastanke između ciljnih grupa i druge prezentacije u oblasti zelene energije.\nZAVRŠEN PROJEKAT RCR „BANAT“ O ZAPOŠLjAVANjU U SRBIJI I RUMUNIJI: Za razvoj pogranične regije\nPOMOĆNICA GRADONAČELNIKA JELENA TRAVAR MILJEVIĆ\n← PRIMEDBE NA PLAN GENERALNE REGULACIJE MOGUĆE DO KRAJA JANUARA\nEVROPSKI IPA FOND: ŽITIŠTE ZAPOČELO POSAO SA RUMUNSKIM SAKALAZOM →


IMA LI ŠANSE ZA ZAJEDNIČKU OFANZIVU? Tramp hoće s Rusima protiv terorista u Siriji, Pentagon se protivi! - GlobalCir\nNeposredno nakon što su vojni zvaničnici SAD-a nazvali “glupošću” tvrdnju Rusije da su njeni avioni letjeli zajedno s američkim u zajedničkoj misiji sa koalicijom na čijem čelu je vojska SAD-a u borbi protiv DAIŠ-a, iz Bijele kuće je stigao komentar da SAD “naravno” mogu i sa Rusijom u borbu protiv tzv ‘Islamske države’.\nPortparol američkog predsjednika Donalda Trampa Son Spajser je kazao novinarima da je novi šef Bijele kuće otvoren prema ideji izvođenja zajedničkih operacija sa Rusijom u borbi protiv DAIŠ-a u Siriji, prenosi AFP. “Ukoliko postoji način da se borimo protiv DAIŠ-a zajedno sa bilo kojom zemljom, bilo da je to Rusija, ili neko drugi, i ako imamo zajednički nacionalni interes u tome, naravno, prihvatit ćemo to”, naveo je Spajser.\nPrema navodima ruskog Ministarstva odbrane, snage te zemlje u Siriji su u nedjelju dobile koordinate položaja DAIŠ-a kod grada Al Baba od SAD-a putem vruće linije uspostavljene sa sjedištem međunarodne koalicije, prenio je AP.\nPo toj tvrdnji, jučer su dva ruska vojna aviona i dva aviona koalicije na čijem čelu su SAD napali te mete, uništivši nekoliko skladišta municije i depoa sa gorivom, kao i ekstremiste i njihovo naoružanje”. Pukovnik američkih vazduhoplovnih snaga Džon Dorijan, koji je portparol koalicije, odmah je “propagandom” nazvao rusku tvrdnju.\nPortparol Pentagona mornarički kapetan Džef Dejvis rekao je da SAD obavljaju rutinske razgovore “za izbjegavanje sukoba” koji služe za izbjegavanje nenamjernih vazdušnih incidenata na prenatrpanom sirijskom nebu, prenosi AP. Ipak, Dejvis je naveo da nema nikakvih promjena u tom aranžmanu, kao i da SAD insistiraju već mjesecima da ne postoji koordinacija niti zajedničko uništavanje meta sa Rusijom.\nPrethodno je Ministarstvo odbrane Rusije saopštilo da su ruski vojni avioni u Siriji učestvovali u zajedničkoj misiji sa koalicijom na čijem čelu su SAD u napadu na položaje DAIŠ-a.\nOva misija, da se ispostavila kao tačna, bila bi prva koordinisana akcija Rusije i koalicije na čelu sa SAD protiv DAIŠ-a. AP podsjeća da je Rusija predlagala takvu saradnju i u prošlosti, ali je administracija bivšeg američkog predsjednika Baraka Obame to odbijala.\nNovi predsjednik SAD-a Donald Tramp pozvao je na zajedničke napore sa Rusijom u borbi protiv DAIŠ-a, navodi AP i podsjeća da su ruski i turski borbeni avioni djelovali zajedno u istom području u subotu.


PREDSEDNIK VUČIĆ I ADMIRAL BURK razgovarali o saradnji SRBIJE I NATO - Informer\nPredsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić primio je danas admirala Roberta Burka, komandanta Komande združenih snaga NATO u Napulju, sa kojim je razgovarao o oblicima saradnje sa NATO, u okviru politike vojne neutralnosti Srbije\nPredsednik Vučić je istakao da je, osim što je Srbija već petnaest godina član programa NATO "Partnerstvo za mir", u proteklom periodu uspostavljen redovan dijalog predstavnika naše države sa zvaničnicima političkih i vojnih struktura alijanse, što je doprinelo jačanju međusobnog razumevanja i uzajamnog poverenja.\nPredsednik Vučić je istakao i važnost projekata naučno-tehnološke saradnje, kao i saradnje u drugim oblastima, a posebno u oblasti civilne zaštite i vanrednih situacija, u okviru koje smo 2018. godine bili domaćin najveće do sada organizovane vežbe sa oko 2000 učesnika iz zemalja članica i partnera NATO. U razgovoru je istaknut značaj učešća pripadnika Vojske Srbije u međunarodnim misijama UN i EU, čime daju doprinos miru i stabilnosti različitim delovima sveta.\nAdmiral Burk je istakao da NATO ceni Srbiju kao svog partnera i poštuje njenu vojnu neutralnost. On je naveo značajan broj održanih i planiranih zajedničkih aktivnosti, koji doprinose i spremnosti pripadnika Vojske Srbije.\nAdmiral Burk je naglasio važnost Srbije za mir i stabilnost u regionu. Predsednik Vučić je uputio pozdrave generalnom sekretaru NATO Jensu Stoltenbergu i zahvalio mu na spremnosti da sasluša i razume stavove Srbije.\n10:26 Politika 51\n07:18 Politika 54\nAleksandar Vučić Robert Burk NATO komandant\nDobra saradnja i komunikacija na obostrano zadovoljstvo bitna svima.\n@Mirko - Mora da se nastavi dobra saradnja i problema neće biti uveren sam u to.\n@Mirko - Mirko: Srbija zaista želi da ima što bolju saradnju sa NATO-m.\nSvaka poseta i sastanak predsedništvu su bitni za Srbiju i njenu bolju budućnost.\nNaravno dobra saradnja, ali isto tako da članice NATO paze kada daju izjave vezano za Srbiju i Kosovo.\n@Slavica - Slavica: Dobra saradnja nema nikakve veze sa članstvom, jer Srbija nema nameru da bude članica NATO-a.\nNasa zemlja je vec 15 godina clan programa NATO "Partnerstvo za mir". Nama je veoma vazno sto nas NATO postuje kao partnera i postuje nasu vojnu neutralnost.\nKroz saradnju sa NATO paktom nasa vojska se dodatno modernizuje i uvezbava za borbu u savremenim uslovima ratovanja. To, zajedno sa nabavkom savremene vojne opreme i naoruzanja, doprinosi jacanju vojne moci Srbije.\nSrbija je vojno neutralna drzava ali je spremna da saradjuje sa svim vojnim savezima u cilju podizanja bezbednosti kako svojih gradjana tako i celog sveta.\nDa li tu ikada moze da bude prave saradnje?!\nOvi pregovori su jako bitni za buducnost Srbije.\nNATO i Srbija imaju saradnju u raznim oblastima.\nSrbija i NATO imaju redovan dijalog, i to je veoma dobro za nase odnose.\nOdlicna saradnja i komunikacija na obostrano zadovoljstvo bitna svima.\nSvaka poseta i sastanak predsednistvu su vazni za Srbiju i njenu bolju buducnost.\nDobra saradnja i komunikacija na obostrano zadovoljstvo vazna svima.\nBroj planiranih i odrzanih zajednickih aktivnosti Srbije i NATO snaga je znacajan, i doprinosi spremnosti pripadnika Vojske Srbije.\nPredsednik pokazuje spremnost na dijalog zrelost u diplomatiji a sve u interesu nase drzave i gradjana\nTreba da se ostavari saradnja, ali ne da Srbija uđe u NATO, već da se sačuva vojna neutralnost. Srbija se danas cela razvijai gradi, hvala predsedniče što na sve načine pokušavate da našu državu jačate.\nAnimoziteti i prepreke koje su postojale u proslosti su iza nas pa je zato vazna saradnja i pored vojne neutrralnosti nase drzave.\nSaradnja treba i dalje da se nastavi...\nSvaka saradnja srbije i nato ide u kosrist srbiji\nSrbija je sve cenjenija država zahvaljujući odgovornoj politici predsednika Vučića. Saradnja sa NATO nadam se da će se još više unaprediti. Hvala Admiralu Burku na podršci, poverenju i saradnji!\nNajvaznije je da Srbija ostvari svoj cilj.\nSrbija sve sto radi, radi u cilju zastite svojih interesa, prvenstveno svoje teritorije i naroda, sto svi moraju da uvaze, ukoliko zele saradnju sa nama. Otvoreni smo za razne vidove pregovora i dogovora sa NATO, ako to nece ugroziti nasu poziciju na Balkanu i sire.\nSrbija je vojno neutralna zemlja, koja uspesno saradjuje sa NATO-m kroz "Partnerstvo za mir".\nSrbija zeli dobru saradnju sa NATO paktom.\nSaradnje ce biti, ali Srbija ne pristaje da bude u NATU.\nSrbija će se uvek zalagati za mir i stabilnost i vojnu neutralnost.\nPoštujući sve države i organizacije, Srbija obezbedjuje sebi mir,i svaka saradnja unapredjuje te odnose dodatno.\nDobra saradnja je bitna za dalji uspeh Srbije.\nPredsednik ulaže sve napore da ostvari dobru saradnju sa svima.\nVučić se bori za bolju budućnost Srbije.\nVeoma je bitna dobra saradnja sa institucijama kao sto su NATO I KFOR, s obzirom da od njih zavisi mir na KiM i ocuvanje srpskog zivlja.\nKada je u pitanju NATO, saradnja svakako, članstvo nikako.\nSrbija je neutralna zemlja ali zeli saradnju sa svima.\nNikada nećeno pristupiti u NATO, ali to ne znači da nećemo sarađivati po nekim pitanjima.\nMozemo ucestvovati u vojnoj vezbi ali necemo nikada u NATO savez\nSrbija se nece odreci svoje bojne neutralnosti, to im je u vise navrata i Vucic saopstio\nSrbija je vojno neutralna država\nnikad ništa sa NATO\nsve je to lepo, ali mi jednostavno ne možemo da zaboravimo šta nam je NATO uradio\nSamo napred Vucicu, znaš najbolje!\nZaista želimo svi da Srbija ima što bolju saradnju sa svima, ne samo sa Nato-om.\nJa mislim da je dobra saradnja I lepo odnosi sa svima kljuc svakog uspeha.\nNama je veoma vazno sto nas NATO postuje kao partnera i postuje nasu vojnu neutralnost!\nSrbija je neutralna zemlja!Vojno je neutralna!\nSrbija vodi dobru politiku sto se tiče vojne neutralnosti ! Jačamo svoju vojsku ali nikog ne ugrožavamo !\nZajedno sa nabavkom savremene vojne opreme i naoruzanja, doprinosi jacanju vojne moci Srbije\nDobra saradnja naše države ama baš nema nikakve veze sa članstvom, jer Srbija nema nameru da bude članica NATO-a, to je jasno rekla svim dala do znanja prezentirala svoj stav.


Pogledajte više fotografija Proverite cene i raspoloživost za Selmun Palace Hotel: Datum dolaska :\nU hotelu SelmunNastavak\nPalace Hotel pronaći ćete sve usluge, a posebno: Restoran, Teniski teren, Televizija, Klimatizovano, Satelitska televizija. Kategorija mu je tri zvezdice, a stil Luksuzan.Na 4 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici SELMUN, a pozicija mu je istok za grad Mellieha. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Možete da se opustite zahvaljujući pogodnostima koje nudi hotel, kao što je na primer sauna. Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: terasa.Do aerodroma Luqa možete da stignete kolima za 29 minuta (aerodrom je udaljen 14 kilomet(a)ra od hotela).Ima brzu internet konekciju.\nSelmun Palace Hotel tip(ovi):\nStil hotela Splendid Guesthouse je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Na 5 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Parish Priest Magri Street sa pozicijom istok za 1,5 km -\nHotel ima 91 soba/e/u, i to od soba tipa Da Vinci 1-Bedroom Apartment do soba tipa 2 Bedroom Apartment-Self Catering. Cene najjeftinijih soba u hotelu Pergola Club Hotel & Spa kreću se od 2 510 dinar 1,6 km -\nProverite cene i raspoloživost za Selmun Palace Hotel: Datum dolaska :


Zbog radova na dalekovodu dana 25.01.2018. godine, u vremenu od 8:30 do 14:30 časova, bez električne energije ostaće potrošači u naseljima Bare i Kasidol....\nObaveštenje – JP Toplifikacija – utorak 16.01.2018. godine\nU toku jučerašnjeg dana došlo je do ispada bloka od 210 MW što se odrazilo na smanjenje isporuke toplotne energije, a ujedno i na loš kvalitet grejanja u pojedinim delovima grada. Danas u 14h su počele pripreme za pokretanje bloka, što za posledicu ima...\nObaveštenje – Vodovod – ponedeljak 15.01.2018. godine\nZbog kidanja instalacije, u periodu od 10:30 do 16:00 časova, bez vode će biti potrošači u ulici Radovana Dragovića. Zbog kidanja instalacije, u periodu od 10:30 do 14:00 časova, bez vode će biti potrošači u ulici Zmaj Jovinoj i pripadajućim bočnim ulicama na...\nObaveštenje o izvođenju vežbi sa bojnim MES 15 januara, 2018\nJedinice Vojske Srbije izvodiće vežbe sa bojnim minsko – eksplozivnim sredstvima na poligonu „Mogila“. Vežbe sa bojnim MES realizovaće se dana 30. i 31.01.2018. godine u vremenu od 07:00 do 18:00 časova, na prostoru poligona „Mogila“ koji zahvata objekte: Ciganske livade (tt 79.5) –...\nObaveštenje – Vodovod – nedelja 14.01.2018. godine\nZbog kvara na vodovodnoj mreži, u periodu od 09:00 do 18:00 časova, bez vode će biti potrošači u ulici Radovana Dragovića. ...\nObaveštenje – Vodovod – petak 12.01.2018. godine\nZbog sanacije kvara, u periodu od 08:40 do 12:00 časova, bez vode će biti potrošači u ulicama: Izvorska i Danila Kiša. ...


Naš tim - Polisa Osiguranja\nOpravdaćemo Vaše poverenje!\nTim Benefit čine stručni ljudi u finansijskom savetovanju sa dugogodišnjim iskustvom i zapaženim rezultatima u radu sa ljudima. To su posvećeni profesionalci uvek spremni da pruže potrebne informacije i pomoć svojim klijentima i zainteresovanim ljudima.\nTakođe, postoji i mlađi deo tima, koji stiče potrebna znanja i veštine za ovaj prilično zahtevan posao i biznis. U svakom slučaju najvažnije nam je zajedničko uverenje da radimo jedan vrlo važan i human posao, značajan za ogromnu većinu građana. Misija nam je da uvedemo u svaku kuću finansijsku pismenost i odgovornost za zajedničko dobro svih ukućana. Želja nam je blagovremena zaštita zdravlja, prihoda i budućnosti svakog pojedinca u Srbiji.\nU tako važnom poslu imamo veliku podršku eminentnih kuća, koje svojim kvalitetnim proizvodima olakšavaju nama i klijentima da pronađemo najbolja rešenja za njihove životne situacije.\nZbog svega navedenog vas pozivamo da nas slobodno kontaktirate i informišete se u sopstvenom interesu bez ikakvog ustručavanja ili obaveze. Naš glavni cilj je da ispravnim pristupom i rezultatima zaslužimo i sačuvamo vaše poverenje.\nIskustva nam pokazuju da je naša pomoć potrebna mnogima pre ili kasnije. Najvažnije za obe strane je to da ne bude prekasno. U svakom slučaju na vama je odluka kada ćete sopstvenom životu i budućnosti najmilijih dati novu sigurniju dimenziju.


Podsticaj direktnih investicija u Republici Srbiji | TIK RF\nPodsticaj direktnih investicija u Republici Srbiji\nRepublika Srbija je 2012. godine donela novi podsticajni program za „greenfield“ i „brownfield“ projekte u Srbiji, čiji je osnov Uredba o uslovima i načinu privlačenja direktnih investicija („Sl. glasnik RS“, br. 20/2012). Uredba će se primenjivati do 31.12.2012. godine, dok će odredbe koje se odnose na kontrolu ispunjenosti uslova, po kojima se dodeljuju sredstva, važiti i posle tog datuma, jer će se ispunjenost uslova pratiti sve do okončanja postupka realizacije investicija.\nUkupna sredstva za privlačenje direktnih investicija određuju se u zavisnosti od oblika investiranja, prema broju novih radnih mesta i na osnovu ukupnog broja bodova koje investitor dobije po novom radnom mestu, otvorenim najkasnije u roku od tri godine od dana zaključenja ugovora o dodeli sredstava. Broj radnih mesta ne sme se smanjivati u periodu od 3 godine nakon dostizanja pune zaposlenosti predviđene investicionim projektom.\nKonkretno, podsticajna sredstva po radnom mestu su razvrstana po razredima u zavisnosti od broja bodova, i iznose od najmanje 4.000 evra za zbir bodova od 101 do 120, pa do maksimalnih 10.000 evra za zbir bodova od 191 do 200.\nBodovi se dodeljuju po sledećim kriterijumima: reference investitora, udeo domaćih dobavljača, održivost investicije/trajnost poslovanja, nove tehnologije i prenosivost znanja i veština na domaće dobavljače, efekti investicije na ljudske resurse, obim međunarodnog prometa, ekonomski efekti investicionog projekta, efekti investicije na privredni razvoj opštine, odnosno grada i regiona u koje se investira.\nPre dodeljivanja bodova koji služe utvrđivanju visine sredstava, Investitorima su postavljeni određeni uslovi jer se sredstva samo dodeljuju za:\ninvesticije u proizvodnom sektoru s minimalnom vrednošću od 500.000 evra ili milion evra (u zavisnosti u koja područja sa liste razvijenosti regiona i jedinica lokalne samouprave se ulaže), i kojima se obezbeđuje otvaranje najmanje 50 novih radnih mesta;\ninvesticije u sektor usluga koje mogu biti predmet međunarodne trgovine sa minimalnom vrednošću od 500.000 evra i kojima se obezbeđuje otvaranje najmanje 10 novih radnih mesta;\ninvesticije u strateške projekte iz oblasti turizma sa minimalnom vrednošću od pet miliona evra kojima se obezbeđuje otvaranje najmanje 50 novih radnih mesta;\ninvesticije od najmanje 50 miliona evra kojima se obezbeđuje otvaranje najmanje 300 novih radnih mesta (veliki investicioni projekti) pod uslovom da najmanje 20% od vrednosti investicionog projekta bude realizovano najkasnije do isteka roka od jedne godine od dana potpisivanja ugovora;\ninvesticije u vrednosti od najmanje 50 miliona evra kojima se obezbeđuje otvaranje najmanje 150 novih radnih mesta (srednji investicioni projekti) pod uslovom da najmanje 10% od vrednosti investicionog projekta bude realizovano najkasnije do isteka roka od jedne godine od dana potpisivanja ugovora.\nPostupak dodele sredstava se sprovodi u skladu sa javnim oglasom koji Agencija za strana ulaganja i promociju izvoza priprema i objavljuje u jednom dnevnom listu koji se distribuira na celoj teritoriji Republike Srbije i na veb-stranici Agencije. Prijava za učestvovanje u postupku dodele sredstava podnosi se Agenciji koja utvrđuje ispunjenost uslova za dodelu sredstava. Agencija upućuje predlog Komisiji za ocenu prijava koja dalje predlaže Ministarstvu nadležnom za poslove ekonomije i regionalnog razvoja (u daljem tekstu: Ministarstvo) donošenje odluke. Ministarstvo potom donosi odluku o dodeli sredstava, koja sadrži podatke o investicionom projektu, korisniku sredstava i o visini dodeljenih sredstava. Međusobna prava i obaveze u vezi sa isplatom dodeljenih sredstava uređuju se ugovorom koji zaključuju Ministarstvo i korisnik sredstava.\nPravni lek na odluku o dodeli podsticajnih sredstava imaju učesnici kojima nisu dodeljena sredstva, i to u formi prigovora koji se podnosi ministarstvu u roku od osam dana od dana prijema obrazloženog obaveštenja o odluci. Za odluku po prigovoru predviđen je hitan postupak, te se ista mora doneti u roku od 15 dana od dana prijema prigovora (čl. 25 Uredbe).\nUkupni dodeljeni iznos podsticajnih sredstava se investitoru isplaćuje u zavisnosti od vrste investicije, i to:\na) za „greenfield“ investicije se isplaćuju u četiri jednake tranše od po 25% od ukupnog iznosa dodeljenih sredstava, i to: po zaključenju kupoprodajnog ugovora za zemljište; po dobijanju dozvole za izgradnju; po dobijanju upotrebne dozvole; po ostvarivanju pune zaposlenosti predviđene investicionim projektom;\nb) za „brownfield“ investicije koje ne obuhvataju rekonstrukciju postojećih objekata u dve tranše;\nc) za „brownfield“ investicije koje podrazumevaju rekonstrukciju/adaptaciju postojećih objekata sredstva se isplaćuju u tri ili četiri jednake tranše od po 25%, odnosno 33,3% od ukupnog iznosa dodeljenih sredstava, u zavisnosti od toga da li je u pitanju rekonstrukcija ili adaptacija objekata;\nd) za projekte u sektoru usluga koje mogu biti predmet međunarodne trgovine koji predviđaju zakup poslovnih prostorija dodeljena sredstva se isplaćuju u dve jednake tranše.\nKorisnik sredstava je dužan da priloži garanciju banke koja posluje na teritoriji Republike Srbije, a koja je plativa na prvi poziv u korist Republike Srbije. (čl.30 Uredbe)\nUredba takođe predviđa da investitor, za investicione projekte koji zahtevaju ulaganja u infrastrukturu neophodnu za obavljanje privredne delatnosti korisnika sredstava, ima pravo da podnese zahtev za refundaciju dela, odnosno celokupnog iznosa uloženih sredstava. Takođe, ako je infrastruktura već izgrađena o trošku investitora, a neophodna je za novi investicioni projekat, koji podrazumeva novo ulaganje od najmanje 10 miliona evra i otvaranje najmanje 300 novih radnih mesta, investitor ima pravo da podnese zahtev za refundaciju dela, odnosno celokupnog iznosa uloženih sredstava, u roku do sedam godina od dana završetka izgradnje konkretne infrastrukture. Visinu sredstava za refundaciju određuje Ministarstvo, a prema stepenu ispunjenosti kriterijuma za dodelu bodova.\nUkoliko utvrdi da korisnik ne ispunjava uslove utvrđene ugovorom vezane za dinamiku realizacije investicije ili drugih ugovornih obaveza, Ministarstvo ima pravo da po osnovu izdate bankarske garancije i blanko solo menice, naplati sredstva u visini iznosa isplaćenih sredstava i propisane zakonske zatezne kamate.\nNa kraju, treba imati i u vidu da trogodišnji rok za investiciju i otvaranje novih radnih mesta teče od dana zaključenja ugovora o dodeli sredstava.


Laguna - Bukmarker - Promocija knjige „Crni konjanik“ Aleksandra Radovića i Iva Bonea - Knjige o kojima se priča\nPromocija špijunskog trilera „Crni konjanik“ autora Aleksandra Radovića i Iva Bonea biće održana u sredu, 17. jula, u 18 sati u Delfi Caféu u SKC-u.\nO knjizi, koja otvara drugačije perspektive i baca novo svetlo na jedan od najznačajnijih perioda ljudske povesti, govoriće autor Aleksandar Radović, novinar Slobodan Reljić, prof. dr Branko Rakić i novinar Milomir Marić.\n„Crni konjanik“ je prva knjiga špijunske trilogije „Švajcarski gambit“ o promenljivoj sudbini švajcarskog bankara dvostrukog identiteta koja na sasvim drugi način prikazuje događaje iz perioda Drugog svetskog rata.\nVeoma napet špijunski triler predstavlja Georga Hubera, nekadašnjeg obaveštajca, penzionisanog neposredno nakon Hladnog rata, koji prisustvuje sahrani svog poznanika, bankara Gotfrida fon Adlera. Tu, na sahrani, Huber saznaje od lokalnog notara da ga je Fon Adler pomenuo u svom testamentu i ostavio mu kofer u kojem se verovatno nalaze neobični originalni dokumenti.\nU prelepom ambijentu knjižare Delfi SKC saznajte fascinantne i zastrašujuće detalje iz života kontroverznog bankara Fon Adlera i uživajte u ukusnim vinima koja je obezbedila vinarija Mačkov podrum.


Sankcionisana nastavnica zbog podsticanja na ustaštvo\nTanjug 1. juna 2022. 09:05\nZAGREB – Profesorka hrvatskog jezika Industrijsko zanatske škole u Slavonskom Brodu Nives Romanjek sankcionisana je zbog fotografije učenika završnog razreda te škole, koji su nosili maskirne pantalone, beretke i crne majice sa natpisom koji insinuira na ustaški poklič „za dom spremni“.\nUz to ona je učenike fotografila sa podignutom desnicom u znak nacističkog pozdrava, pa je direktor škole Luka Mladinović doneo odluku o sankcionisanju nastavnice.\nProfesorka Romanjek, koja ih je podsticala i gledala sa smeškom, takođe je nosila crnu majicu sa natpisom i maskirne pantalone.\nU saopštenju direktora dostavljenom hrvatskim medijima se navodi, između ostalog, da je na osnovu utvrđenih činjeica i okolnosti, kao i razgovora sa nastavnicom i roditeljima učenika odlučio da Romanjekovoj izrekne pisano upozorenje na obveze iz radnog odnosa s mogućnošću otkaza ugovora o radu.\nNavodi se i da ona u narednoj školskoj godini više neće moći da aplicira za razredno starešinstvo nijednog odeljenja u ovoj školi.\nDirektor se u saopštenju izvinio medijima i izrazio žaljenje u svoje i ime školskog centra na, kako je naveo, neprimerenim verbalnim istupima pojedinih zaposlenih, preneo je hrvatski portal Index.


Intervju: Simone Tornagi, Wiko (video)\nPočetnaVestiMobileVestiIntervju: Simone Tornagi, Wiko (video)\n02.03.2018 14:38 | 0 Mobile\nKompanija Wiko je na ovogodišnjem Mobilnom kongresu u Barseloni predstavila veliki broj novih uređaja. Ova, na zapadnoevropskim tržištima vrlo uspešna kompanija, pokušava da takve rezultate ponovi i na drugim teritorijama. Tokom MWC-a smo porazgovarali sa Simoneom Tornagijem, direktorom kompanije Wiko za Južnu Evropu.\nTornagi je istakao da je scenario za mladu kompaniju iz Francuske veoma dobar u narednih godinu i po dana, ali da u trogodišnjem planu nije sve iskristalisano, posebno zbog sve većeg naleta kineskih proizvođača u Evropi. Wiko je osnovan 2011. godine u Francuskoj i za ovo vreme se proširio na veliki broj tržišta i posebno je zapažen na zapadu.\nKada je situacija u Adriatic regiji u pitanju, Wiko planira da se proširi standardnim kanalima maloprodaje kojima je brže i lakše dopreti do kupaca nego preko provajdera telekomunikacionih usluga. Ali Tornagi veruje da sa timom, koji Wiko ima u Srbiji, kompanija može veoma brzo da se proširi na ovaj deo tržišta.\nKompanijina najveća prednost je nuđenje najboljih tehnologija po najboljoj ceni, a ovo uključuje i popularizaciju 19:9 odnosa stranica ekrana, na telefonu sa cenom od oko 200 evra. Kompletan intervju sa Simoneom Tornagijem, ispred kompanije Wiko, možete pogledati u pratećem videu.\nFacebook ukida poseban News Feed za stranice\nDropbox donosi Google G Suite integraciju\nWiko View4 sertifikovan od strane SmartViser-a 08.06.2020 19:34 0


Korona virus u Kini prizemljio dve trećine aviona | Novosti.RS\n14. 02. 2020. u 23:59\nKineske avio-kompanije moraju naglo da smanjuju operacije u uslovima širenja korona virusa, pošto putnički saobraćaj opada zbog oštrih mera kineskih vlasti na ograničavanju turizma\nKineske avio-kompanije moraju naglo da smanjuju operacije u uslovima širenja korona virusa, pošto putnički saobraćaj opada zbog oštrih mera kineskih vlasti na ograničavanju turizma.\nU ovom trenutku oko dve trećine aviona kineskih avio-kompanija ne lete, piše „Fajnenšel tajms“.\nUkupan broj putnika koje su prevezle kineske avio-kompanije u periodu od 27. januara-početak Nove godine po lunarnom kalendaru-do 12. februara iznosio je 10,21 milion, što je za 70 odsto manje nego pre godinu dana, pokazuju podaci Uprave za civilnu avijaciju Kine (Civil Aviation Administration of China, CAAC).\nProsečna popunjenost aviona u ovom periodu iznosila je manje od pola mesta, naglašavaju u ovoj upravi. Naglo smanjenje saobraćajnog prevoza nateralo je avio-kompanije da smanje broj linija i pošalju deo pilota na neplaćeni odmor. Prema podacima eksperata, oko 70 odsto aviona u Kini ne leti.\nTri najveće kineske avio-kompanije — „Er Čajna“, „Čajna istern erlajns“ i „Čajna sadern erlajns“ mogu da prevaziđu nastali problem, ali se manje kompanije koje imaju veća dugovanja, mogu naći pod pretnjom ako se oduži epidemija korona virusa, nastavljaju analitičari.


Potvrđena presuda o ništavosti firme Asomakum\nBEOGRAD - Privredni apelacioni sud potvrdio je presudu kojom je utvrđena apsolutna ništavost odluke o osnivanju fantomske firme "Asomakum", koja je osnovana sa falsifikovanom ličnom kartom Andreja Vučića.\nPortparol Privrednog suda u Beogradu Gordana Vuković rekla je Tanjugu da je Privredni apelacioni sud odbio žalbu privremenog zastupnika "Asomakuma" i doneo pravosnažnu presudu, kojom je potvrđena odluka prvostepenog suda.\nNapomenula je da je pravosnažna odluka doneta 18. februara, a juče je dostavljena Privrednom sudu u Beogradu.\nPrivredni apelacioni sud potvrdio je apsolutnu nišavost i istakao da odluka o osnivanju "Asomakuma" ne proizvodi pravne posledice, precizirala je Vuković.\nSud je utvrdio da je potpis osnivača i jedinog zaposlenog u firmi Andreja Vučića falsifikovan i da je zato "neprihvatljivo da se dopusti dalji opstanak takvog privrednog društva".\nTakođe, ustanovljeno je da je osnivač te firme nepoznat i da takvo preduzeće ne može da postoji kako ubuduće ne bi pričinjavalo štetu u privredi.\nTokom suđenja Andrej Vučić je rekao da nema "ama baš nikakve veze i da je sve to dobro osmišljena ujdurma kako bi se naškodilo njegovom bratu (premijeru Srbije)".\nU aprilu prošle godine pokrenuta je istraga protiv 11 osumnjičneih da su krađom identiteta osnovali sedam fantomskih firmi među kojima je Asomakum, koja je još u toku.\n« Pentagon: Nema dokaza da je dvoje Srba ubijeno u udaru SAD Potežici upućena pitanja? »


Srbija bi mogla da bude kažnjena nakon spora sa Kosovom koji je ponovo usporio evropske časovnike - Radio Kontakt Plus\nSrbija bi mogla da bude kažnjena nakon spora sa Kosovom koji je ponovo usporio evropske časovnike\n21:18, 11.07.2018Izvor: Kossev, Euronews\nKOSOVSKA MITROVICA- Evropska organizacija elektroenergetske mreže (ENTSO-E) u ponedeljak je upozorila da bi mogla da suspenduje Srbiju ukoliko ubrzo ne reši spor sa svojom nekadašnjom pokrajinom Kosovo, zbog čega se ponovo usporio rad određenih digitalnih časovnika na kontinentu.\nEvropska mreža operatora prenosnih sistema električne energije (ENTSO-E), koja okuplja operatore mreža iz 26 zemalja, izjavila je da digitalni časovnici širom Evrope koji koriste mrežnu struju za merenje vremena zaostaju za jedan minut zbog pada frekvencije na prenosnoj mreži kontinentalne Evrope.\nRanije ove godine, manjak električne energije na Kosovu, koji srpski operator (EMS) nije uspeo da nadoknadi, usporio je ove časovnike za čak šest minuta.\nSa toplijim vremenom u Evropi mogla bi da se poveća potražnja za električnom energijom širom kontinenta, dok bi odstupanje frekvencije moglo da se poveća.\n“Padovi frekvencije se događaju i mehanizmi solidarnosti postoje, ali je ovo pitanje Kosovo-Srbija novo,” rekla je portparolka ENTSO-E-a Kler Kami (Claire Camus) u odgovoru na pitanja Rojtersa, dodajući da je to političko pitanje koje zahteva političko rešenje.\n“ENTSO-E može da razmatra mogućnost suspenzije članstva EMS-a,” rekla je ona.\nU cilju smanjenja uticaja na potrošače, operatori evropskih mreža su se u martu dogovorili da ubrizgaju taj manjak električne energije u zajedničku mrežu kako bi obnovili frekvenciju.\nŠema kompenzacije je još uvek u toku, dok su se operatori dogovorili kako neće tolerisati vremensko odstupanje na mreži duže od 60 sekundi, Kami je rekla Rojtersu.\nSrpski i kosovski mrežni operatori nisu odmah bili dostupni za komentar. Kosovski KOSTT je aplicirao za članstvo u ENTSO-E, međutim, Srbija i dalje opstruiše prijem.\nSpor u vezi sa pitanjem uređenja i funkcionisanja mreže još više komplikuje činjenica da Beograd ne priznaje Kosovo, koje se odvojilo od Srbije 2008. godine.\nOko 40.000 Srba na severu Kosova ne plaća račune za struju kosovskim vlastima.\nNjihove račune plaćao je ostatak kosovskog stanovništva, sve dok kosovsko energetsko preduzeće nije prekinulo ovakvu praksu, ostavljajući svog mrežnog operatora KOSTT bez finansijskih sredstava za kupovinu energije koja je potrebna kako bi se pokrila konzumacija na severu.\nBudući da se ova energija ne “ubrizgava” u isprepletani kontinentalni evropski sistem, frekvencija je tako blago pala, zbog čega je nastalo odstupanje u mrežnom vremenu.\nEvropska unija posreduje u ovom sporu, što uključuje primenu sporazuma o povezivanju KOSTT-a i kontinentalne Evrope, rekla je Kami.\nMeđutim, srpske vlasti su kao preduslov postavile formiranje Zajednice srpskih opština na Kosovu, a to nije prihvatljivo za kosovske vlasti, dodala je.


Trening „Trans osobe u sistemu zdravstvene zaštite: ka transafirmativnoj praksi“ - Geten\nTrening „Trans osobe u sistemu zdravstvene zaštite: ka transafirmativnoj praksi“\nOrganizacija Gayten-LGBT vas poziva na trening za pružaoce zdravstvenih usluga: Trans osobe u sistemu zdravstvene zaštite: ka transafirmativnoj praksi. Trening će se održati u sredu, 14. juna 2017, od 9.30 do 16.30 časova, u prostorijama Zaštitnika građana Republike Srbije, Deligradska 16 u Beogradu.\nTrening je namenjen pružaocima zdravstvenih usluga: lekarima opšte medicine, lekarima različitih specijalizacija, medicinskim sestrama i tehničarima i zdravstvenim saradnicima koji rade u državnim i privatnim zdravstvenim ustanovama na teritoriji Republike Srbije.\nCiljevi i sadržaj treninga\nCilj treninga je edukovanje pružalaca zdravstvenih usluga o transafirmativnom pristupu kroz unapređenje njihovih znanja o položaju i potrebama trans osoba u sistemu zdravstvene zaštitite i primenu stečenih znanja i veština za pružanje zdravstvenih usluga u skladu sa transafirmativnim pristupom. Trening će obuhvatiti sledeće teme: 1. pojmove relevantne za rad s trans osobama (pol, rod, rodni identitet, seksualna orijentacija), 2. status transrodnosti u medicinskim klasifikacijama (MKB, DSM) i de/psihopatologizaciju transrodnosti, 3. iskustva i potrebe trans osoba i pružalaca zdravstvenih usluga kroz prikaz i analizu rezultata evropskog istraživanja o trans osobama u sistemu zdravstvene zaštite, 4. predstavljanje modela dobre prakse u radu s trans osobama, i 5. analizu studija slučaja uz grupnu diskusiju o primeni transafirmativnog pristupa u pružanju zdravstvenih usluga.\nUčešće na treningu je besplatno, a obezbeđeno je posluženje tokom pauza za kafu i ručak. Učesnici i učesnice će dobiti potvrdu organizacije Gayten-LGBT o učešću na treningu sa brojem sati i temama koje su obuhvaćene treningom.\nTrening Trans osobe u sistemu zdravstvene zaštite: ka transafirmativnoj praksi organizuje se u okviru Zdravstvenog projekta TGEU koji se realizuje u saradnji organizacije Transgender Europe i trans i LGBTI organizacija iz pet evropskih zemalja: Gruzije, Poljske, Srbije (Gayten-LGBT), Španije i Švedske. Pored dva velika međunarodna istraživanja i saradnje s evropskim institucijama, projekat uključuje i edukaciju pružalaca zdravstvenih usloga o položaju trans osoba i transafirmativnom pristupu u zdravstvenoj zaštiti. U aprilu 2017, održan je evropski trening za pružaoce zdravstvenih usluga pred drugu po redu konferenciju Evropskog stručnog udruženja za transrodno zdravlje (EPATH), a u junu 2017, održavaju se treninzi za pružaoce zdravstvenih usluga u zemljama-učesnicama u projektu.


Britanska premijerka Tereza Mej i predsednik Evropske komisije Žan Klod Junker\nVelika Britanija i Evropska unija postigle su dogovor o nacrtu sporazuma, kojim bi bila uspostavljena bliska veza posle Bregzita, ali ostaje da se reši spor sa Španijom o kontroli Gibraltara pre sastanka evropskih lidera u u nedelju, koji treba da verifikuju dokument.\nPosle vesti o uspešnom sastanku britanske premijerke Tereze Mej i predsednika Evropske komisije Žan-Kloda Junkera, britanska funta skočila je za skoro jedan odsto svoje vrednosti.\n"Britanski narod želi da se Bregzit okonča. Žele dobar sporazum, koji će nas odvesti na stazu svetlije budućnosti", rekla je premijerka Mej u obraćanju parlamentu i dodala da je "sporazum koji će omogućiti sve to sada na dohvat ruke".\n"U ovih ključnih 72 sata, urediću sve što je u mojoj moći da donesem to britanskom narodu", rekla je Mej, čiji je portparol izjavio da ona veruje da može da obezbedi podršku u parlementu prilikom glasanja o sporazumu, koje se očekuje sledećeg meseca.\nMeđutim, mnogi od onih koje će premijerka morati da ubedi, nisu delovali uvereno. Neki od konzervativaca, koji žele "čist raskid" sa EU, optužili su je da je "izdala Bregzit", dok je lider opozicionih laburista Džeremi Korbin ishod pregovora ocenio kao "najgori mogući", jer će Britaniju ostati povezana sa ogromnim tržištem Evropske unije, ali neće imati glas kada je reč o pravilima.\nMej i Junker sastaće se ponovo u subotu, veče pre samita lidera EU, na kojem bi trebalo da se potpiše konačna verzija teksta, od 26 strana.\nOstavka ministra za Bregzit, da li će sporazum opstati?


Istraživanje koje je ovaj servis nedavno sproveo sa ciljem da prouči čitalačke navike Amerikanaca utvrđeno je da ljudi žele da čitaju više kao i da ih čitanje čini srećnijim.\nViše od dve hiljade ispitanika odgovaralo je na pitanja da li ih čitanje čini pametnijim, da li utiče na njihov osećaj zadovoljstva, po čemu se čitanje razlikuje od vremena provedenog na društvenim mrežama…\nOvo su neki od rezultata do kojih je istraživanje došlo:\nProsečna osoba u toku nedelju dana ima slobodna četiri sata i dvadeset i šest minuta, međutim oni ipak ne čitaju koliko bi to želeli. Umesto toga, prosečni Amerikanci vreme provode gledajući filmove ili serije (86% ispitanih je reklo da ovo radi najmanje petnaest minuta dnevno), završavaju neke obaveze (84%) ili lutaju na društvenim mrežama (74%).\n52% anketiranih osoba su rekle da čitaju najmanje petnaest minuta svakoga dana, samo 22% njih čita više od sat vremena dnevno, dok je 35% njih reklo da bi želeli da mogu da čitaju više.\nČinjenica je da čitanje najmanje petnaest stranica dnevno donosi niz koristi kao što su širi vokabular i veće znanje.\n55% ispitanih je odgovorilo da se posle čitanja osećaju relaksiranijim, 33% se oseća srećnijim, a 32% se oseća pametnijim. Štaviše, čak 75% ispitanika smatra da su oni koji čitaju pametniji od onih koji to ne rade.\n66% ispitanih je reklo da se nakon čitanja oseća mnogo uspešnijim, dok se svega 45% njih tako oseća nakon vremena provedenog na društvenim mrežama.\n55% ispitanika smatra da je dovoljno da dnevno čitaju svega petnaest minuta kako bi se osećali da su postigli nešto.\nDruštvene mreže jedu naše vreme, ali sudeći po ispitivanjima one mogu da utiču i na našu inteligenciju. 32% ispitanih je reklo da se oseća pametnije nakon čitanja dok se svega 7% tako oseća nakon vremena provedenog na društvenim mrežama.\nSvega 5% ljudi smatra da je čitanje bilo traćenje vremena, dok čak 35% njih smatra da je vreme koje su proveli na društvenim mrežama bilo uzaludno potrošeno.\nUprkos tome što žele da čitaju više ljudi to ne rade jer nemaju dovoljno vremena (njih 39%) dok 22% njih ne čita više „jer je lakše da se radi nešto drugo“ kao što je gledanje Netflixa.\nčitanje knjiga istraživanje koliko ljudi vole da čitaju


Botnet DDoS napadi postaju sofisticiraniji | Adria Daily\nNalazite se na:Početna»Društvo»IT&Tehnologija»Botnet DDoS napadi postaju sofisticiraniji\nComputer Technician in Server Room\nOd Adria Daily izbačeno\t 8. novembra 2016. IT&Tehnologija\nKompanija Kaspersky Lab objavila je izveštaj o botnet DDoS napadima u trećem kvartalu 2016. godine, zasnovan na podacima prikupljenih sa sistema Kaspersky DDoS Intelligence*. Prema rezultatima ovog istraživanja, broj sofisticiranih DDoS napada koji vode poreklo iz šifrovanog saobraćaja je u porastu. Aktivnosti servera za sprovođenje napada, lociranih u zapadnoj Evropi, kao i broj resursa koji su bili mete napada u regionu, u značajnom su porastu.\nU periodu koji je obuhvaćen ovim izveštajem, resursi u 67 različitih zemalja bili su mete DDoS napada koji su sprovođeni pomoću botnet mreža. Broj resursa koji su bili mete napada, a koji se nalaze na teritorijama Japana, SAD i Rusije, značajno je porastao, dok je broj žrtava u Kini i Južnoj Koreji u velikoj meri opao. U ovom kvartalu, tri zapadnoevropske države, Italija, Francuska i Nemačka, po prvi put u prethodnih godinu dana našle su se među 10 zemalja koje su najviše bile pogođene botnet DDoS napadim. Ovi statistički podaci podudaraju se sa sve većim brojem aktivnih C&C servera u zapadnoj Evropi, naročito u Velikoj Britaniji, Francuskoj i Holandiji.\nUprkos smanjenju ukupnog broja napada koji su registrovani na teritoriji Kine, resursi koji su najčešće bili mete napda bili su upravo kineski. Najveći broj napada (19) bio je sproveden ka popularnom kineskom pretraživaču, dok je jedan kineski provajder bio žrtva najdužeg napada u trećem kvartalu (184 sata). Osim toga, dan kada je zabeležena najveća aktivnost DDoS napada bio je 3. avgust. Tog dana, zabeleženo je ukupno 1.746 botnet napada, pri čemu su mnogi od njih targetirali servere jednog provajdera na teritoriji SAD.\nU trećem kvartalu 2016. godine, broj SYN-DDoS napada nastavio je da se povećava i iznosio je 81 odsto svih registrovanih napada, dok je udeo TCP-DDoS i ICMP-DDoS napada opet bio u padu. Procenat napada zasnovanih na Linux botovima takođe je nastavio da raste, pri čemu je iznosio rekordnih 79 odsto. Ovaj podatak može biti objašnjen sve većom popularnošću IoT uređaja zasnovanih na Linux sistemu koji su korišćeni za sprovođenje DDoS napada.\nStručnjaci iz kompanije Kaspersky Lab takođe su uočili porast u broju „pametnih“ napada koji koriste enkripciju na fajlovima. Tipičan primer ovakvog napada jeste slanje relativno malog broja upita na „opterećene“ delove veb sajtova (kao što su polja za pretragu) pomoću šifrovane konekcije. Budući da se nalaze u šifrovanom saobraćaju i da njihov intenzitet nije veliki, ove napade je veoma teško uočiti i filtrirati, čak i za mnoga specijalizovana bezbednosna rešenja.\n„Ovaj metod postaje sve popularniji, budući da „amplification“ napadi postaju sve komplikovaniji i da nisu više toliko efikasni: broj ranjivih servera se smanjuje, a bezbednosna rešenja su napredovala i sada jednostavno identifikuju i filtriraju većinu ovih napada. Takođe, primetne su određene promene na internetu, i dolazi do postepenog prebacivanja sa HTTP-a na šifrovanu interakciju između korisnika i veb resursa. Sve ovo ukazuje na činjenicu da će broj šifrovanih napada nastaviti da se povećava, što znači da će programeri morati brzo da prilagode bezbednosne mere za zaštitu od DDoS napada, dok će vlasnici veb resursa morati da budu veoma pažljivi pri odabiru bezbednosnog rešenja koje će koristiti“, izjavio je Kiril Ilganaev (Kirill Ilganaev), direktor sektora za zaštitu od DDoS napada u kompaniji Kaspersky Lab.\nKaspersky DDoS Protection predstavlja kombinaciju stručnog znanja koje poseduju zaposleni u kompaniji Kaspersky Lab, kada je u pitanju borba sa sajber pretnjama, i jedinstvenih pronalaska i funkcija za koje su zaslužni stručnjaci u kompaniji. Ovo rešenje pruža zaštitu od svih tipova DDoS napada, bez obzira na njihovu kompleksnost, jačinu ili trajanje.\n*DDoS Intelligence sistem (deo rešenja Kaspersky DDoS Protection) je kreiran sa ciljem da presretne i analizira komande koje komandni i kontrolni (C&C) serveri šalju ka uređajima u okviru botnet mreže, i ne mora da čeka da uređaj bude zaražen ili da kriminalne aktivnosti budu izvršene kako bi prikupio podatke. Treba naglasiti da je statistika prikupljena sa DDoS Intelligence sistema relevantna za one botnet mreže koje detektuju proizvodi kompanije Kaspersky Lab.\nDa saznate više o rešenju Kaspersky DDoS Protection, posetite veb stranicu kompanije.\nPrethodni članak„Prazna pitanja“ mladog Dine Purića, jednog od natjecatelja prve sezone „Voice“-a\nSledeći članak Predstava „Unosno mesto” u JDP-u


Viber izgleda bitno drugačije: Ima dvije potpuno nove funkcionalnosti - Poslovni dnevnik\nAutor: Poslovni.hr , 05. veljača 2019. u 15:36\nViber, jedna od vodećih svjetskih messaging platformi, sprema se predstaviti Viber 10, s potpuno novim sučeljem koje nudi unaprijeđeno korisničko iskustvo, dok Viberove munjevite performanse korisnicima omogućuju dvostruko brže chatove.\nJednostavnu navigaciju: Lako i bezbolno snalaženje po aplikaciji rezultat je sjajnog i optimiziranog novog sučelja – pronađite točno što želite, upravo tamo gdje i očekujete da se nalazi\nNapredni ekran Poziva: U najnovijoj verziji korisnici s jednog ekrana mogu pregledavati sve nedavne pozive, pristupiti kontaktima iz imenika i upravljati svojom Viber Out pretplatom.\n„Predstavljanje Vibera 10 rezultat je intenzivnog testiranja i istraživanja koje je usavršilo i pojednostavilo komunikaciju Viberom na globalnoj razini,“ rekao je Djamel Agaoua, izvršni direktor Vibera. „Naša je glavna misija Viber učiniti bržim, jednostavnijim i sigurnijim. Novi Viber 10 omogućuje lako i intuitivno međusobno povezivanje korisnika, pri čemu ne moraju brinuti o privatnosti i sigurnosti svojih podataka. Nadamo se da ćete uživati u novostima koje vam donosimo – ovo je potpuno novi Viber!“


MITING SAVEZA ZA POBJEDU U UGLJEVIKU - UGLJEVIK.INFO\nKandidat PDP-a za NSRS Dragomir Sekulić pozvao je sugrađane u Ugljeviku da izađu na izbore 7.oktobra.\n“Za 14 dana biramo između dva koncepta: opstanka i nestanka, stabilnosti i nesigurnosti, mira i rata. Podržite Vukotu Govedaricu i Mladena Ivanića zbog budućnosti, stabilnosti, mira i opstanka“, kazao je Sekulić.\n“Mi želimo Republiku Srpsku u kojoj će biti mjesto za sve njene građane, bez obzira na političko opredjeljenje ili neko drugo ubjeđenje. Želimo da RS bude mjesto šanse za sve, posebno za mlade ljude, a ne samo z ove vlast i njihove trabante”-poručio je na predizbornom skupu Cvetković.\n„Moramo da ih pobjedimo jer naša djeca, naš Ugljevik, naša Republika Srpska, zaslužuju mnogo više od onog što su im oni pružili. Ekonomija će biti naš prioritet, bolji investicioni ambijent, nova radna mjesta. Mi hoćemo da naša djeca, da naši mladi ostanu ovdje u RS, mi hoćemo da RS radi, hoćemo da najveću korist od uglja i proizvodnje električne energije imaju ljudi i narod ovog kraja“- rekao je predsjednik OO SDS Ugljevik Vasilije Perić u svom obraćanju.


TRNOVIT TREŠNjIN CVET - Glas Podrinja\nPREGOVORI GRADA I “JAZAKIJA“ TRAJALI GODINU I PO DANA\nTRNOVIT TREŠNjIN CVET\nIstraživali smo na kakve su prepreke predstavnici grada i japanske kompanije „Jazaki“ nailazili tokom pregovora o realizaciji investicije koja će dovesti do zapošljavanja 1.700 ljudi u Šapcu\nPrve kontakte sa rukovodstvom japanske kompanije „Jazaki“, predstavnici Šapca ostvarili su u februaru 2015. godine. Proizvođači delova za autoindustriju tada su počeli da razmišljaju o otvaranju nove fabrike u ovom delu Evrope. Pored Srbije, razmatrali su i mogućnost da investiraju u Bugarsku. Pored Šapca, za ovu investiciju, između ostalih gradova, bili su zainteresovani Kruševac, Kraljevo i Niš. Jedan od osnovnih uslova „Jazakija“ bio je da u gradu u kom će raditi njihova fabrika ne postoji veliki privredni subjekat koji se bavi istom proizvodnjom. Iz tog razloga, prvi je iz trke otpao Niš, zbog „Jure“ koja već dugo posluje u tom gradu.\nMožda i presudnu ulogu u tome gde će japanska firma poslovati imale su industrijske zone, odnosno zemljište u vlasništvu lokalnih samouprava. Gradonačelnik Kruševca, Dragi Nestorović, naveo je nedavno da je uslov „Jazakija“ bio da zemljište kupe direktno od lokalne samouprave. S obzirom na to da grad Kruševac nije vlasnik nijednog parčeta zemlje u industrijskoj zoni u tom gradu, kako sam Nestorović priznaje, nije bilo previše realno očekivati da japanski investitori dođu u taj grad. Slična situacija bila je i u Kraljevu, gde u Industrijskoj zoni „Šeovac“, od ukupno 138 hektara, grad Kraljevo u svom vlasništvu ima svega dva hektara. U Šapcu, sa druge strane, investitori direktno od grada mogu da kupe neku od parcela koje, samo u Severozapadnoj radnoj zoni, zauzimaju više od 500 hektara. Zemljište u rukama grada, kao i pogodnosti režima Slobodne zone u okviru ponuđene lokacije, svakako su imali ogroman značaj pri donošenju odluke o tome gde će se graditi „Jazakijeva“ fabrika u ovom delu Evrope.\nPolitička dimenzija dolaska ovog investitora je takođe veoma interesantna. Do kraja prošle godine skoro da se ništa nije znalo o dolasku kompanije koja na globalnom nivou zapošljava više od 250.000 ljudi. Početkom 2016. iz gradskog rukovodstva počele su da stižu prve informacije o velikom stranom investitoru koji želi da u Šapcu zaposli više od 1.500 ljudi, na šta su predstavnici opozicionih stranaka reagovali poređenjem sa najavom dolaska „Danijelija“ 2012. i uveravanjem da se radi o predizbornom obećanju koje neće biti realizovano. Preciznije podatke, da je u pitanju japanska firma, dobili smo u osvit kampanje. Prvi je o tome pričao gradonačelnik Šapca Nebojša Zelenović, kome je ova tema bila i jedna od okosnica kampanje, uz poštovanje dogovora da se sa informacijama koje uključuju ime preduzeća i njegovu delatnost ne izlazi u javnost. Sa druge strane, predstavnici Srpske napredne stranke o ovoj investiciji govorili su samo dva puta. U oba slučaja, o dolasku japanske kompanije u Šabac govorio je lider SNS Aleksandar Vučić. Prvi put tokom redovnog prolećnog zasedanja Narodne skupštine Republike Srbije, prilikom rasprave sa Dušanom Petrovićem, a drugi put na mitingu koalicije okupljene oko Srpske napredne stranke u Šapcu, 25. marta. Poštujući uslove investitora, ni on, kao ni Zelenović, tada nije izgovorio ime kompanije, kao ni to kojom vrstom proizvodnje se kompanija iz Japana bavi. Povereništvo Gradskog odbora Srpske napredne stranke o ovoj temi se tokom kampanje uopšte nije oglašavalo, osim 19. aprila, u osvit izbora, kada su prezentovali „Plan razvoja grada Šapca“. Od 20-ak tačaka jedna se posebno odnosila na unapređenje privrednog ambijenta, gde je naglašeno da tadašnja (sadašnja) gradska vlast nije imala kontakte sa japanskom kompanijom. Zbog čega su tadašnji rukovodioci povereništva GO SNS izbegavali da javno govore o investiciji koju je najavio i sam premijer Srbije, nije poznato. Nezvanično, razloge treba tražiti i u pritiscima koji su u poslednji čas, neposredno pred same izbore, a posebno posle njih, vršeni na investitore, kojima je predloženo da sačekaju prodaju državnog zemljišta Fabrike ulja u Kruševcu, te da na njemu izgrade fabriku. Ovakvo rešenje bi možda i bilo moguće, da je kojim slučajem došlo do promene vlasti u Šapcu, jer su kruševački naprednjaci daleko uticajniji od šabačkih. Da li bi GO SNS u Šapcu imao hrabrosti da se suprotstavi želji Bratislava Gašića da „Jazaki“ dovede u Kruševac? S obzirom na to da je Gašić jedan od najbližih Vučićevih saradnika, a da šabački naprednjaci nemaju čak ni jednog jedinog predstavnika u Predsedništvu stranke, koje inače broji 42 člana, odgovor se sam nameće. Početkom maja, nakon okončanih lokalnih izbora u Šapcu, postalo je jasno da takav scenario definitivno nije moguć.\nKako saznajemo, predstavnici „Jazakija“, u čije ime su pregovarali predstavnici evropskog ogranka iz Kelna, doneli su odluku da će investirati ili u Šapcu, ili da će odustati od Srbije. U finalizaciji pregovora, koji su se odvijali tokom čitavog proleća, Grad je predstavnicima „Jazakija“ predstavio plan u vezi sa stručnim osposobljavanjem radne snage koja će raditi u ovoj firmi, kao i sa administartivnim uslugama koje lokalna samouprava pruža investitorima. Kao potvrda uspešno okončanih pregovora usledilo je upisivanje u registar Agencije za privredne registre, 9. maja, kada je odlučeno da sedište kompanije bude u šabačkoj Slobodnoj zoni. Tom prilikom, zakonski zastupnici upisali su novčani kapital od 120 miliona dinara, odnosno oko milion evra. Gradonačelnik Šapca Nebojša Zelenović i predstavnici japanske kompanije „Jazaki“ Aksel Vitenberg i Karsten Gast potom su 25. maja potpisali Memorandum o razumevanju, čime je i zvanično potvrđen dolazak ove kompanije u Šabac.\nMnogo pre drugih, o mogućoj japanskoj investiciji govorio je ambasador Zemlje izlazećeg sunca u Srbiji, Đuići Takahara, prilikom posete Šapcu 22. septembra 2015.godine. On je tada, u diplomatskom maniru, pozdravio inicijativu gradonačelnika Šapca da direktno pregovara sa stranim investitorima, i dodao da grad može da računa na njegovu podršku prilikom razgovora sa prirvednicima iz Japana.