AKCIJA HAPŠENJA U ZRENJANINU I ŽITIŠTU ZBOG ŠVERCA LJUDI (VIDEO) | ZR KLIK\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova, Službe za borbu protiv organizovanog kriminala, u koordinaciji sa Tužilaštvom za organizovani kriminal, a u saradnji sa policijom Mađarske i Rumunije, uhapsili su pripadnike organizovane kriminalne grupe zbog postojanja osnova sumnje da su izvršili krivično delo nedozvolјen prelaz državne granice i krijumčarenje lјudi.\nPolicija je, na teritoriji Zrenjanina i Žitišta, uhapsila D. P. (1986), M. G. (1985) i N. G. (2000), a krivičnom prijavom obuhvaćen je i L. G. (1986), koji se trenutno nalazi na bolničkom lečenju.\nSumnja se da su osumnjičeni D. P. i M. G. predvodili ovu organizovanu kriminalnu grupu koja je organizovala nedozvolјen prelaz srpsko-mađarske i srpsko-rumunske državne granice za najmanje 45 iregularnih migranata, a u cilјu dalјeg ilegalnog prebacivanja ka zemlјama Evropske Unije.\nOni se terete da su za ovu uslugu uzimali od 80 do 500 evra po iregularnom migrantu. Takođe, kako se sumnja, na više lokacija na teritoriji Srbije su kupovali, a zatim prevozili na teritoriju Mađarske i Rumunije putnička i teretna motorna vozila, stranih registarskih oznaka, koja su korišćena za krijumčarenje migranata.\nPrethodno, na teritoriji Mađarske i Rumunije uhapšena su tri državlјanina Srbije, pripadnika ove organizovane kriminalne grupe, koji su bili angažovani kao vozači iregularnih migranata preko teritorije ovih država.\nPrilikom pretresa stana i drugih prostorija kod osumnjičenih je pronađeno i priveremeno oduzeto jedno putničko motorno vozilo, više mobilnih telefona i SIM kartica i 50.000 dinara. Osumnjičenima je određeno zadržavanje do 48 časova i oni će, uz krivičnu prijavu, biti privedeni Tužilaštvu za organizovani kriminal u Beogradu.


Šta mi to radimo? – Siguran klik\nNaša misija je, između ostalog, i postojanje referentnog centra znanja i veština koji postavlja standarde u bezbednosti korišćenja Interneta i digitalnih tehnologija. Radimo na promociji vrednosti Interneta i digitalnih tehnologija na dobrobit šire društvene zajednice.\nŽelja nam je da podignemo nivo svesti dece, mladih, učitelja, nastavnika i roditelja o svim mogućnostima korišćenja Interneta za istraživanje i učenje, kao i negativnim i pozitivnim stranama korišćenja Interneta i digitalnih tehnologija. Osposobiti decu za korišćenje Interneta na primeren, odgovoran i siguran način, naš je imperativ.


Brnabić: Promena Ustava važna za Srbiju - European Western Balkans\nAutor EWB 08. 11. 2017. 08. 11. 2017.\nBEOGRAD – Premijerka Ana Brnabić je izjavila danas da je promena Ustava važna za Srbiju.\n“Promena ustava – da”, rekla je ona odgovarajući na pitanja novinara, ističući da je to jedna od važnih stvari u okviru poglavlja 23.\n“Vidim da je bilo problema na poslednjem okruglom stolu i ja ću razgovarati o tome sa ministarkom pravde Nelom Kuburović i sa organizacijama civilnog društva koje su napustile taj okrugli sto. Zanima me šta se dešava, to je jako važna stvar i svakako nesto sto mi moramo da uradimo u doglednom vremenu, da bi napredovali u poglavlju 23 i sa našim evropskim integracijama”, istakla je premijerka.\n“Mislim da treba malo veći fokus da bude na vladavini prava i poglavje 23, jer smo svi kao vlada bili fokisrani na ekonomske refome i fiskalnu konsolidaciju i efikanosnost javne uprave”, dodala je Branbić.\nU takvoj debati udruzenja su i dalje spremna da ucestvuju, poručuju tužiosi i sudije Ministarstvu pravde.\nAna BrnabićBeogradski centar za ljudska pravaCentar za pravosudna istraživanjaDruštvo sudija SrbijeKomitet pravnika za ljudska pravaPoglavlje 23Udruženje sudijskih i tužilačkih pomoćnikaUdruženje tužilaca Srbije\nSkup podrške “Vranjskim” ispred Vlade Srbije\nBeogradski bezbednosni forum od 11. do 13. oktobra


Tribina o Mirku Đorđeviću i njegovom optimizmu (pet godina od smrti) – MEDIJA CENTAR VOJVODINE\n18 Aprila, 2019 @ 19:00 - 21:00\n« Konferencija za novinare Grupe za konceptualnu politiku (GKP)\nMalo para, još manje muzike! »\nProšlo je pet godina od smrti našeg prijatelja i saborca, neponovljivog Mirka Đorđevića. Kada je umro, na Veliki petak 2014. godine, istog trenutka smo znali koliko će nam nedostajati. Ovih pet godina koje preživljavamo bez našeg čika Mirka uverilo nas je da je iza njega ostala praznina u društvenom prostoru Vojvodine i Srbije, koja je nenadoknadiva. Dođite da se zajedno prisetimo njegove erudicije, duhovitosti, šarma, elokventnosti, bespoštedne kritika pre svega uloge crkve u društvu, ali i svih drugih nenormalnosti kojima smo okruženi već više od 30 godina. Možemo da kažemo da bi čika Mirko i u današnjoj Srbiji imao nepresušan izvor inspiracije. Ali, nažalost, možemo i da konstatujemo da nije imao ko ga da ga nasledi.\nMCV, Mirko Đorđević, Novi Sad, tribina, vojvodina\nNext story Malo para, još manje muzike!\nPrevious story Konferencija za novinare Grupe za konceptualnu politiku (GKP)


Ambasador Avramović: Vučić želi da papa poseti Srbiju, Porfirije unapredio odnose sa Rimokaličkom crkvom - Politički.rs\nAmbasador Srbije u Vatikanu Sima Avramović izjavio je da su odnosi Srbije i Svete Stolice veoma korektni i dobri, ali prostra za njihovo dalje usavršavanje ima dosta.\nKako je naveo, “pored unapređenja političkim kontakata, veliki prostor je već sada otvoren za saradnju u oblasti kulture, naučnoistraživačkog rada i obrazovanja”.\nNa pitanje koliko je dolazak pape u Srbiju državno, a koliko crkveno pitanje, budući da je rimski papa i predstavnik države ali i poglavar Rimokatilične crkve, Avramović je naveo da je to “nesumnjivo delikatno pitanja i za državu i za crkvu”.\n“Naša država se nedvosmisleno izjasnila kroz nekoliko puta ponavljanju izjavu predsednika Vučića za takvu posetu želi da vidi”, rekao je Avramović.\nPrema njegovim rečima, “naša SPC ima veoma dobre kontakte sa Rimokaličkom crkvom, koje je naročito unapredio Njegova svetost partijarh Porfirije, još dok se nalazio na položaju mitropolita zagrebačko-ljubljanskog”, rekao je Avramović.\n“Sve to svakako može doprineti njegovim češćim susretima sa vatikanskim zvaničnicima na visokom nivou, što već samo po po sebi predstavlja važan domet, nezavisno od toga da li će do posete pape Srbiji u dogledno vreme doći ili ne”, rekao je Avramović.\nTagged: ALEKSANDAR VUČIĆ, AMBASADOR, PAPA FRANJA, PATRIJARH PORFIRIJE, POSETA, SIMA AVRAMOVIĆ, SRBIJA, VATIKAN


RAT ZBOG E-TRGOVANJA Kanada i Meksiko odbili zahteve Amerike da otvore tržišta za onlajn trgovinu\nPodneto 288 žalbi na rad osiguravajućih kuća\nBruto spoljni dug Makedonije krajem prošle godine iznosio je 7,403 milijardi evra, što je za 187 miliona evra više u odnosu na 2016. godinu, podaci su Narodne banke Makedonije.\nSkupština Srbije usvojila je danas izmene Zakona o načinu određivanja maksimalnog broja zaposlenih u javnom sektoru kojim se produžava zabrana zapošljavanja u javnom sektoru do kraja 2019. godine.\nPredsednici privrednih komora zemalja Zapadnog Balkana sastali su se danas u Beču sa predsednikom Privredne komore Austrije Haraldom Marerom.\nPrebacivanje krivice za vlastite probleme na druge neće rešiti probleme, poručio je danas potpredsednik Kine Vang Ćišan u Davosu, aludirajući, kako navodi agencija AP, na agresivnu trgovinsku politiku američkog predsednika Donalda Trampa.\nFabrici je potrebno 60 radnika, prosečna bruto plata je 900, što je oko 650 evra neto, svi zaposleni su prijavljeni i uredno im se plaćaju svi porezi i doprinosi. Iako ovakva ponuda za posao zvuči primamljivo, konkurs u "Brodogradilištu Kladovo" stalno je otovren, jer - zainteresovanih nema.


Zvezda smanjila dug na 30 miliona – BiGportal.ba\nZvezda smanjila dug na 30 miliona\nU utorak je na programu sednica nove Skupštine Crvene zvezde, a kako prenose Večernje novosti, glavna vest biće da je dug smanjen na 30 miliona evra.\nNovi saziv Skupštine zaseda od 18 časova na stadionu Rajko Mitić, a osim duga u centru pažnje biće prethodna sezona bez trofeja.\nKako prenose Novosti, Terzić će objasniti kako je uspeo da bez velikih prihoda od takmičenja, ulaznica i marketinga drastično smanji potraživanja poverilaca, pre svih banaka (Marfin, Univerzal), koja su pre samo tri godine iznosila 52 miliona evra, a u odnosu na prošlu skupštinu 36 miliona.\nNa Skupštini će biti iznet na glasanje zahtev upućen FS Srbije za priznavanje titule prvaka Srbije iz 1946. i vraćanje titule šampiona Jugoslavije osvojene 1986. koja je bila priznata od strane Predsedništva FS Jugoslavije i UEFA, jer je Zvezda igrala Kup šampiona, ali koja je 29. jula 1987. posle tužbe Partizana Ustavnom sudu i Sudu udruženog rada pripala crno-belima.\nCrno-beli nisu hteli da igraju protiv Željezničara (izgubili 3:0), pa je tako titula pripala Crvenoj zvezdi.\nPartizan FSJ nije tužio sportskim sudovima FIFA i UEFA, već Sudu udruženog rada koji je poništio odluku. Zvezda smatra da je to nelegitimna odluka i traži da FS Srbije prizna ono što su prihvatili FSJ i UEFA.


Ministar Stefanović čestitao Badnji dan -\nMinistar Stefanović čestitao Badnji dan\nPotpredsednik Vlade i ministar odbrane dr Nebojša Stefanović poželeo je danas svim pripadnicima Vojske i našeg naroda, koji obeležavaju Badnji dan, da se u ovom danu posvete svojim porodicama i da ovaj praznik provedu u miru, sreći i blagostanju.\nStefanović je rano jutros isekao badnjak u Dobanovcima, koji je blagosiljao major Stevan Stevanović, vojni sveštenik na službi u Gardi, nakon čega ga je doneo do zgrade Ministarstva odbrane, dok će badnjak u skladu sa običajima u večernjim satima biti unet.\n“Kada kažemo tradicija srpskog naroda, tu nikada ne smemo zaboraviti našu vojsku. Ona je uvek bila uz svoj narod, uvek na prvoj liniji kada god je bilo najteže i u borbi protiv koronavirusa i u vanrednim situacijama i kada god je trebalo biti uz svoje građane, pripadnici Vojske su bili tu. Na današnji dan želim da im posvetimo dodatnu pažnju i da pokažemo da država poštuje to što su uvek na braniku otadžbine – zato što su borci, zato što se trude i zato što su iskrene patriote” naglasio je ministar odbrane.\nPrevious Smanjuje se broj kovid pacijenata u bolnici\nNext Ćićmi: Arkanov poziv se ne zaboravlja


BOKS: Selekcija Srbije otputovala na EP uzrasta do 22 godine u Rusiji - Vesti, Ostali sportovi\nHotSport»Ostali sportovi»Vesti»BOKS: Selekcija Srbije otputovala na EP uzrasta do 22 godine u Rusiji\nBOKS: Selekcija Srbije otputovala na EP uzrasta do 22 godine u Rusiji\n| 2019-03-06T13:04:32+02:00\t6. mar 2019. 13:06|0 komentara|HotSport\nReprezentaciju Srbije predvode selektor Miodrag Perunović i Dušan Mileusnić, trener selekcije.\nSa reprezentacijom Srbije je krenuo i sudija Aleksandar Vučićević, koji će suditi mečeve Evropskog prvenstva i koji je jedini predstavnik naše zemlje u sudijskoj organizaciji na ovom događaju.\n– Srbija ima mlad i perspektivan tim, sa dobrim i kontinuiranim radom i rezultati će biti vidljivi. Na evropskom šampionatu učestvuju najbolji takmičari, očekujem da naši momci daju svoj maksimum i da na najbolji način reprezentuju svoju zemlju – istakao je selektor Perunović prilikom polaska.\nTAGOVI: Boks, EP u Rusiji\nKošarkaški klub Partizan polako kompletira tim, a dogovorena pojačanja stižu u Beograd.


MOĆE LI AFRIKA DA OBEZBEDI GAS EVROPI? – Televizija srpske dijaspore\nImaju li afričke zemlje dovoljno gasa?\nAfričke zemlje se nadaju da će izvoziti više gasa u Evropsku uniju, nakon što se EU obavezala da se manje oslanja na ruski gas u svetlu invazije na Ukrajinu.\nObustava isporuke gasa Poljskoj i Bugarskoj, zato što su ove zemlje odbile da plate u rubljama, što je bio još jedan podsetnik na pretnju sa kojom se suočavaju evropske zemlje.\nRusija ima najveće rezerve prirodnog gasa na svetu i najveći je izvoznik, a Evropa odatle uvozi oko 40 odsto gasa.\nEU želi da smanji snabdevanje za dve trećine do kraja godine i postane nezavisna od fosilnih goriva do 2030. godine.\nMeđutim, ekonomistkinja Kerol Nahl kaže da ukupan izvoz najvećih afričkih prodavaca – Alžira, Egipta i Nigerije, predstavlja manje od polovine gasa koji Rusija prodaje Evropi.\nDodaje da je zbog toga „malo verovatno” da će ove zemlje moći da nadomeste rusku ulogu na tržištu.\n„Pozitivna vest je Afrika u dobroj poziciji zato što raste interesovanje za zemlje koje mogu da nadomeste ruski gas, tako da ćemo imati više investicija”, navodi.\nMeđutim, za to će biti potrebno vreme, jer se afrički izvoznici suočavaju sa logističkim preprekama.\nAlžir ima koristi od zaokreta u energetskoj politici EU.\nOva zemlja na severu Afrike je najveći izvoznik prirodnog gasa u regionu i ima razvijenu infrastrukturu za isporučivanje gasa Evropi.\nProšlog meseca, premijer Italije Mario Dragi potpisao je novi sporazum o snabdevanju gasom sa Alžirom, kojim se uvoz iz te zemlje uvećava za 40 odsto.\nBio je to prvi veliki ugovor koji je Italija sklopila u nastojanjima da pronađe alternativne izvore gasa.\nMeđutim, postoji zabrinutost da li će Alžir biti u stanju da uveća isporuke zbog rastuće domaće potrošnje, nedovoljnog\nIstiče da je količina gasa koja se izvozi iz Alžira u Evropu nedavno doživela nagli pad zbog spora sa Marokom, što je dovelo do zatvaranja vitalnog gasovoda ka Španiji.\nTako je izvoz opao sa 17 milijardi kubnih metara godišnje na oko devet milijardi.\nu proizvodnju i političke nestabilnosti, kaže Uva Osadijeje, viši potpredsednik za vođenje kapitala u banci FBNQuest Merchant Bank.\nPjer Paolo Rajmondi, istraživač u oblasti energetike na rimskom Institutu za spoljne poslove, ponavlja ove zabrinutosti.\n„Sporazum će im omogućiti da iskoriste raspoloživi kapacitet transporta cevovoda i mogao bi postepeno da obezbedi povećanje količine do devet milijardi kubnih metara godišnje 2023. i 2024, ali ne znamo koliko brzo Alžir može da poveća proizvodnju”, kaže.\nSporazum je pozdravljen kao solidan prvi korak Italije, koja je drugi najveći kupac ruskog gasa u Evropi, ka okončanju zavisnosti od Rusije do sredine 2023. godine.\nItalijanski ministri su posetili Angolu i Kongo-Brazavil, gde su dogovorili nove sporazume o gasu, a razmatra se i saradnja sa Mozambikom.\nZapadnoafrički proizvođač tečnog prirodnog gasa, kompanija Nigerija LNG, od početka sukoba u Ukrajini preplavljen je zahtevima evropskih zemalja.\nTrenutno su Španija, Portugal i Francuska tri ključna tržišta za proizvode Nigerije LNG i kompanija je u mogućnosti da ispoštuje samo postojeće ugovore sa kupcima, navodi izvor koji je želeo da ostane anoniman.\n„Ima prostora za povećanje proizvodnje, jer Nigerija LNG koristi samo 72 odsto postrojenja, što znači da je 28 odsto kapaciteta neiskorišćeno.\n„Međutim, kompanija treba da obezbedi dovoljno gasa, a to je trenutno najveći izazov “, rekao je izvor.\nDodaje da je mnogo problema koji kompaniju ometaju da proširi proizvodnju, kao što je presušivanje gasnih bušotina i nedostatak finansija.\nIsti izvor ocenjuje da bi se ovi izazovi mogli prevazići u „kraćem roku, od šest do 18 meseci”.\nEndi Odeh, menadžer za spoljnu komunikaciju i održivi razvoj Nigerije LNG, kaže da u toku su pregovori sa dobavljačima prirodnog gasa, kako bi se ova pitanja rešila.\nNada se da će povećati proizvodne kapacitete, koji trenutno iznose 22 miliona tona godišnje, „do kraja ove godine ili kasnije”.\nNovi projekat kompanije, Voz 7, povećaće proizvodne kapacitete za 35 odsto do 2025.\nVeć se sklapaju ugovori sa kupcima, najviše u Evropi.\nNigerija LNG takođe sprovodi studije izvodljivosti za još jedan projekat – Voz 8, kako bi dodatno proširila kapacitete.\nZapadnoafrička država je ključni igrač u projektu Transsaharskog gasovoda, koji je stavljen na pauzu.\nRadi se o gasovodu za prirodni gas dužine 4.400 kilometara, koji bi vodio od Nigerije, preko Nigera do Alžira.\nPovezivao bi se sa postojećom infrastrukturom gasovoda u Alžiru, spajajući zemlje Zapadne Afrike sa Evropom.\nProjekat je razmatran 1970-ih, ali nije realizovan zbog bezbednosnih pretnji, moguće štete po životnu sredinu i nedostatka finansija.\nNa sastanku u februaru, regionalni zvaničnici su dali obećanje da se projekat oživi.\nMeđutim, Kajode Tomas, direktor kompanije Bel olj end gas (Bell Oil & Gas) kaže da zalet hvata još jedan projekat – gasovod Nigerija-Maroko, koji će povezati Zapadnu Afriku sa Marokom na putu do Evrope.\n„Još nismo sigurni da li će izgradnja pomutiti planove za Transsaharski gasovod ili novi gasovod proći pored njega”, kaže on.\nProcenjena vrednost projekta je 25 milijardi dolara, a povezuje 13 zemalja Zapadne i Severne Afrike.\nPlanira se da u fazama bude izgrađen u narednih četvrt veka.\nEkonomistkinja Kerol Nahl kaže da bi prelazak Evrope na afrički gas mogao da pomogne zemljama kao što su Tanzanija i Mozambik, iako je veliki projekat koji tamo vodi francuski gigant Total trenutno na čekanju zbog napada islamskih ekstremista koji se nalaze u toj oblasti.\n„Afrika ima veliki potencijal, ali su kratkoročne mogućnosti ograničene, jer je potrebno vreme da se potencijal ostvari”, kaže.\nU srednjoročnom i dugoročnom periodu, „imaćemo više investicije za proširenje kapaciteta za transport gasa u Evropu”.\nSIGMUND FROJD, INŽINJER LJUDSKIH DUŠA


BiH podržava proširenje NATO - Istinito.com - Ne budi ovca!\nPočetna > BIH > Politika > BiH podržava proširenje NATO\n22. Marta 2019. Istinito157Leave a Comment on BiH podržava proširenje NATO\nBosna i Hercegovina pozdravlja nastavak politike „Otvorenih vrata“ za proširenje NATO, te potvrđene NATO perspektive zemalja regiona. BiH smatra da će proširenja ojačati sam Savez i povećati stabilnost i bezbjednost Evrope i svijeta.\nTo je navedeno u Godišnjem nacionalnom programu BiH 2018-2019, poznatijem kao program za NATO, oko koga se već mjesecima lome koplja u BiH.\nOvaj prijedlog, ili draft verziju, sačinila je Komisija za NATO integracione procese, i to bez saglasnosti članova iz RS, te ga dostavila Savjetu ministara BiH. Međutim, srpski ministri su već 7 puta skidali taj dokument s dnevnog reda, jer smatraju da ovim treba da se bavi nova vlast BiH. Osim toga, obavezuje ih i Rezolucija Narodne skupštine RS o vojnoj neutralnosti.\nU Savjetu ministara BiH odbili su da nam pošalju prijedlog Godišnjeg plana prije nego što on bude usvojen, ali je sporni dokument Srpskainfo dobila iz drugih izvora.\nIz njega se vidi indirektno zagovaranje članstva BiH u NATO, i to pozivanjem na druge dokumente. Citira se Strategija spoljne politike BiH u kojoj su evroatlantske integracije, uz integraciju u EU i razvijanje dobrosusjedskih odnosa i unapređenje regionalne saradnje, naznačene kao prioritet BiH.\nTakođe se citiraju odredbe Zakona o odbrani BiH iz 2005. gdje je navedeno da će „sva zakonodavna tijela i izvršni organi vlasti BiH u okviru svojih ustavnih i zakonskih nadležnosti provesti potrebne aktivnosti za prijem BiH u članstvo u NATO“. Ovaj član zakona Srpska osporava i najavila je da će u parlamentarnoj proceduri tražiti njegovo brisanje.\nObiman dokument s više od 100 stranica teksta podijeljen je u pet poglavlja – politička i ekonomska pitanja, odbrambena i vojna pitanja, pitanja resursa, bezbjednosna i pravna pitanja. Govori se o ljudskim pravima, manjinama, ekonomskim očekivanjima, borbi protiv kriminala, korupcije, terorizma, o vojnim operacijama NATO i EU u kojima učestvuje BiH. Godišnji nacionalni program sadrži mnogo statistike i hronologoje dosadašnjeg puta BiH ka EU i NATO.\n– Opredjeljenje BiH je pristup i ulazak u evroatlanske integracije. U tom smislu, BiH će posebnu pažnju dati nastavku procesa implementiranja NATO standarda, kao i nastavku reforme bezbjednosnog sektora, posebno reforme policije. Realizacija reforme i unapređenje policijskog sistema, te unapređenje pravosudnog sistema i strukture ostaju prioritet BiH i usmjereni su ka jačanju vladavine prava i unutrašnje bezbjednosti – navodi se u programu.\nU njemu piše da Ustav BiH ne ograničava pristupanje BiH NATO-u, niti sprečava slanje pripadnika OS BiH u odgovarajuće vojne operacije. Dalje se dodaje da „Zajednička komisija za kontrolu nad radom OBA BiH u kontinuitetu vrši kontrolu nad radom OBA“, što naprosto nije tačno jer je poznato da ova parlamentarna komisija, zbog problema oko smjene pojedinih članova, ne funkcioniše godinama.\nKada je riječ o vojnoj imovini, prema Odluci Predsjedništva BiH, koja će stupiti na snagu danom aktiviranja Akcionog plana za članstvo u NATO, broj perspektivnih vojnih lokacija (potrebnih vojsci) sa 63 biće smanjen na 57. Tamo piše i da Oružane snage raspolažu s 18.000 tona raznih minsko-eksplozivnih sredstava, od čega je višak oko 10.500 tona, kao i sa 40.000 komada raznog naoružanja. Svi viškovi naoružanja, municije i minsko-eksplozivnih sredstava rešavaju se prodajom, donacijom i uništavanjem.\nKao jedan od krupnih izazova sa kojim se sreće BiH označeno je prisustvo velike količine malog i lakog naoružanja u posjedu civila, kako legalnog tako i ilegalnog.\nS druge strane, deminiranje u BiH se provodi još od 1996. ali je BiH i dalje minama najzagađenija zemlja u Evropi. Trenutna veličina sumnjive opasne površine iznosi 1.091 kilometar kvadratni ili 2,2 odsto ukupne površine, gdje je još zaostalo oko 80.000 mina.\nOpasnost od mina i dalje prijeti 545.000 stanovnika ili 15 procenata od ukupnog broja stanovnika.\nU prijedlogu Godišnjeg nacionalnog programa piše da je stanje ljudskih prava u BiH poboljšano u odnosu na prethodni period, a da je do kraja godine u planu usvajanje zakona o pravima žrtava torture i zakona o zaštiti prava nacionalnih manjina.\nUsvajanje ovog plana u Savjetu ministara BiH uslov je za početak primjene Akcionog plana za članstvo MAP, koji se smatra još jednim korakom ka mogućem članstvu u Alijansi.\nBez problema samo s Crnogorcima\nU odnosima sa komšijama, Crna Gora se apostrofira kao zemlja s kojom BiH ima izuzetno dobre, prijateljske odnose bez otvorenih bilateralnih pitanja.\nPrioritetna pitanja koja treba rješavati s Hrvatskom su međudržavna granica i izgradnja Pelješkog mosta.\nOdnosi sa Srbijom nazivaju se dobrosusjedskim i stabilnim, a otvorena pitanja su: granica, imovinsko-pravna pitanja, pitanja iz oblasti rada, postupanja i saradnje pravosudnih organa.\nU planu 5.000 rezervista\nNa dan 21. juna 2018. OS BiH su bile popunjene sa 8.558 vojnih pozicija (1.832 oficira, 2.991 podoficira i 3.735 vojnika) i 627 civilna lica, a Ministarstvo odbrane ima 248 civila i 50 vojnih lica.\nPrema sadašnjim planovima, OS bi trebalo da imaju i 5.000 pripadnika aktivnih rezervnih snaga, ali taj koncept još nije razvijen.\nBudžet MO BiH za 2018, računajući i prenesena sredstva za odobrene projekte, iznosio je 307,23 miliona KM, ili samo oko 0,94 odsto procijenjenog BDP za 2018, a poznato je da NATO standardi zahtijevaju od dva do tri procenta.\nNa troškove personala u OS BiH ide čak 77,5 odsto budžeta, a izdvajanja za glavnu opremu čine samo 7,4 odsto.\nTagged bih godisnji nacionalni program istinito nato prosirenje\nBanjaluka: Naredna tri mjeseca gradnja kružnog toka kod „Sirana“


Podno Avalskog tornja niču etno galerija, suvenirnica, restoran, dečji park, sportski tereni, teretana na otvorenom...\nObjavljeno 20. oktobar 2016.\nKao što smo već pisali ovde, JP "Emisiona tehnika i veze" do kraja ove godine planira da oživi komples u podnožju Avalskog tornja. U tu namenu, Ministarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija je izdvojilo 32 miliona dinara.\nAkcija "Pešačenjem do zdravlja": pešačka tura u nedelju 09.10.2016.godine\nObjavljeno 06. oktobar 2016.\nAsocijacija Sport za sve Beograd u cilju promovisanja zdravog načina života, svakog oktobra realizuje akciju "Pešačenjem do zdravlja". Ovom akcijom pozivaju građane svih generacija da sistematskim, redovnim pešačenjem utiču na poboljšanje svog zdravlja.\nNa Avali održan skup ljubitelja Škoda automobila\nNastavlja se popločavanje staze od izvora Sakinac\nObjavljeno 02. septembar 2016.\nSvi vi koji volite da prošetate od izvora Sakinac do vrha Avale, primetili ste da je prošle godine započeto popločavanje te oronule pešačke staze.\nPočela školska godina i pod Avalom\nPrvog septembra 2016.godine, u osnovnu školu pod Avalom je krenulo oko 750 đaka.\nMisija jedne žene iz Malezije\nObjavljeno 31. avgust 2016.\nPoznata malezijska atletičarka, Suvaib Nasir (Suwaibah Nasir) se od podnožja do vrha Avalskog tornja popela za 4 minuta i 15 sekundi.


Večernja škola i solarni rančevi u borbi za opismenjavanje malenih Pakistanaca | Energetski portal Srbije\nGlobalizacija je unela pozitivne promene u svet obrazovanja ali nažalost velike nejednakosti su i dalje prisutne. U Pakistanu, gde zbog lošeg ekonomskog stanja, ekspanzije stanovništva i nedostatka škola stopa pismenosti opada, prema izveštaju UNESCO-a iz 2017. godine tri miliona devojčica nema čak ni osnovno obrazovanje.\nFoto: Rohayl Varind/Slum School\nMeđutim, glavnu prepreku za obrazovanje dece predstavlja činjenica da su deca zaposlena tokom čitavog dana. Zbog svih ovih poteškoća, pedagog i socijalni aktivista u Pakistanu Rohajl Varind osnovao je školu koja otvara svoja vrata u večernjim časovima. Škola nije samo ‘’večernja’’ već i solarna, prema ideji njenog tvorca koji je dao naziv ovom jedinstvenom projektu ‘’Pakistan za prvu solarnu školu’’. Varind je želeo da pomogne deci koja tokom dana rade pa im za edukaciju, nažalost, ostaje samo noć.\nNastava pod otvorenim nebom počinje u sedam posle podne i za mnogobrojnu siromašnu decu, a naročito devojčice, koje su lišene osnovnog prava na obrazovanje, časovi u večernjim terminima pružaju mogućnosti da prošire svoje vidike.\nU ovoj školi oni ne uče samo stručne predmete, već učestvuju i u organizovanim porodičnim i sportskim danima, uživaju kad dođe na red dan sladoleda, časovi umetnosti i mnoge druge aktivnosti kojih bi inače bili lišeni da nije bilo Varindovog „prosvetiteljskog“ poduhvata. Donatori obezbeđuju obroke za đake, a Varind je uspeo da dobije i finansijsku pomoć za postavljanje solarnih panela.\nPhoto: Rohayl Varind/Slum School\nSolarna energija služi za napajanje svetala, ventilatora i IT opreme. A budući da nema đaka bez ranca, Rohajl je osmislio i solarno napajanje rančeva, koji danju prikupljaju sunčevu energiju, a noću obasjavaju prostorije u kojima đaci uče. Obični rančevi postali su zanimljivi i korisni za čitavu porodicu, a takođe i veoma važni jer predstavljaju izvor svetlosti u opasnim ruralnim područjima. Svaka torba poseduje malu solarnu ploču sa ugrađenim USB-om i dve sijalice.\nPreko solarnog panela, energija se akumulira i dalje prenosi za napajanje računara i reflektora za osvetljavanje prostora tokom trajanja časova.\nZahvaljujući ovoj večernjoj solarnoj školi, Rohajl je imenovan za ambasadora Svetskog samita i prvi je Pakistanac koji je osvojio nagradu za mlade.\nPrivukao je i pažnju brojnih svetskih medija i organizacija, a zaposleni koji volontiraju u ovoj školi nadaju se da će njihov projekat ohrabriti i stanovnike Pakistana ne samo da učestvuju u ovom humanom gestu već i da projekat solarne škole primene širom zemlje.


ABA - Partizanov trijumf bez borbe! - Sportske.net\nABA - Partizanov trijumf bez borbe!\nRegionalna košarkaška liga registrovala je duel 24. kola između Partizana i Solnoka službenim rezultatom (20:0) zbog činjenice da Mađarski klub nije doputovao na meč koji je trebalo da bude odigran u nedelju.\nPoslednji meč 24. kola ABA lige između Partizana i Solnoka neće biti odigran a pobeda i bodovi pripašće srpskom predstavniku koji bez borbe dolazi do 16. trijumfa u sezoni, potvrdila je danas Regionalna liga.\nDuel između Partizana i Solnoka registrovan je službenim rezultatom 20:0 a mađarski predstavnik će zbog nedolaska na utakmicu platiti kaznu od 5.000 evra.\nPodsećamo da je do otkazivanja meča u hali "Pionir" došlo zbog odbijanja Partizana da utakmica bude odigrana u subotu, a Solnok nije želeo da doputije u nedelju u Beograd zbog toga što danas igra majstoricu četvrtfinala Evročelendža u Estoniji.\nPartizanov kapiten Žofri Lovernj ostvario je tako dvocifren učinak u okviru 24. kola ABA lige pošto će poeni biti pripisani Francuzu iako utakmica neće ni biti odigrana.\nŠampion Regionalne košarkaške lige sada zauzima treću poziciju na tabeli sa skorom 16-8, istim kao četvrtoplasirana Cibona od koje ima bolji međusobni skor.\nU naredna dva kola Partizan gostuje Budućnosti i dočekuje Cedevitu u poslednjem kolu.


Jelena Radivojević | 20. apr 2018.\nNakon niza tekstova koje je „Informer“ objavio u martu 2016. godine u kojima je izneo brojne uvrede i neistine o Salivanu, urednik OCCRP-ja tužio je glavnog urednika Dragana Vučićevića kao i „Insajder tim“ kao izdavača. Salivan je u ovim tekstovima, između ostalog, predstavljen kao osoba koja želi da zajedno sa urednikom KRIK-a Stevanom Dojčinovićem ruši vlast u Srbiji, radi protiv Ruske Federacije i komanduje pisanjima KRIK-a iz Bosne i Hercegovine.\nViši sud je prihvatio tužbu Salivana u jednom delu – onom koji se odnosi na tekst „Informera“ od 17. marta 2016. godine naslovljen sa „Mafija udara na porodicu Vučić“. U tom tekstu navodilo se i da svi tekstovi KRIK-a stižu Salivanu na odobrenje, kao i da „on lično koordinira napadom na premijera“.\nU odnosu na druge „Informerove“ tekstove u kojima, između ostalog, piše da je OCCRP špijunska organizacija usmerena protiv Rusije, sud je utvrdio da su navodi takvi da nisu proizveli povredu ugleda i časti.\nSud je Vučićeviću i njegovoj firmi „Insajder tim“ naložio da zbog povrede ugleda i časti i nastalog duševnog bola Salivanu isplate 80.000 dinara, nadoknade sudske troškove, ali i javno objave presudu u štampanom izdanju „Informera“ najkasnije dva broja od objavljivanja pravosnažne presude.\nSalivan je komentarišući presudu rekao da je dobro videti da se srpski sudovi i dalje bore za pravo da građani ne budu zavarani lažnim vestima.\nOvo je prvostepena presuda i na nju obe strane imaju pravo žalbe.\nPostupak koji je zbog neistina i uvreda objavljenih u „Infermeru“ protiv Vučićevića pokrenuo urednik KRIK-a još je u toku.\nOCCRP je jedna od najvećih novinarskih mreža u Evropi i obuhvata mrežu nezavisnih organizacija koje se bave istraživačkim novinarstvom u oblastima organizovanog kriminala i korupcije iz više od 20 država regiona Južne, Centralne i Istočne Evrope među kojima je i KRIK.\nSalivan se već dugi niz godina bavi istraživačkim novinarstvom i sa svojim timom, ali i samostalno, dobitnik je brojnih renomiranih nagrada u oblasti istraživačkog novinarstva.\nŽaklina Tatalović o napadima Informera (VIDEO)\nDragan J. Vučićević Informer OCCRP\n← Savet Evrope i NVO traže da se uklone sporne odredbe zakona\nZa narednih 1000 brojeva Kikindskih →


Mladi nisu sami i mladi su važni - Užicka Republika Press\nMladi nisu sami i mladi su važni\nNezaposlenost, rizik od siromaštva, položaj marginalizovanih grupa mladih, kao i stanje njihovog mentalnog zdravlja su neki od osnovnih problema sa kojima se mladi u Srbiji suočavaju, saopšteno je povodom Međunarodnog dana ljudskih prava. Istaknuto je da je prema poslednjim dostupnim podacima o radnoj snazi, nezaposlenost mladih u Srbiji dvostruko veća od opšte nezaposlenosti. “Posebno zabrinjava činjenica da su mladi uzrasta od 18 do 30 godina u najvećem riziku da budu pogođeni i siromaštvom”, navedeno je u saopštenju.\n“I pored toga što se u poslednjih nekoliko godina smanjuje stopa nezaposlenosti, kod mladih nezaposlenost ostaje visoka, a njihov nepovoljan položaj na tržištu rada ne napreduje i pored postojanja Nacionalne strategije za mlade i mera koje su u tu svrhu predviđene”, ističu u zajedničkom saopštenju Tim Ujedinjenih nacija u Srbiji, Kancelarija Saveta Evrope u Beogradu, Misija OEBS u Srbiji i Delegacija Evropske unije u Srbiji.\n“Posebno zabrinjava činjnica da su mladi uzrasta od 18 do 30 godina u najvećem riziku da budu pogodjeni i siromaštvom”, navedeno je u saopštenju.


Ranjeni Saleh nije napustio Jemen\nJemenska vojska nadgleda situaciju na ulicama Sane\nVlada Jemena demantuje izveštaje da je predsednik Ali Abdulah Saleh u grupi visokih zvaničnika koji su otputovali u Saudijsku Arabiju zbog oporavka od rana zadobijenih u jučerašnjem raketnom napadu na predsednički kompleks.\nVladin zvaničnik izjavio je da se predsednik Saleh nalazi u vojnoj bolnici u prestonici Sani, dok su prema izveštajima državnih medija u Jemenu, premijer i još četvorica visokih zvaničnika prebačeni u susednu zemlju.\nU međuvremenu, sukobi u Sani se nastavljaju i danas, a snage lojalne predsedniku Salehu granatiraju kuće anti-vladinih lidera. jedna od meta je dom plemenskog disidenta šeika Sadika al-Ahmara, za koga je predsednik rekao da predvodi "bandu odmetnika", koja je juče izvela napad na predsednički kompleks.\nPlemenski zvaničnici tvrde da je u noćašnjem granatiranju četvrti u kojoj se nalazi al-Ahmarova kuća, stradalo 10, a povređeno 35 osoba.


Analiza: Slucaj Milosevic: Svedoci Koji Nedostaju | Institute for War and Peace Reporting\nAnaliza: Slucaj Milosevic: Svedoci Koji Nedostaju\nZasto se imena najvaznijih zvanicnika SAD, koji su ucestvovali u medjunarodnom pokusaju resavanja kosovske krize, ne nalaze na spisku svedoka u sudskom procesu protiv Milosevica?\nAmbasador Vilijem Voker, cije je svedocenje najavljeno za 11. i 12. jun 2002, bice prvi americki zvanicnik koji ce svedociti na sudjenju Slobodanu Milosevicu. Kako trenutno stoje stvari, mogao bi da bude i poslednji. Na listi takozvanih "medjunarodnih svedoka", cije je svedocenje ovih dana najavio vodja tuzilackog tima Dzefri Najs, Vilijem Voker je jedino americko ime.\nU vreme relevantno za kosovsku optuznicu, ambasador Voker je bio sef Kosovske Verifikacione Misije (KVM). Nakon njega, svedocice i Nemac Klaus Nauman, koji je u vreme kosovskih dogadjaja 1998. i 1999. bio predsednik Vojnog komiteta NATO; zatim Austrijanac Volfgang Petric, predstavnik Evropske Unije na pregovorima u Rambujeu i Parizu februara i marta 1999; a onda i Norvezanin Knut Volebek, bivsi norveski ministar inostranih poslova i predsedavajuci Organizacije za bezbednost i saradnju u Evropi. Iz iste kategorije svedoka, pred tribunalom su se vec pojavila tri Britanca - lord Pedi Esdaun, general Karol Drevienkievic i pukovnik Ricard Conglinski - kao i jedan Kanadjanin, general Misel Mezonev. Sva cetvorica su, vrlo uspesno, prosli kroz unakrsnu paljbu optuzenog Milosevica.\nSta se, medjutim, dogodilo s americkim zvanicnicima koji su se, u vreme relevantno za kosovsku optuznicu protiv Milosevica, nalazili u prvim redovima diplomatskih, politickih i vojnih akcija kojima je medjunarodna zajednica pokusavala da resi kosovsku krizu?\nNa spisku koji je najavio Najs upadljivo nedostaju imena barem trojice americkih zvanicnika koji su u to vreme igrali izuzetno znacajnu ulogu u kosovskim akcijama medjunarodne zajednice.\nPrvi je, naravno, Ricard Holbruk, bivsi americki ambasador u UN i glavni medjunarodni sagovornik Slobodana Milosevica koji je u kljucnom kriznom periodu - od oktobra 1998. do marta 1999. godine - obavljo funkciju predsednika Savezne Republike Jugoslavije (SRJ).\nNema nikakve sumnje da bi i tuzilastvo i sudije bili veoma zainteresovani da cuju njegovu interpretaciju razgovora koje je u to vreme vodio s optuzenim Milosevicem u njegovom predsednickom salonu u Beogradu. Kao sto bi, ne treba sumnjati, i Milosevic bio zainteresovan da mu suprotstavi sopstvenu interpretaciju tih razgovora. Holbruk je, inace, izjavljivao da je spreman da dodje u Hag i svedoci, ali samo ukoliko mu to dozvole americke vlasti. Drugi "svedok koji nedostaje" jeste Kristofer Hil, bivsi americki ambasador u Skoplju, koji je krajem 1998. pokusao da posreduje izmedju zvanicnog Beograda i predstavnika kosovskih Albanaca, da bi zatim u februaru i martu 1999. postao i americki predstavnik na pregovorima u Rambujeu i Parizu.\nNjegovo svedocenje o tim posredovanjima i pregovorima i te kako bi moglo da pomogne da se utvrdi da li je zvanicni Beograd istinski tezio politickom resenju (kao sto tvrdi Milosevic), ili je samo "fingirao pregovore", planirao i pripremao vojno resenje kosovskog problema i, u krajnjoj liniji, "prizivao malu intervenciju NATO" (kao sto tvrdi tuzilastvo i kao sto su opisali neki svedoci).\nNajzad - ali ne i na poslednjem mestu - sa spiska svedoka za dokazni postupak po kosovskoj optuznici protiv Milosevica upadljivo odsustvuje i general Vesli Klark, zapovednik saveznickih snaga u Evropi u vreme intervencije NATO protiv Srbije.\nZajedno s generalom Naumanom, Klark je vise puta putovao u Beograd da bi tadasnjem predsedniku SRJ i njegovim generalima predocio sta ce se dogoditi ukoliko odbiju mirovno resenje i nastave s vojno-policijskim operacijama na Kosovu. Njegovo svedocenje bilo bi utoliko vaznije sto Milosevic svoju odbranu zasniva na tvrdnjama da su izbeglice rezultat "agresije NATO", a ne prisilne deportacije, kao i da su kosovske zrtve stradale od bombi NATO, a ne od metaka i granata srpskih snaga bezbednosti.\nU tuzilastvu cute kao zaliveni i izbegavaju razgovor na temu "svedoka koji nedostaju". Nesto se, ipak, dalo naslutiti iz objasnjenja s kojim je, pre par dana, tuzilac Dzefri Najs izlozio Sudskom vecu probleme u vezi sa takozvanim "svedocima po Pravilu 70" ("Materijali koji ne podlezu obelodanjivanju" - Pravilo 70 Pravilnika o postupku i dokazima).\nTakvi svedoci, rekao je Najs, iziskuju dva "takozvana sporazuma" izmedju Kancelarije tuzilastva na jednoj, i "tela ili vlade" koje svedok zastupa na drugoj strani: najpre sporazum o pribavljanju informacija, a onda i drugi sporazum, kojim se svedoku dozvoljava dolazak u Hag da svedoci. U praksi, medjutim - pozalio se Najs - "to nisu nikakvi sporazumi", jer doticni organ ili vlada "jednostavno mogu nametati vlastite uslove".\nUkazujuci da se, u ovom slucaju, radi o svedocima za koje ce Vece "verovatno biti u velikoj meri zainteresovano" i cije bi svedocenje moglo potrajati cak pune dve nedelje, Najs je primetio da je onaj ko daje dozvolu za njihovo svedocenje - odnosno, vlada u cije su ime nastupali - postavio tuzilastvu uslove koje on, kao vodja tima optuzbe na sudjenju Milosevicu, ne zeli da prihvati.\nDodao je da su u pitanju zastitne mere, ali nije precizirao da li se u ovom slucaju trazi svedocenje koje bi bilo zatvoreno za javnost ili pak javno svedocenje sa zasticenim identitetom, gde bi lik i/ili glas svedoka bili izobliceni. Sta god da se od tuzilastva trazilo, Najs to smatra neprihvatljivim, kako za njega licno, tako i za instituciju koju predstavlja.\n"U ovom trenutku, ja nisam spreman da u svoje licno ili u ime ovog tuzilastva odobrim primenu onih zastitnih mera koje se od nas traze. Otuda oni [pomenuti svedoci], za sada, nisu u igri", rekao je Najs.\nMada nije identifikovao o kojoj se vladi i svedocima radi, trazene zastitme mere su - imajuci u vidu imena koja upadljivo nedostaju sa spiska - po svemu sudeci glavni razlog zbog kojeg bi Vilijem Voker mogao da bude prvi i poslednji americki zvanicnik koji ce nastupiti na sudjenju Slobodanu Milosevicu.\nAmbasador Voker jeste izuzetak, ali u njegovom slucaju "davalac dozvole" za svedocenje nije americka administracija, nego Organizacija za evropsku bezbednost i saradnju (OEBS), pod cijim je mandatom funkcionisala KVM.\nOEBS je bio vrlo izdasan u obezbedjivanju svedoka optuzbe na sudjenju Slobodanu Milosevicu: do sada su, naime, svedocila vec cetvorica njegovih "verifikatora", koji su opisali razvoj kosovske situacije od oktobra 1998. do pocetka vazdusnih udara NATO, 24. marta 1999.\nSvi oni su, pored ostalog, svedocili i o onome sto su videli kada su 16. januara 1999. dosli da "verifikuju" sta se prethodnog dana dogodilo u selu Racak. Slobodan Milosevic je uveren - ili tako barem tvrdi - da mu je Racak "namestio" upravo ambasador Vilijem Voker, koji je nakon obilaska sela i pronalazenja vise od 40 leseva izjavio da je u pitanju "masakr nad civilima". Milosevic smatra da nije bilo nikakvog "masakra" i da su ubijeni iz Racka bili "teroristi" Oslobodilacke Vojske Kosova (OVK), a ne civili. Optuzeni uporno tvrdi da je Voker izjavio to sto je izjavio samo da bi americkoj administraciji pruzio pokrice za "agresiju na Jugoslaviju", odnosno vazdusne udare NATO. Svedoku Vokeru, po svemu sudeci, predstoji zestoko unakrsno ispitivanje od strane optuzenog Milosevica.\nVoker je, inace, jedan od poslednjih svedoka optuzbe koji ce govoriti o slucaju Racak. Protekle je sedmice ta tema raspravljana na svedocenjima petorice svedoka: trojice ocevidaca (mestana Racka, od kojih je jedan preziveo streljanje), jednog bivseg komandanta OVK iz te oblasti, kao i britanskog detektiva Jana Hendrija.\nHendri je, inace - pomenutog 16. januara, zajedno s "verifikatorima" - obisao mesto zlocina, gde je nacinio vise sokantnih fotografija na kojima se jasno vide i povrede ubijenih (odsecene glave, izvadjeni unutrasnji organi, cudne povrede ociju, opekotina iza uha od hica ispaljenog iz neposredne blizine).\nSukri Buja je, kao bivsi komandant OVK za taj deo Kosova, pred sudom priznao da je kriticnog dana u Racku boravilo 47 njegovih vojnika. Opisao je, zatim, kako je u prvim minutima napada srpske policije i vojske, u zoru 15. januara, ubijeno devet i ranjeno osam vojnika OVK, dok su se ostali u rasulu i konfuziji razbezali, odnosno povukli na nekoliko kilometara udaljene pozicije.\nPredvece, kada su se srpske snage povukle iz Racka, Buja i saborci su se vratili u selo kako bi pokupili tela ubijenih vojnika OVK, koji su zatim uz vojne pocasti sahranjeni u jednom drugom selu. Tela poginulih civila su, tvrdi Buja, ostavljena u selu i okolini, na mestima gde su ubijeni, dakle tamo gde su ih sledeceg dana pronasli ambasador Voker i njegovi "verifikatori".\nMilosevic, medjutim, insistira na tome da je citavu ovu pricu "izrezirao" ambasador Voker, a sledece ce sedmice imati i priliku da tu svoju tvrdnju iznese i pred samim "reziserom", bivsim sefom Verifikacione misije OEBS.\nZa sada je, ipak, jos uvek neizvesno da li ce Milosevic imati priliku da se suoci i s ostalim glavnim akterima "velike americke zavere" protiv Srbije i njega licno (tako optuzeni opisuje dogadjaje o kojima se govori u sudnici). Jednostavno, oni za sada - kao sto je rekao Najs - "nisu u igri".


Snimala je majstora da vidi šta to on radi kada tako masno naplaćuje: Kad je pogledala snimak neprijatno se iznenadila ! (VIDEO) – Recepti za Vas\nKako danas stvari stoje, i kako se ljudi prema ljudima ponašaju u raznim životnim situacijama, postalo je skoro pa normalno da pojedini iskoriste situaciju da je nekome potrebna pomoć za svoju sopstvenu korist.\nMeđutim, što bi rekla pjesma, ”Neko to od gore vidi sve”, pa kada pogledate ovaj video vjerovatno ćete sljedeći puta dva puta razmisliti prije li i pomislite da nekoga prevarite ili obmanete.\nNaravno da svuda ima dobrih majstora za sve i svašta, pa tako i za popravke i postavljanje klima, ali uvijek ima onih izuzetaka koji bacaju ljagu na sve ostale. Nakon što su se mnogi ljudi požalili da su dobijali povelike račune za popravke klima uređaja od jedne kompanije, televizijska ekipa je odlučila da snimi šta to majstori toliko rade da bi računi bili toliki.\nKoristeći skrivene kamere, uspjeli su da uhvate dva majstora u namjeri da prevare vlasnika klime uređaja. Ta dva majstora su reklamirali svoj posao po veoma povoljnim cijena, do 29 dolara, da bi nakon dolaska na lice mjesta i malog pregleda uređaja ustanovili da se radi o većem poslu pa bi i sama cijena odmah porasla.\nTako bi cijene odjednom skočile sa 29 dolara na preko 200 dolara, a kod jednog klijenta račun je iznosio i cijelih 700 dolara.\nMeđutim, snimke sa kamera su utvrdile da su 700 dolara naplatili za čisti nerad, jer su ta dvojica majstora samo stojali kod klima uređaja i nisu ništa radili i kada bi prošlo neko vrijeme, prijavili bi vlasniku klime da su odradili mukotrpan posao koji je koštao cijelih 700 dolara.\nČitavu snimku je zajedno sa TV ekipom pratio i majstor koji ima certifikat za popravke klima uređaja, pa je tako on znao šta ta dvojica u stvari rade, odnosno ne rade i kada se sa kamerama pojavio pred njima dvojicom, obojica su znala da su uhvaćena u prevari.\nNaravno da nisu svi majstori takvi i da većina njih pošteno zarađuje za svoj posao i znanje koje imaju, ali opet, opreza nikada dosta.


- Prva prethodna mjera odnosi se na usvajanje povećanja akciza čime bi se napravio fiskalni prostor za izgradnju puteva i autoputeva - rekao je Parodi.\n- Treća preostala prethodna mjera jeste iniciranje dubinske analize za BH Telecom i HT Mostar s ciljem povećanja transparentnosti i smanjenja fiskalnih rizika - podsjetio je Parodi.\n- S obzirom na to da se nalazimo u periodu pripreme budžeta institucija BiH i entiteta, biće potrebno da s vlastima postignemo sporazum o kredibilnim budžetima za 2018. godinu. Ovo znači da bi nova misija, koja bi obavila pregled, trebala da napravi cjelovitu procjenu makroekonomskih dešavanja i dogovori reformski paket, a tek onda bi osoblje MMF-a moglo preporučiti zaključenje prvog pregleda u okviru produženog aranžmana - rekao je Parodi.\n- Mogu reći da su vlasti ostvarile dobar napredak tako što su modernizovale finansijski sektor i učinile ga sigurnijim, u skladu s EU standardima - istakao je Parodi.\n- Naša procjena fiskalnog deficit budžeta Republike Srpske za 2016. godinu vjerovatno će ostati u velikoj mjeri u opsegu od 35-45 mil KM. Dakle, MMF-ova ocjena fiskalnog izvršenja Republike Srpske za 2016. godinu nije se promijenila zbog revizorskog izvještaja - zaključio je Parodi.\nIzvor: Vebsajt eKapija, 04.10.2017.


Na ovogodišnjem superfinalu Red Bull Paper Wingsa u Salzburgu drugo mesto pripalo srpskom predstavniku - Tango Six\nOvogodišnji Red Bull Paper Wings okupio je 176 pilota iz 58 država / Foto: Joerg Mitter, Red Bull\nNa velikom superfinalu u bacanju papirnih aviona Red Bull Paper Wings u Salzburgu, srpski predstavnik Lazar Krstić je sa 52.28 metara bio drugi u kategoriji daljinski let, saopšteno je iz Red Bull-a.\nKako navode, još u srpskom finalu je Lazar pokazao potencijal za veliki domet u čuvenom Hangaru 7 u Salcburgu, u konkurenciji takmičara sa svih meridijana i iz svih zemalja od Čilea do Tajlanda, i svih uzrasta od 18 do 54 godine:\n– Dobar utisak iz Srbije Lazar je pretvorio u ozbiljan rezultat u Austriji, već u kvalifikacijama je imao 47.53m i bio je treći, što je u finalu nadmašio. Dugo je bio čak prvi, ali je takmičar iz SAD uspeo da preuzme tron, što nije previše razočaralo Lazara, popeo se na podijum uz ovacije starih i novih prijatelja iz svih zemalja.\nUz njega, u akrobacijama je Miodrag Janić dobio devet poena, dok je u vremenskom letu Luka Ćurdić došao do 7.20 sekundi. Zanimljivo je i da je Sara Jo došla do lepog plasmana u media takmičenju – boje Srbije branila je za 11. mesto sa 11 metara. –\nU vremenskom letu Luka Ćurdić došao do 7.20 sekundi / Foto: Joerg Mitter, Red Bull\nTakođe, to je bio peti po redu Red Bull Paper Wings koji je ove godine okupio 176 pilota iz 58 država, kažu iz Red Bulla i dodaju:\n– Zanimljivo je i da je dama pobedila u kategoriji akrobatskog leta. Ukrajinka Katerina Ahafonova je imala 27 poena, drugi je bio Čeh Tomaš Čodira sa 25, Amerikanac Zahari Horovic zaustavio se na 23.\nIspred našeg Lazara (52.28) je bio Džejk Hardi sa 56.61, treće postolje pripalo je Robertu Teršeku iz Slovenije. U dužini leta, dominirao je Kameron Klark iz Australije sa 13.33s, Britanac Vins Šol je imao 12.25s, Estonac Marek Lencijus „leteo“ je 10.59s. –


Ambasada Francuske: Nema varnica, Mondoloni je samo napomenuo da je pisao Vulinu\nFoto: Ministarstvo odbrane, Jovo Mamula / Tanjug\nPovodom "varnica" koje su nagoveštene između francuskog ambasadora u Beogradu Frederika Mondolonija i srpskog ministra odbrane Aleksandra Vulina, iz Ambasade Francuske je Tanjugu rečeno da je Mondoloni "samo napomenuo" da je pre dve nedelje pisao Vulinu u vezi s kompanijom "Trigano".\nMondoloni je juče, tokom posete Kragujevcu, rekao da 15 dana očekuje odgovor Vulina na pismo koje mu je poslao zbog problema francuske firme "Trigano" s kupovinom zemljišta čiji je vlasnik Ministarstvo odbrane Srbije i napomenuo da bi kompanija mogla da se razvija i na drugom mestu ako ne reši problem u Kragujevcu, preneli su kragujevački mediji.\n"U vezi s tom temom, ambasador je samo napomenuo da je pisao pre dve nedelje ministru Vulinu. Uostalom, što se odgovora u vezi ovakvih predmeta tiče, rok od nekoliko nedelja za odgovor nije nimalo neuobičajen", rečeno je Tanjugu u Ambasadi.\nInače, ambasador Francuske u Srbiji je u Kragujevcu boravio u sklopu obeležavanja meseca Frankofonije, i tom prilikom se sastao sa čelnicima grada i razgovarao o saradnji naše dve zemlje na svim nivoima, s naglaskom na odnose uspostavljene s tim gradom.\nAmbasador je, između ostalog, tokom posete rekao da je francuska kompanija "Trigano" pre nekoliko godine u Kragujevcu kupila nekadašnju "Zastavu INPRO", proizvođača prikolica, i zaposlila 220 ljudi, te da je zainteresovana da se razvija, ali da ima problem s kupovinom zemljišta.\nU razgovoru s predstavnicima grada Kragujevca, Mondoloni je, prenose lokalni mediji, rekao da bi to preduzeće, u slucaju da se ne pronađe rešenje, moglo da odluči da se razvija negde drugde, u nekoj drugoj zemlji.\n"Jelisejski sporazum može da bude uzor regionu"\nVulin i Šojgu: Nikad sankcije Rusiji, podrška Moskve po pitanju KiM\nJoksimović: EU cilj, izjave Vulina i Fabricija prenaglašene


Televizija -- Data și ora publicării: 28.04.2022 13:24:54\nFILM-PLAVI-CVIJET / Film "Plavi cvijet" premijerno 28. aprila u Beogradu\nBEOGRAD (MEDIA EXPRES) / 25. apri 2022 / "Plavi cvijet" reditelja Zrinka Ogreste imaće beogradsku premijeru 28. aprila u Dvorani Kulturnog centra Beograda, saopštio je distributer Fejm solušns.\nKako je najavljeno, posle prikazivanja filma u DKCB-u posetioci će imati priliku da razgovaraju sa Ogrestom.\n"Plavi cvijet" je na prošlom Pulskom festivalu nagrađen „Zlatnim arenama“ za najbolji film, režiju Ogreste i najbolju glumicu Vanju Ćirić. Film u kome igraju i Anja Šovagović, Tea Harčević, Nikša Butijer i drugi, prikazan je i na prošlom Palićkom festivalu.\nOgrestin film govori o sredovečnoj Mirjani, službenici u zagrebačkoj fabrici konca, čiji susreti i razgovori sa bližnjimam na dan proslave 20 godina rada, osvetljavaju delove njenog života. "''Plavi cvijet'' govori o porodici, ljubavi, sebičnosti i samoći i podstiče nas da se dugo zagledamo u sebe", kaže se u saopštenju.\nFilm je snimljen je u koprodukciji Srbije i Hrvatske, a srpski producent je glumac Lazar Ristovski.


EKONOMIJA Archives - Balkanska\nBilo je mnogo izazova u ovim istorijski turbulentnim vremenima, ali svi su savladani, a ofanzivna strategija od 2018. pokazala se potpuno uspešnom i osnova je za još veći rast u…\nKako je ranije najavljeno, period promotivnih cena voznih karata za brzi voz “Soko” od Beograda do Novog Sada biće produžen, a cena vožnje u jednom smeru za ovu relaciju od…\nPrethodnih nedelju dana cena evrodizela bila je 202,2 dinara, a benzina BMB 95 premijum 184 dinara. Od 15 časova, pa u narednih nedelju dana, litar evrodizela koštaće najviše 203,5 dinara,…\nKarta za Soko voz (IC i Rex) od Beograda do Novog Sada od 1. juna koštaće 400 dinara u jednom pravcu, piše Blic. – Nećemo dozvoliti da dođe do velikog…\n„Pejsend“, globalna kompanija za finansijske tehnologije sa 7 miliona klijenata, otvorila je svoj novi Evropski tehnološki centar u Beogradu. Oni će se fokusirati na razvoj softvera i proizvoda, a svojim…\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je večeras u Davosu da očekuje da će, kako kaže, mogući razgovor sa predsednikom Rusije Vladimirom Putinom biti korektan i dobar, kao i da će…\nMinistar finansija Siniša Mali otputovao je jutros u jednodnevnu posetu Budimpešti. Glavna tema njegovog sastanka s ministrom spoljnih poslova i trgovine Mađarske Peterom Sijartom će biti obezbeđivanje kapaciteta za skladištenje…\nOtprilike polovina od 54 strana klijenta Gasprom eksporta otvorila su bankarske račune u rubljama za plaćanje ruskog gasa, izjavio je danas potpredsednik ruske vlade Aleksandar Novak. Obraćajući se na edukativnoj…\nPredsednik Pokrajinske vlade Igor Mirović uručio je danas ugovore za unapređenje socijalne zaštite u Vojvodini, istakavši da Vlada na čijem je čelu vodi odgovornu socijalnu politiku, te da je od…


Za fantomsko igralište dali skoro 19.000 KM iz opštinske kase - Direkt Portal\nZa fantomsko igralište dali skoro 19.000 KM iz opštinske kase\n29.03.2022 08:10 djecija igralista, fantomsko igraliste, miljan aleksic, opstina bileca, radenko popara 1\nPod plaštom brige za djecu, bivša bilećka vlast u posljednje nekolike godine svoje vladavine napravila je šest igrališta u ovoj opštini. Izgradnju su pratile brojne protivzakonitosti i finansijske malverzacije, pa je tako novcem građana Bileće plaćeno čak i igralište koje – ne postoji. Za njega je Opština, na čelu sa SNSD-ovim Miljanom Aleksićem, dala skoro 19.000 maraka javnog novca.\nNadležni su za pravljenje igrališta imali jednostavan recept – gradi se i kada za to ne postoje potrebni dokumenti, tenderi se štimaju i „kroje“ za podobne firme kako kome odgovara, a javni novac završava u džepovima odabranih. Sve to građane je koštalo oko 132.000 maraka sa PDV-om.\nNajviše novca u priči o igralištima iz bilećke kase uzelo je Javno preduzeće „Hercegovina putevi“ – čak 92.297 KM sa PDV-om. Od toga im je 18.672,50 maraka dato za asfaltiranje nepostojećeg igrališta koje u papirima „smješteno“ u naselje iznad nekadašnje fabrike „Kovnica“.\nMeđutim, Opština nikada nije isplatila navedeni novac „Hercegovinaputevima“. Igralište je fantomsko, ali dugovi, ipak, nisu, pa je ovo preduzeće nedavno odlučilo da tuži Opštinu zbog ovog i drugih dugovanja. Nakon toga, uslijedila je blokada opštinskog računa koja je još na snazi.\nNačelnik u službi kršenja zakona\nOsim fantomskog, građani Bileće dobili su i igrališta koja, iako su sva izgrađena od 2017. do 2020. godine, već sada izgledaju zapušteno i loše.\nPrema „Direktovoj“ računici, igralište u naselju Zlatište koštalo je građane oko 35.000 maraka. Toliko je dato na betonske radove, asfaltiranje i pola ograde. Njenu drugu polovinu finansirala je Omladinska banka kroz jedan od svojih malih projekata. Na igralištu je skroman mobilijar, koji nije nabavljen opštinskim novcem, a čine ga dva gola i jedan zarđali stub za koš.\nIgrališe u Zlatištu (FOTO: Direkt)\nRadove na ovom, ali i na još četiri igrališta, izvodio je „Bostef inženjering“ , porodična firma Radenka Popare, tadašnjeg načelnika Odjeljenja za prostorno uređenje i stambeno-komunalne poslove u Opštini Bileća. Formalna vlasnica „Bostefa“ je njegova supruga Ana, dok je direktor njegov sin Bojan. Gradeći dječija igrališta, Poparina porodica protivzakonito je uzela 25.576 maraka opštinskog novca.\n„Prema Zakonu o službenicima i namještenicima u organima jedinice lokalne samouprave, službenik ne može donositi odluke niti učestvovati u donošenju odluka koje utiču na njegov finansijski ili drugi interes, kao ni, u ovom slučaju, na finansijski ili drugi interes njegove porodice. Dakle, službenik o kome je riječ se morao izuzeti od odlučivanja i nikako kao načelnik odjeljenja nije mogao učestvovati u donošenju odluke o davanju poslova firmi u vlasništvu svoje žene. Zakon čak propisuje da, ukoliko se utvrdi ovakva nespojivost, onda načelnik opštine nakon sprovredenog postupka za utvrđivanje nespojivosti donosi rješenje o prestanku radnog odnosa službenika“, objašnjava za „Direkt“ Damjan Ožegović iz Transparensi internešnala BiH.\nNo, Popara nije dobio otkaz ni zbog ove, niti zbog drugih protivzakonitih radnji u vezi sa bilećkim igralištima. Dokumenti do kojih je „Direkt“ došao pokazuju da su dva od šest igrališta (u Zlatištu i kod Vatrogasnog doma) izgrađena nelegalno, dok je jedno legalizovano naknadno. Popara je u svim ovim slučajevima bio nadležan za izdavanje lokacijskih uslova bez kojih radovi nisu smjeli početi, ali nije uradio ništa da ih spriječi. Štaviše, poslove na nelegalnim gradilištima obavljala je njegova porodična firma.\nNa pitanje „Direkta“ šta je lokalni građevinski inspektor utvrdio u vezi sa izgradnjom spornih igrališta iz Opštinske uprave odgovorili su da nam ne mogu dostaviti odgovor, jer je inspektor na bolovanju.\nIgralište kod tzv. Modne kuće. Ograda koja je do ulice ima samo stubove, bez mreže (FOTO: Direkt)\nSve poslove u vezi sa izgradnjom igrališta „Bostef“ je od Opštine Bileća dobio putem direktnih pogodbi čime su drugi ponuđači eliminisani u startu. Pritom, Opština je u pogodbama sa Poparinom firmom u jednu tendersku proceduru stavljala poslove koji nisu imali nikakve veze jedni sa drugima.\nTako je „Bostef“ jednim tenderom dobio izvođenje radova šalovanja i betoniranja zidova i betonskih ploča za sportsko igralište u naselju Jezerine, za trafostanicu u selu Orah, svlačionice lokalnog stadiona i uređenje stećaka.\nPrema riječima Damjana Ožegovića, direktive Evropske unije u ovakvim slučajevima nalažu drugačiju praksu.\n„Iako se istovrsne nabavke roba, radova i usluga mogu spojiti u jednu tendersku proceduru čak i onda kada se nužno ne dostavljaju, odnosno ne dobavljaju na istu lokaciju, direktive EU nalažu podjelu ovakve nabavke na lotove kako bi se omogućilo da više ponuđača učestvuju u postupku, a u prvom redu da se mala i srednja preduzeća, koja po prirodi stvari imaju manje kapacitete, animiraju na učešće. Veći broj ponuđača znači veći broj ponuda koje po pravilu rezultuju pravičnim nadmetanjem i obaranjem cijene, te dobijanjem najkvalitetnijih roba, radova ili usluga za najmanje javnog novca“, jasan je Ožegović.\nDamjan Ožegović, TI BiH\nČak i u slučaju malih nabavki, više ponuđača može omogućiti jeftiniju i/ili kvalitetniju nabavku radova.\n„Iako je u ovom slučaju nabavka manje vrijednosti sprovedena direktnim sporazumom, ona se takođe mogla izdijeliti, jer je Zakonom o javnim nabavkama određeno da ugovorni organ nakon ispitivanja tržišta traži pismeno prijedlog cijene ili ponudu od jednog ili više ponuđača te onda pregovara ili prihvata cijenu kao uslov za konačni sporazum. Dakle, umjesto jednog ponuđača za višestruk broj izvršenih radova, moglo se pregovarati sa više ponuđača za svaki od radova posebno te time eventualno prikupiti više različitih ponuda i samim tim odabrati najjeftiniju, najkvalitetniju ili oboje“, navodi Ožegović za naš portal.\n„Direkt“ je pokušao da dobije Poparin komentar telefonskim putem, ali nam se nije javio. Inače, u Poparinom mandatu, „Bostef“ je od Opštine Bileća dobio poslove vrijedne više od 100.000 maraka. Prema podacima sa Portala javnih nabavki, skoro svi poslovi dobijeni su direktnim sporazumima, dok su neke od nabavki cijepane kako bi se izbjegla konkurencija, a posao bio dodijeljen direktnom pogodbom baš ovoj firmi.\nZa našu djecu\nKoliko se u proteklom periodu u Bileći brinulo o djeci govori i činjenica da u ovoj opštini trenutno ne postoji nijedno igralište sa toboganima, klackalicama, ljuljaškama i sličnim mobilijarom, koje je napravljeno novcem iz opštinske kase.\nOva koja su izgrađena jedva da imaju neki sadržaj i uglavnom izgledaju siromašno i tužno. Kao i sama opština, uostalom.\nJer, drugačije ne može ni izgledati mjesto u kom građani ostaju i bez novca i bez onoga za šta su novac dali, a odgovorni samo bez sankcija.\nZa fantomsko igralište dali skoro 19.000 KM iz opštinske kase - Spin Info\n2022-03-29 at 18:32\n[…] Autor: Jelena Denda Borjan/Direkt […]


Nastavak suđenja za ratne zločine - Dnevni list Danas\nDruštvo Suočavanje Nastavak suđenja za ratne zločine\n0Piše: J. D. 21. novembra 2017. 12.16\nTakođe, sutra će biti nastavljen glavni pretres u slučaju Bogdana Gruičića, koji traži privremeno puštanje na slobodu. U predmetu „Budisavljević i ostali“, u ponovljenom postupku, 16. marta 2012. Čeda Budisavljević i Mirko Malinović osuđeni su na 12 godina zatvora, a Milan Bogunović i Bogdan Gruičić na 10 godina. Sud je utvrdio da su oko 25. oktobra 1991. okrivljeni, u svojstvu policajaca Republike Srpske Krajine, ubili četiri člana porodice Rakić u hrvatskom Ličkom Osiku, koji su bili osumnjičeni da su sarađivali sa hrvatskim oružanim snagama. Trojica okrivljenih (Milan Bogunović, Mirko Malinović, Čeda Budisavljević) ubili su i petog člana porodice koji je boravio u obližnjem selu.\nSuđenje Ranki Tomić, koja se tereti da je u julu 1992. u mestu Radić (Bosanska Krupa, BiH), kao starešina „Fronta žena Petrovac“ pri Petrovačkoj brigadi VRS mučila, nečovečno postupala, nanosila velike patnje i povređivala telesni integritet, te učestvovala u ubistvu ratne zarobljenice, bolničarke V korpusa Armije BiH, biće nastavljeno u četvrtak, 23. novembra.


17.02.2017 u 22:00\nUkrajina baš muku muči oko organizovanja ovogodišnjeg „Evrosonga”. Taman kada su svi pomislili da će nakon nekoliko žutih kartona ukrajinski organizatori uspeti da sve u roku pripreme, desile su se nove neprijatnosti. Čak 21 član tamošnjeg organizacionog tima, koji je bio zadužen za pripremu takmičenja lakih nota, podneo je – ostavku i izdao zvanično saopštenje. Predstavnici kreativnog tima, koji su bili zaduženi da sve prođe glatko do 31. maja, kada je predviđeno veliko finale, istakli su da su im u decembru prošle godine oduzeta ovlašćenja kada je na čelo organizacionog komiteta došao novi direktor Pavle Gricak, koji je dobio potpunu kontrolu nad svim aspektima „Pesme Evrovizije”. Interesantno je da se nad sudbinom evropskog takmičenja, na kojem od nedavno učestvuje i predstavnik\n25.01.2017 u 18:04\nŽreb zahvaljujući kojem će biti poznato u kom polufinalu će se takmičiti učesnici 62. „Evrosonga” biće održan idućeg utorka u dvorani kijevske gradske uprave. Istog dana biće predati i simbolični ključevi čime Stokholm, domaćin prethodnog muzičkog takmičenja, predaje organizaciju Kijevu, u kojem će od 9. do 13. maja biti održana ovogodišnja „Pesma Evrovizije”. Tokom prvog dela izvlačenja biće poznato u kojem će polufinalu, velika petorka (Velika Britanija, Francuska, Italija, Španija Nemačka i zemlja domaćin – Ukrajina) moći da glasaju. Drugi deo žreba će odlučiti u kojem će polufinalu nastupiti ostalih 37 zemalja učesnica. Tokom prve polufinalne večeri, 9. maja, nastupiće 18 takmičara dok će se u drugom polufinalu, 11. maja, pojaviti 19 izvođača. Iz svakog polufinala u finale\n31.10.2016 u 20:30\nU Kijev stiže i Rusija\nDomaćin narednog „Evrosonga”, 62. po redu, ukrajinska prestonica Kijev, od 9. do 13. maja ugostiće čak 42 evropske i australijsku muzičku delegaciju. Od 2011. godine nije prijavljen toliki broj učesnika na „Pesmi Evrovizije”, objavljeno je juče na zvaničnom sajtu „Evrosonga”. Na ovo muzičko takmičenje posle nekoliko godina odsustva vraćaju se predstavnici Rumunije i Portugalije, učestvovaće i Srbija, a od republika sa prostora bivše Jugoslavije nije prijavljena samo Bosna i Hercegovina. Svoje učešće prijavila je i Rusija. Takmičenje koje će biti održano u Kijevu imaće posebno značenje za Austriju, Dansku i Veliku Britaniju, koje slave šezdesetu godišnjicu svojih nastupa, od 1957. godine.\n19.10.2016 u 20:00\nHoće li biti „Evrosonga” u Kijevu\nOdržavanje „Pesme Evrovizije” u Ukrajini ponovo je dovedeno u pitanje. Nakon Džamaline pobede i burnih reakcija u mnogim evropskim zemljama, dugogodišnje dileme da li je i ovo takmičenje ispolitizovano ili ne, u Ukrajini se pojavio problem finansija i mesta održavanja takmičenja. I samo što su tamošnje vlasti pronašle sredstva i odlučile da se takmičenje održi u Kijevu, evo ga novi problem na vidiku. Izbor lokacije na kojoj bi trebalo da protekne „Evrosong 2017” ne samo da je povredio osećanja brojnih vernika u Ukrajini već je, navodno, izazvao pažnju i samog Vatikana. Naime, Vatikan je, kako izveštavaju ukrajinski mediji, nezadovoljan što se objekat planiran da ugosti takmičare iz evropskih zemalja i Australije, ali i brojne obožavaoce ovog takmičenja lakih nota, nalazi u neposrednoj blizini


Gde - Страница 4 од 7 - Vodič kroz život i Srbiju\nAutomobili i druga prevozna sredstva su najveći zagađivači vazduha i prema podacima UN oni u zagađenju učestvuju čak 75 odsto. Kod nas su najveći problem vozila bez katalizatora, kao i veliki broj starih automobila, a kako su taj problem rešile razvijene zemlje pročitajte u nastavku teksta. Stari automobili su najveći zagađivači Svi noviji modeli poseduju takozvani katalizator, odnosno sistem za prečišćavanje vazduha, što u većini slučajeva predstavlja nedostatak kod starih vozila. Katalizatori služe da bi tazložili najotrovnije materije, koje nastaju sagorevanjem benzina ili nafte na manje štetne, kao što su azot, ugljen dioksid i vodena para. Jedan od najpoznatijih profesora\nGde nabaviti opremu za video nadzor i kako je namestiti samostalno?\nVideo nadzor nikada nije bio pristupačniji. Kompletnu i veoma kvalitetnu opremu za video nadzor danas možete pronaći na mnogim mestima, naravno sve dok je prodavnica proverena ili ste sigurni u ljude od kojih je (preko internet oglasa) nabavljate. Međutim, kako biste bili kompletno siturni u opremu kojoj planirate da poverite zaštitu svoje imovine, porodice ili zaposlenih, pomoći ćemo vam sa naznakama mesta na kojima možete pribaviti veliki izbor IP kamera za video nadzor, alarmne sisteme kao i dodatnu, prateću opremu. Takođe, ukoliko imate osnovna znanja iz elektronike, monter opreme za video nadzor ni ne mora da bude potreban u vašem\nPoslovne proslave se organizuju u firmama radi upoznavanja kolega, ali i radi poboljšanja postojećih odnosa, a povodi za ovakav događaj mogu biti različiti. Neki od njih su proslava godišnjice firme, doček Nove godine, promocija novog proizvoda i slično. U nastavku teksta pročitajte koja je vrsta prostora najbolja za održavanje ovakvih proslava. Elegantnost i udobnost restorana Restoran je često prva asocijacija kada se govori o poslovnim proslavama, jer je u ovakvim objektima mirnija atmosfera, koja pruža mogućnost svim gostima da neometano razgovaraju. Organizacija poslovne proslave u Aria Centru je na vrhunskom nivou uz tim stručnjaka, koji se dugi niz godina bave\nCveće je savršeni dodatak skoro svakoj prostoriji u kući. Ono može da razveseli dosadnu dnevnu sobu, osveži kupatilo i unese dašak elegancije u trpezarije i miris romantike u spavaće sobe. Cvetna dekoracija prostora je uvek pravi izbor. Cveće popravlja raspoloženje, podstiče kreativnost i poboljšava kognitivne funkcije. Jedna sprovedena studija ističe da ljudi kojima se daruje cveće imaju bolje raspoloženje u toku dana, ali i da produktivnost raste ako vidimo cveće u neposrednom okruženju. Naravno, morate voditi računa o tekstura, boji, stilu cvetne dekoracije i načinu na koji je cveće izloženo. Postojanje cvecara online omogućava da i u kratkom roku oplemenite\nČinjenica da ljudi danas provode većinu svog vremena u zatvorenom prostoru, dovela je do novih oblika uređenja prostora. Osamdesetih godina prošlog veka počeo je da se razvija jedna nova vrsta dizajna – biophilic dizajn. Reč je o jednostavnom dizajnu koji u naš enterijer unosi prirodne elemente, čineći ga na taj način zdravijim i prijatnijim za život. To se postiže unošenjem biljaka, korišćenjem organskih materijala i dizajna inspirisanog prirodom koji je istovremeno i fukcionalan. Danas vam predstavljamo neke od najlepših građevina širom sveta izgrađenih u ovom stilu. #1 Hotels, Njujork i Majami Ovaj lanac hotela sa 5 zvezdica je otvoren 2015.\nS obzirom da živimo u svetu naprednih tehnologija, jedno od ključnih pitanja kojima se danas bave preduzetnici jeste gde i kako da oglašavaju svoje poslovanje na internetu. Internet je postao najveće globalno tržište, pa kvalitetna online marketinška strategija pruža veliku priliku da unapredite vaš biznis, bez obzira čime se bavite. Postoje razni načini da emitujete svoje oglase online, od Google Ads reklama pa do oglašavanja na društvenim mrežama, a jedan od ključnih oblika digitalnog marektinga poslednjih godina je svakako nativno oglašavanje. Oglašivači sve češće prepoznaju ovaj oblik internet oglašavanja kao jedno od ključnih rešenja u nastojanju da se zadovolje potrebe\nBeograd je poznat kao jedna od prestonica noćnog života u ovom delu Evrope. Luda zabava na splavovima, u diskotekama ili kafana nikoga ne ostavlja ravnodušnim. Ipak, naša prestonica nudi i onu drugu stranu izlaska, odnosno relaksacije, koja se tiče odlaska u kafić i razgovora sa prijateljima ili prelistavanja dnevne štampe. Živopisni krajevi i poznate četvrti Beograda ne bi bili upotpunjeni bez nekog mesta koje je kultno i koje utiče na identitet ljudi koji vole da popiju kafu u tom lokalu. Sa druge strane, tu su i ona novootvorena mesta sa tendencijom da ubrzo postanu glavna “baza” za odmor i ispijanje\nBeograd je poznat po svom kosmopolitskom duhu. Geografska pozicija zbog koje se Beograd nalazi na raskrsnici između Istoka i Zapada, između Orijenta i modernizacijskih tekovina zapadne civilizacije, između starog, tradicionalnog i konzervativnog i onog savremenog, novog i eksperimentalnog, čini da naša prestonica bude eklatantan primer sveobuhvatnog i otvorenog grada koji voli da proba nove stvari. Jedna od oblasti na koju se takav kosmopolitski pristup oslikava jeste i gastronomija, odnosno činjenica da se u Beogradu mogu naći kulinarski specijaliteti iz svih delova sveta. Internacionalna kuhinja koja se proteže od japanskog sušija, preko kineskih jela sa dva štapića, izraelske kuhinje i specijaliteta\nKuhinja je bez sumnje jedna od najpotrebnijih prostorija svakog doma. Izgled kuhinje se kroz istoriju menjao, a neretko je glavni uzrok za to bio novac i novo vreme koje je sa sobom donelo značajan napredak u oblasti tehnologije. Neophodnost funkcionalnosti je na prvom mestu kada je opremanje kuhinje u pitanju, ali je danas takođe veoma poželjno da kuhinja bude moderno uređena i opremljena svim potrebnim aparatima koji olakšavaju spremanje, pa su vrlo često aparati za Vašu kuhinju glavni elementi u svakoj kuhinji. Kako bi sebi olakšali pripremu hrane, uštedeli vreme provedeno u kuhinji, ali ga i učinili zanimljivijim, u nastavku


Evro oslabio prema dolaru, jen ojačao – Krstarica\nEvro oslabio prema dolaru, jen ojačao\nTanjug 10. novembra 2021. 09:15\nTOKIO – Dolar se neznatno oporavio danas na azijskom trgovanju u odnosu na glavne konkurente nakon slabljenja u prethodna tri dana, dok se prema jenu trgovao blizu jednomesečnog minimuma.\nInvestitori iščekaju podatke o inflaciji u SAD, kako bi naslutili kada bi Federalne rezerve (FED) mogle da krenu s povećanjem kamatne stope.\nJapanska valuta je takođe imala koristi od povlačenja globalnih berzi sa rekordnih nivoa, pošto su rastuće cene nafte izazvale bojazan od daljeg uspona inflacije, izveštava Rojters.\nStrah od potencijalnog prelivanja negativnih uticaja sa kineskog tržišta nekretnina na ostala svetska tržišta, podstakao je investitore da potraže sigurniju imovinu za svoja ulaganja.\nDolar se blago spustio prema japanskoj valuti na 112,83 jena, i ima tendenciju da se vrati na najniži nivo od 112,73 jena koji je poslednji put zabeležen 11. oktobra.\nDolaski indeks, koji meri vrednost američke valute prema korpi šest glavnih rivala, vratio se na 94,053 poena, nakon trodnevnog slabljenja sa jednogodišnjeg maksimuma od 94,634 boda koji je na kratko dostigao u petak.\nEvro je oslabio za 0,13 posto na 1,15805 dolara, mada je i dalje u plusu prema dolaru posle tri uzastopne sesije rasta kada se trgovao blizu jednomesečnog maksimumu od 1,16165 dolara.\nNakon prošlonedeljne neočekivane odluke Banke Engleske da zadrži kamate na nepromenjenom nivou, što je dovelo do pada funte, britanska valuta se ove sedmice stabilizovala i, prema poslednjim raspoloživim podacima, trguje se na nivou od 1,35495 dolara, oporavivši se sa jednomesečnog minimuma od 1,3425 dolara zabeleženog u petak.\nAustralijski dolar je pao za 0,33 posto na 0,7355 američkih dolara, a potonuo je i novozelandski dolar za 0,36 procenata na 0,7104 američkih dolara.\nNa kripto tržištima, bitkoin se spustio ispod istorijskog maksimuma od 68.564,40 dolara koji je zabeležio u utorak, i trguje se za oko 66.500 dolara.\nEter je takođe oslabio na 4.712,92 dolara u odnosu na jučerašnji rekordan nivo od 4,842,65 dolara.\nKasnije danas treba da budu objavljeni podaci o rastu potrošačkih cena u SAD za oktobar. Ekonomisti koje je anketirao Rojters očekuju ubrzanje oktobarske inflacije za 0,4 odsto, u odnosu na rast od 0,2 procenta prethodnog meseca, što bi podiglo baznu inflaciju na godišnjem nivou za 0,3 procentna poena na 4,3 odsto, znatno iznad FED-ove ciljane stope od 2,0 posto.\nPrema pokazateljima objavljenim u utorak, proizvođačke cene u SAD su znatno porasle u oktobru, što ukazuje na to da bi visoka inflacija mogla da potraje zbog poremećaja u lancima snabdevanja koje je izazvala pandemija.\nNa drugoj strani sveta, oktobarske proizvođačke cene u Kini su porasle najbržim tempom od 1995. godine, za čak 13,5 procenata na godišnjem nivou, nadmašivši prognoze i dodatno smanjivši profitne marže proizvođača koji se bore sa rastućim cenama uglja i drugih sirovina.\nRojters takođe izveštava da se američki predsednik DŽo Bajden sastao sa predsednicom borda guvernera FED-a Laelom Brejnard kao potencijalnim sledećim predsednikom američke centralne banke. Analitičari smatraju da ona ima umeren stav po pitanju vođenja monetarne politike.\nŠirom svetskih tržišta se ponovo raspramsava i strah od posledica potresa u kineskom sektoru nekretnina, zbog kojeg se FED oglasio prvim direktnim upozorenjem o potencijalnoj globalnoj šteti.\nKineskoj građevinskoj kompaniji Evergrande, najzaduženijoj u svetu, danas ističe grejs period za plaćanje kamate na obveznice stranim investitorima, a treća najveća građevinska firma u Kini, Kaiša grupa, zatražila je u utorak finansijsku pomoć od države i banaka kako bi izmirila obaveze po kreditama i platila radnike i dobavljače.


Verovatno ste već, putem pisma koje je poslala Poreska uprava, obavešteni da je u toku akcija provere legalnosti softvera u preduzećima. Naglasak je u ovom trenutku stavljen na edukaciju i pomoć privrednim subjektima da se upoznaju sa različitim aspektima ovog pitanja i da nepravilnosti, ukoliko ih ima, na vreme otklone.\nKontrolom legalnosti računarskih programa i baza podataka bavi se Posebna jedinica Poreske uprave koja je formirana krajem prošle godine i kojoj će ovo biti jedini zadatak. Ova jedinica će biti geografski rasporedjena na celoj teritoriji Republike Srbije i tokom 2011. godine obaviće više od 5000 kontrola.\nKako bi ste na vreme utvrdili da li je softver u vašem preduzeću legalan i ispravno licenciran, i tako izbegli neprijanosti i dodatne troškove, šaljemo vam kratko uputstvo za utvrđivanje legalnosti softvera koje možete dowloadovati sa sledećeg linka: Dokument o legalnosti softvera.\nTakođe, pozivamo vas da nam se obratite ukoliko imate bilo kakvih pitanja ili nedoumica u pogledu legalnosti softvera i načina njegovog licenciranja.\nKao dugogodišnjem Microsoft Gold Partneru sa velikim brojem referenci u oblasti količinskog licenciranja, biće nam zadovoljstvo da odgovorimo na sva pitanja i pomognemo vam ne samo da softver ispravno licencirate, već i da ga koristite na način koji će vašem preduzeću doneti veću efikasnost, konkurentnost i uštedu vremena.


DONALD TRAMP VEĆ NAPRAVIO SVOJU NAJVEĆU GREŠKU (INFO) | DNEVNE\nDONALD TRAMP VEĆ NAPRAVIO SVOJU NAJVEĆU GREŠKU (INFO)\nNovoizabrani američki predsednik Donald Tramp razgovarao je u petak telefonom sa predsednicom Tajvana Caj Ing-ven, što nakon četiri decenije tišine predstavlja diplomatski potez koji bi mogao ozbiljno da naruši američke odnose s Kinom.\nTramp je na svom Tviteru objavio da je predsednica Tajvana pozvala njega da mu čestita na pobedi i to jasno naglasio. Tramp se koleginici iz Tajvana sa kojim SAD nema zvanične diplomatske odnose od 1979. godine zahvalio na pozivu, a ubrzo potom oglasio se i kabinet Caj Ing-ven saopštenjem u kome je navedeno da su tema bili budući odnosi Amerike i Tajvana. U saopštenju iz kabineta stoji i da se predsednica raduje osnaživanju bilateralnih odnosa i bližoj saradnji dve zemllje.\n– Interesantno je kako SAD prodaje Tajvanu vojnu opremu vrednu milijarde dolara, a ja ne treba da prihvatim poziv u kom mi se čestita na pobedi – kaže Tramp.\n“Tajvan ovim trikom neće promeniti politiku jedne Kine”\nOčekivano, ovaj Trampov potez nije naišao na odobravanje u Pekingu. Kinesko Ministarstvo spoljnih poslova saopštilo je da je uložilo protest kod “relevantne strane” u SAD i naglašavaju da je princip “jedna Kina” politička osnova kinesko-američkih odnosa.\nDemokratski senator Kris Marfi poteze novoizabranog predsednika SAD nazvao je “tektonskim poremećajem bez ikakvog plana”.\n– Zbog ovakvih stvari izbijaju ratovi – napisao je Marfi zahtevajući da Tramp hitno imenuje, po mogućnosti nekog iskusnog, na poziciju državnog sekretara.\nSa druge strane, portparol tajvanske predsednice Aleks Huang rekao je da odnosi Tajpeja i Pekinga i “zdravi” odnosi Tajvana i SAD “mogu nastaviti da se paralelno razvijaju” i dodao da “te dve stvari nisu u sukobu”.\n(Dnevne.rs /Izvor: Milica Bajić,Blic.rs)


Vučević: 'To je fašizam, nema dileme'\nIzvor: B92, 29.Nov.2021, 19:00\nVučević: "To je fašizam, nema dileme"\n"Mogu da razumem da imate različite stavove ali ne i da izražavajući svoje stavove zaustavljate život", kaže gradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević.\nOn je gostujući u emisiji Fokus na teelviziji B92 kritikovao nasilje koje je pratilo nedeljne proteste i blokade širom Srbije.\nVučević je istakao da se radi o "političkom fašizmu".\n"Za mene je to čist politički fašizam. Ne možete da sprečavate kola hitne pomoći da prođu, niti da zaustavljate >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << život", istakao je Vučević.\n"Radenski most je bio blokiran. Manjina je terorisala većinu. Za mene je to politički fašizam", ocenio je on.\nVučević, koji je potpredsednk SNS, rekao je da je od dolaska SNS na vlast organizovano "hiljade protesta" i da niko nije bio sprečen u tome.\n"Ne zna se koliko puta protestuju. Protiv SNS su organizovali hiljade protesta. I niko nikad nije bio sprečen osim kad su pokušali da spale skuštinu", kazao je on.\nVučević je prokomentarisao i sliku Marinike Tepić sa čovekom koji je naneo povrede bageristi u Šapcu.\n"Čega se pametan stidi, tome se budala ponosi", bio je direktan Vučević. "Ona pametna, poslanica došla u kafanu da zagrli tu bitangu. Volela bi da je Srbin ubiio Srbina", rekao je Vučević.\nOn je u vezi sa protestom ponovio da je u pitanju "teror manjine nad većinom" i da po sredi uopšte nije pitanje ekologije.\n"U Zrenjaninu je 80 pripadnika SSP verbalno i fizički bilo protiv 800 pristalica SNS i sprečavalo ih da dođu u Beograd. Mi smo imali jubilej i neko kaže mi ćemo da vas sprečite da obeležite 13 godina stranke. Kakav ekološki protest- nema tu nikakve ekologije", rekao je on.\n"Ekstremna levica koja je slična ekstremnoj desnici bliska po metodama je to organizovala. Za njih je Republika Srpska genocidna a bombardovanje 99 legitimno. Murali im smetaju crtaju ružne simbole", pojasnio je.\n"Kako je moguće da neko sprečava ljude da politički misle? Prizavaju nasilje a ako im neko odgovori onda oni kukaju", zaključuje Vučević.\nVučević je rekao da se stvara politička klima u kojoj su članovi SNS legitimne mete.\n"Legitimne mete postaju SNS članovi. Idu do potpune isključivosti, sa napadima na one koji se politički ne slažu. Interesanto je da to izjavljuje politička manjina a ne većina u Srbiji", istakao je Vučević.\nOn je to nazvao "političkim fašizmom".


Početna strana > Vesti > 34. Međunarodno Savetovanje proizvodnog mašinstva\n34. Međunarodno Savetovanje proizvodnog mašinstva\nSavetovanje organizuje Katedra za proizvodno informacione tehnologije i menadžment, Mašinskog fakulteta, a održaće se u Nišu, u periodu 28-30. septembra, 2011 godine\nNastavljajući višedecenijsku tradiciju, Zajednica naučno-istraživačkih institucija Jugoslavije / Srbije i Crne Gore / Srbije, odnosno njena članica Mašinski fakultet u Nišu – Katedra za proizvodno informacione tehnologije i menadžment, organizuje 34. Međunarodno Savetovanje proizvodnog mašinstva - 34th INTERNATIONAL CONFERENCE ON PRODUCTION ENGINEERING.\nNa savetovanju će biti zastupljene aktuelne teme proizvodnog mašinstva sa akcentom na nove tehnologije – efekte i značaj njihovog uvođenja u proizvodne procese, globalizaciju industrije i transfer tehnologija.\nSavetovanje proizvodnog mašinstva ima za cilj okupljanje i razmenu iskustva istraživača sa univerziteta, instituta i stručnjaka iz industrije. Novi kvalitet konferencije je u tome da ona postaje međunarodna, po svim pravilima Ministarstva za nauku, i da želi da privuče što više proizvodnih organizacija.\nIzložba industrijskih dostignuća će biti prilika da preduzeća predstave svoje planove, proizvode i uspehe javnosti. Planiran je prostor za izložbu kao i posebne sesije za usmene i audiovizuelne prezentacije.\nSa željom da zajedničkim naporima i rezultatima unapredimo skup, pozivamo vas da svojim radovima i prisustvom doprinesete ostvarenju ovih ciljeva. Više informacija o savetovanju, možete pronaći na web stranici http://spms.masfak.ni.ac.rs


RADNA VERZIJA ZAKONA O PREKRŠAJIMA: NEPRIHVATLJIVA VISINA KAZNI ZA PREDUZETNIKE\nVisina novčanih kazni, predviđenih Radnom verzijom zakona o prekršajima neprihvatljiva je, jer već posluju opterećeni dugovima na ime neplaćenih poreza i doprinosa od preko 144 milijarde dinara, istaknuto je na Skupštini zajednice preduzetnika Privredne komore Srbije.\nSkupština Zajednice preduzetnika Privredne komore Srbije raspravljala je, u prisustvu predstavnika sudija Višeg prekršajnog suda u Beogradu, o Radnoj verziji zakona o prekršajima. Predsednik Izvršnog odbora Zajednice preduzetnika PKS Dušan Perić prenoseći stavove preduzetnika, ocenio je neprihvatljivim visine novčanih kazni predvidjđenih za preduzetnike, koji posluju opterećeni dugovima na ime neplaćenih poreza i doprinosa od preko 144 milijarde dinara.\n"Zakonom ili uredbom može se predvideti novčana kazna u rasponu od 5.000 do 150.000 dinara za fizičko lice ili odgovorno lice, od 50.000 do 2.000.000 dinara za pravno lice i od 10.000 do 500.000 dinara za preduzetnika", navedeno je u radnoj verziji Zakona. Preduzetnici smatraju da je raspon kazni, od 20.000 do 2,5 miliona dinara ogroman i neprimeren.\nPo rečima Mirjane Tukar, radna grupa nadležnih institucija dobila je zadatak da promeni pojedine odredbe postojećeg Zakona o prekršajima, međutim, bilo ih je toliko da je tekst izmena postao novi zakon. Predstavljajući novine u zakonu o prekršajima, Mirjana Tukar rekla je da se uvodi jedinstvena evidencija novčanih kazni i troškovi postupka izrečeni na osnovu konačnog i izvršnog prekršajnog naloga, ili pravosnažne i izvšne osuđujuće presude, čime će biti onemogućeno izbegavanje izvršenja novčanih kazni. Neophodno je urediti čitav sistem, uspostaviti izvesnost kažnjavanja, kako ne bi došlo do zloupotreba.\nZa takozvane "bagatelne prekršaje", poput nenošenja lične karte, parkiranja na zelenoj površini, ne angažuju se sudovi, već se takvi "prestupi" rešavaju na ulici, navela je Tukar. Novina je i institucija prekršajnog naloga, a teret dokazivanja prekršaja prenet je na izdavaoca prekršajnog naloga. Podnosilac zahteva trebalo bi da dokaže da je prekršaj načinjen. Tako se, izbegavanjem angažovanja skupog državnog aparata, postiže efikasnije sankcionisanje.\nStarešina Gradskog suda za prekršaje Beograda Zoran Pašalić pozvao je preduzetnike da pošalju komentare na radnu verziju zakona, elektronskim putem (http://www.bg.vp.sud.rs/kontakt.html).\nSkupština Zajednice preduzetnika PKS na trećoj sednici usvojila je Zapisnik sa prethodne sednice, verifikovala mandat članova Skupštine, usvojila odluku o razrešenju i izboru člana IO Zajednice preduzetnika PKS, usvojila je Izveštaj o radu Radne grupe Izvršnog odbora Zajednice preduzetnika u periodu između dva zasedanja skupštine i usvojila izmene pravilnika Zajednice preduzetnika PKS.\nPrivredna komora Srbije uspela je da, samo u proteklih nekoliko nedelja, utiče na usvajanje dva ključna zakona, o ograničenju rokova plaćanja i o uslovnom otpisu kamata na poreski dug, naveo je koordinator za MSP i Zajednicu preduzetnika PKS dr Aleksandar Gračanac. Forum MSPP i njegovi članovi, u proteklom periodu, aktivno su lobirali u institucijama i predvodili delegaciju u razgovorima sa Ministarstvom finansija. Za hitnost u postupanju i pripremi nacrta zakona, eliminisanju nepotrebnih administrativnih procedura, smanjenju administrativnih troškova poslovanja, tj. parafiskalnih troškova, izmene u PDV-u, radi plaćanja po realizaciji poslovnih transakcija.\nPrema rečima Gračanca, Forum malih privrednika u PKS, zatražio je i odlaganje primene Zakona o privrednim komorama, jer, kako je ocenjeno, mali privrednici samo udruženi imaju šansu. Ukazano je i na značaj Akta o malom biznisu, koji je usvojila i njime se rukovodi Evropska unija, kao ključnog dokumenta za stvaranje boljeg privrednog ambijenta.\nIzvor: Vebsajt Privredne komore Srbije, 3.12.2012.


Komentar: ZOI u Pekingu će pokazati svetu moć „jedinstva“ - Kineski Radio Internacional\nKomentar: ZOI u Pekingu će pokazati svetu moć „jedinstva“\nKako se približavaju Zimske olimpijske igre (ZOI) u Pekingu, međunarodna zajednica poziva na jedinstvo i saradnju i protivi se bilo kakvoj politizaciji sporta.\nTomas Bah, predsednik Međunarodnog olimpijskog komiteta, naglasio je u svojoj novogodišnjoj čestitki: „Samo kada svi poštuju ideju o tome da Olimpijske igre moraju prevazići političke razlike, svi mi možemo da ostvarimo svoju misiju ujedinjenja sveta“.\nKoordinator UN-a u Kini Sidart Čaterdži takođe je nedavno poslao poruku povodom ZOI. „U trenutku u kojem kovid-19 uništava živote i sredstva za život ljudi, Olimpijske igre inspirišu nadu i jedinstvo. Hajde da se okupimo u jedinstvu i prijateljstvu dok odbrojavamo dane do otvaranja Zimskih olimpijskih igara u Pekingu i Zimskih paraolimpijskih igara“, poručio je Čaterdži. Američka zvezda alpskog skijanja Mikaela Šifrin je rekla: „ Zimske olimpijske igre ne samo da predstavljaju sportski događaj, već što je još važnije, pokazuju duh solidarnosti celog sveta. Ujedinjujemo svet i osećamo prijateljstvo kroz sport“.\nKao prvi grad koji je domaćin i Letnjih i Zimskih olimpijskih igara, Peking neće izneveriti svet. Trenutno su pripreme za Zimske olimpijske igre u Pekingu ušle u završnu fazu. Svih 12 takmičarskih mesta je završeno i potpuno kvalifikovano za takmičenja. Tri netakmičarska mesta, kao što su Zimsko olimpijsko selo i glavni medijski centar, pušteni su u rad. Od 5. oktobra do kraja decembra, u 8 takmičarskih mesta uzastopno je održano 10 međunarodnih takmičenja, 3 međunarodne nedelje treninga i dve domaće probne aktivnosti. Učestvovalo je više od 2.000 sportista, funkcionera ekipa i osoblja iz inostranstva. Lusijen Velčev, direktor Bugarske nacionalne sportske federacije, nedavno je napisao članak i prekomentarisao: „U pripremi za Zimke olimpijske igre, rad organizovanja domaćina je potpuno kompletan, a sva mesta i objekti su spremni! Takvi uslovi su gotovo savršeni za takmičare i gledaoce!“\nZa mesec dana, Peking je dužan da svetu predstavi „jednostavan, bezbedan i uzbudljiv“ sportski događaj, koji će u potpunosti demonstrirati olimpijski duh i inspirisati i ohrabriti svet da prevaziđe pandemiju i da izađe iz lavirinta.


Koliko je značaj oglašavanja u generisanju ekonomskog rasta? – Bankar.me\nKoliko je značaj oglašavanja u generisanju ekonomskog rasta?\nJanuary 20, 2017 Članci, POSAO I KARIJERA, SVE VIJESTI Leave a comment\nStudija „The Economic Contribution of Advertising in Europe“ koju je naručilo Svjetsko udruženje oglašivača i partneri iz drugih industrija pokazala je da je doprinos advertisinga skoro 6 miliona radnih mjesta širom Evrope i 4,6% od ukupnog BDP-a.\nOva studija urađena je sa ciljem da se koristeći ekonometrijske modele identifikuje ekonomski i socijalni doprinos oglašavanja, ističe se značaj oglašavanja u generisanju ekonomskog rasta u Evropi.\nIzvještaj ukazuje da svaki euro potrošen na oglašavanje značajno podstiče BDP sa dodatnih 7 eura, pospješuje inovacije, podržava zapošljavanje i pomaže finansiranje važnih usluga.\nU izvještaju se navodi i da bez oglašavanja, finansiranje svih vrsta medija bi bilo smanjeno, što bi moglo dovesti do toga da se televizija sve više bazira na pretplati, pluralizam i nezavisnost novina i magazina smanji, a da radio stanice ne mogu da obezbijede vijesti i zabavne sadržaje koji ispunjavaju cijeli dan.\n“Oglašavanje predstavlja vitalni ekonomski motor koji podstiče konkurenciju, uvodi inovacije u poslovanje i obezbjeđuje značajne koristi društvu kroz finansiranje ili djelimično finansiranje medijskih usluga, od vijesti do zabavnih sadržaja. Pri kreiranju oglašivačke politike bi trebalo imati na umu činjenicu da restrikcije oglašavanja imaju važne socijalne, kulturne i ekonomske reperkusije”, rekao je Stefan Loerke, direktor Svetskog udruženja oglašivača.\nEvropska reklamna industrija poziva na obustavljanje daljih ograničavanja oglašavanja, kako bi se detaljno procijenili sveukupni uticaji bilo koje nove mjere, kao i njihove neželjene posljedice. U ovom trenutku, industrija je zabrinuta da će revizija audio, vizuelnih i medijskih servisa kao i direktive koje se odnose na e-privatnost stvoriti dodatna ograničenja, koja negativno utiču na evropsku digitalnu ekonomiju i smanjuju njen potencijal u kreiranju napretka i više radnih mjesta.\nKompletna studija je finansirana od strane članova evropske oglašivačke industrije, a može se preuzeti ovdje.\nPOJMOVIdigitalni marketing MARKETING oglašavanje oglasavanje na internetu\nPrevious Katari Diar tražila građevinske dozvole za vile u uvali Pržna\nSljedeći Ovo su najgluplje stvari zbog kojih su ljudi dobijali otkaz


Zaharova otkriva iz koje zemlje dolazi destabilizacija situacije u Venecueli - Sputnjik Srbija\n23:54 09 Maj 2021\n08:00 29.01.2019 (osveženo 09:18 29.01.2019) Preuzmite kraći link\nZaharova je istakla da su o mogućnosti vojne intervencije Sjedinjenih Američkih Država u Venecueli „sa različitim stepenom drskosti“ nagoveštavali mnogi u Vašingtonu: od predsednika do predstavnika njegove administracije.\n„Televizija En-Bi-Si je, pozivajući se na trojicu visokih zvaničnika Pentagona, danas saopštila da američka vojna komanda ne šalje trupe u Kolumbiju ili Venecuelu. Prema rečima sagovornika televizije, SAD ne prebacuju vojno osoblje ni vojnu tehniku u te zemlje“, navodi se u saopštenju portparolke na njenoj stranici na Fejsbuku.\nZasad nema zvaničnih komentara, „ali ne gubimo nadu“, dodala je ona.\n„Da vas podsetim da se ’povratak demokratije‘ u Venecuelu ili, nazivajući stvari pravim imenom, destabilizacija situacije u ovoj zemlji sprovodi upravo sa teritorije Kolumbije. A šta je sa nemešanjem u unutrašnje poslove od izbora do sajber-bezbednosti, zbog kojih je Zapad kolektivno toliko zabrinut poslednjih godina, pitate vi. Pa tako nekako“, zapazila je Zaharova.\nBolton je u ponedeljak održao konferenciju za štampu o sankcijama protiv Venecuele. U njegovoj beležnici novinari koji su gledali fotografije novinskih agencija sa događaja videli su belešku „5.000 vojnika u Kolumbiju“. Američki predsednik Donald Tramp je 2017. godine nagoveštavao o mogućnosti američke vojne intervencije u Venecueli. Predstavnici američke administracije u poslednje vreme govore da se za Venecuelu „razmatraju sve varijante dejstava“.\nbeleška, pokušaj državnog prevrata u Venecueli, Džon Bolton, Marija Zaharova, Kolumbija, Venecuela


Premijer Tuzlanskog kantona Denijal Tulumović danas je upriličio prijem za akademike Envera Mandžića i Mirka Pejanovića.\nOvom prilikom akademici su u ime Akademije nauka i umjetnosti Bosne i Hercegovine izrazili zahvalnost premijeru Tulumoviću za podršku koju Tuzlanski kanton već duži niz godina iskazuje prema djelovanju i aktivnostima Akademije. Također iskazano je očekivanje da se ta saradnja u budućnosti dodatno intenzivira.\n„Sarajevski i Tuzlanski kanton su jedini koji iz kantonalnih budžeta pružaju finansijsku podršku radu Akademije, na čemu je Akademija zahvalna“, kazao je ovom prilikom akademik Pejanović.\nPremijer Tulumović se zahvalio na današnjoj posjeti i spremnosti za intenziviranje saradnje prije svega u pogledu izrade strategija razvoja Tuzlanskog kantona i pri tome posebno visokog obrazovanja i Univerziteta u Tuzli. U okviru ovakvih projekata mogao bi se iskoristiti ogroman naučni potencijal kojim Akademija raspolaže, rečeno je danas.\nS tim u vezi premijer Tulumović je izrazio i spremnost da posjeti Akademiju nauka i umjetnosti Bosne i Hercegovine u Sarajevu, te bi se tom prilikom mogao i detaljnije razraditi program buduće saradnje.\nNa kraju razgovora je naglašeno da će Tuzlanski kanton i u buduće podržavati rad i aktivnosti Akademije, te pomagati učešće akademika sa područja Tuzlanskog kantona u radu i djelovanju ove naučne institucije.


Natho: Biæe sve teže i teže - B92\nNatho: Biæe sve teže i teže\nFudbaler Partizana Bibras Natho rekao je da je najvažnije da njegova ekipa nastavlja da pobeðuje\nIzvor: B92, Beta petak, 29.10.2021. | 09:35 -> 10:25\nOn je istakao i da æe biti sve teže i da zato crno-beli moraju da ostanu koncentrisani samo na sebe.\n"Postigao sam dva gola, ali ono što je najvažnije je da nastavimo da pobeðujemo. Biæe sve teže i teže, ali moramo da budemo koncentrisani na sebe, da se držimo zajedno i da pobeðujemo u utakmicama i kada ide teško", rekao je Natho, prenosi klub.\nFudbaleri Partizana pobedili su Metalac sa 3:1, u zaostalom meèu petog kola Super lige Srbije, a strelac drugog i treæeg gola bio je upravo Natho.\n"U drugom poluvremenu smo stvarali više šansi. Posle treæeg gola mogli smo da postignemo još jedan ili dva pogotka, ali svakako je najvažnije da smo pobedili i da smo i dalje na prvom mestu", rekao je on.\nCrno-beli su upisali 13. pobedu od poèetka šampionata i prvi su na tabeli sa 40 bodova, odnosno imaju osam bodova više od Crvene zvezde koja ima meè manje.\n"Imamo osam bodova prednosti u odnosu na drugoplasirani tim. Želimo da nastavimo još bolje i da ostanemo na prvom mestu. Koncentrišemo se samo na sebe jer znamo da, ako nastavimo dobro da igramo, niko neæe moæi da nas pobedi", rekao je Natho.\nPartizan æe borbu za titulu nastaviti veæ u nedelju, kada æe doèekati ekipu Èukarièkog.\n"Još od prve utakmice u sezoni igramo na svaka 3-4 dana. To je naš posao. Imamo veliki tim sa 25 igraèa, možemo da ih rotiramo. Svako ko igra se mora boriti za bodove, moramo umeti da igramo i u Evropi i u ligi", rekao je Natho.\nTen Hag u Junajtedu veæ trenira strogoæu\nNovi Pazar prejak za IMT\nSalah ostaje u Liverpulu i naredne sezone


BOLJE U ŠKOLU NEGO NA OTPAD\nObjavio dana 13. mar 2012. Kabinet za hemiju Prehrambeno-šumarsko hemijske škole opremljeniji je za veću količinu laboratorijskog posuđa. Reč je o svojevrsnoj donaciji JKP“Vodovod“ i preduzeća „ISTEP“ DOO u priboru koji je neophodan za izvođenje laboratorijskih vežbi u nastavi hemije. To je, između ostalog nastavak uspešne saradnje između mitrovačkog „Vodovoda“ i te srednjoškolske ustanove....\nObjavio dana 12. mar 2012. Zbog planiranih radova na vodovodnoj mreži doći će do prekida u isporuci vode u utorak, 13.03.2012.god. u vremenu od 9 do 13 sati u sledećim ulicama u Laćarku: 1.novembra (od početka do Sremske), Zmaj Jovinoj, Branka Radičevića, Gaje Šuljmanca, Niskoj (do Sremske), Sremskoj i Vašarskoj. Potrošačima u ovim delovima Laćarka zahvaljujemo na strpljenju i...\nObjavio dana 20. feb 2012. U toku ove nedelje radnici JKP”Vodovod” će očitavati stanje vodomera, te je neophodno da potrošači obezbede nesmetan pristup skloništima za merne instrumente. U obostranom je interesu da se registruje potrošnja vode nakon proteklih vremenskih neprilika, kako bi se eventualna pucanja cevi i nekontrolisano oticanje vode na vreme uočili i sanirali.\nObjavio dana 6. feb 2012. - Zbog veoma niskih temperatura poslednjih dana povećan je broj prijava potrošača koje se odnose na pucanje stakla na vodomerima. Podsećamo građane da vodomeri u skloništima moraju biti adekvatno zaštićeni poklopcima i suvi, jer u protivnom postoji opasnost od pucanja.Posebno su ugrožena skloništa koja nisu obezbeđena poklopcem, mesta gde se voda ne koristi često ili napušteni...\nObjavio dana 2. feb 2012. Povodom obeležavanja 22.marta, Svetskog dana voda sremskomitrovački „Vodovod“ raspisao je konkurs za najbolji literarni rad o temi „VODA ZA SVE“, za učenike osnovnih škola ( uzrast od 5 do 8. razreda ). Konkurs je otvoren od 6.februara do 29. februara 2012. godine. Najbolji radovi biće nagrađeni: treće mesto – enciklopedijom, drugo mesto – digitalnim foto aparatom i prvo mesto...\nCENA VODE NAJNIŽA U SREMU\nObjavio dana 12. jan 2012. Sremskomitrovački „Vodovod“ ima najpovoljniju cenu vode za piće u sremskom regionu i među najnižom u Srbiji. Potrošači u kategoriji domaćinstva za utrošen kubik vode plaćaju 27.41 dinar sa PDV-om, dok u ostalim opštinama Srema kubik vode premašuje 30 i 40 dinara.Poslednja korekcija cene usluga bila je u martu prošle godine, za planiranu inflaciju od 5,8%, kao i zbog rasta...\nStrana 33 od 38« Prva«...1020...3132333435...»Poslednja »


Veće plate do kraja godine, povećanje penzija od 1. januara 2020. - Valjevo\nPosted by: REDAKCIJA VALJEVSKA POSLA in Valjevo 5. September 2019.\tComments Off on Veće plate do kraja godine, povećanje penzija od 1. januara 2020.\nZaposleni u javnom sektoru mogu očekivati povećanje plata do kraja godine. Gostujući u Dnevniku RTS-a, Siniša Mali je rekao da će svi penzioneri do kraja godine dobiti jednokratnu pomoć od 5.000 dinara, a da se povećanje penzija očekuje od prvog januara 2020. godine.\n“Do kraja godine naši sugrađani treba da očekuju jendokratno 5.000 dinara, ako kalkulacije budu tačne, uz povećanje od 1. januara – videćmo koliko će biti shodno švajcarskoj formuli”, kaže Mali.\n“Do kraja godine biće povećanje plata u javnom sektoru, vrlo brzo za desetak dana, samo da pogledamo kako nam stoji budžet, do polovine septembra znaćemo koliki će procenat biti”, istakao je ministar.\nRekao je da ga ohrabruje da je u prvih šest meseci ove godine imamo 1,9 milijardu evra stranih direktnih investicija što je 31,1 odsto više nego u istom periodu prošle godine. Ministar finansija kaže da imamo trend rasta stranih direktnih investicija, a sa više investicija ima i više novca u budžetu, uz manju stopu nezaposlenosti.\n“Smanjenje opterećenja na zarade uradili smo prošle godine, uradićemo to i ove za narednu godinu. Pre samo dve godine, opterećenje na zarade je bilo 63 odsto, sada je 62 odsto. Ukoliko potvrdimo naš dogovor sa MMF-om od naredne godine biće 61 odsto – polako smanjujemo to opterećenje”, rekoa je Mali.\nPenzije Plate Srbija Valjevo\t2019-09-05\nTagged with: Penzije Plate Srbija Valjevo\nPrevious: Ljubino slikarstvo, bljesak koji traje\nNext: Informatika obavezna i u nižim razredima osnovne škole


Sud u Londonu usvojio žalbu Ukrajine na presudu o isplati dugovanja Rusiji\nSud u Londonu usvojio žalbu Ukrajine na presudu o isplati dugovanja Rusiji\nViši sud u Londonu usvojio je žalbu Ukrajine na presudu o isplati dugovanja Rusiji u iznosu od tri milijarde dolara.\nS tim u vezi, oglasio se šef ruskog Ministarstva finansija Anton Siluanov, koji je rekao da će se Rusija zbog toga obratiti Vrhovnom sudu Engleske.\n„Ova odluka na određeno vreme produžava konačno rešenje ovog spora između Rusije i Ukrajine. Nadamo se da će sledeći korak biti dovoljan da se konačno pronađe objektivno rešenje“, rekao je.\nPrema prethodnoj presudi, na koju je Ukrajina uložila žalbu, Ukrajina je trebalo Rusiji da isplati nominalnu vrednost obveznica u iznosu od tri milijarde dolara, kao i da nadoknadi deo sudskih troškova.\nKijev je, prema toj presudi, takođe bio obavezan da nadoknadi 75 miliona dolara u vidu kamata na dug, kao i kaznu za kašnjenje u plaćanju, koja se obračunava od 21. decembra 2015. godine.