UNIFORMAMA PROTIV ŠAMARA - RanacRanac\nUvođenje uniformi u škole, prema mišljenju ministra prosvete Mladena Šarčevića, bitna je pedagoška kategorija, jer uči decu od početka da u školi postoji red. A to sve, kako ocenjuje, može čak i preventivno da deluje u pogledu kasnijeg ponašanja učenika. On istovremeno najavljuje i da bi ocena koju škola dobije u procesu eksternog ocenjivanja mogla da zavisi od toga da li deca nose uniforme ili ne. A, opet, od te ocene škole zavisiće i plate nastavnika.\nOdgovarajući na pitanje novinara B92, kako bi to školske uniforme mogle da pomognu u slučajevima školskog i porodičnog nasilja, kad mnoge škole nemaju, na primer, pedagoge i psihologe i da li ćemo sad da im „obučemo uniforme i radiće što ne rade psiholozi i pedagozi“, ministar Šarčević je odgovorio da su one „pedagški veoma bitna kategorija“.\n– Ako ne učite dete od malena šta je red u školi ili bilo gde, onda će to dete u pubertetu da opali šamar nastavniku, jer mu granicu niste postavili na vreme – rekao je Šarčević za B92, a na konstatciju novinarke da se to uči u školi, ali teško u uniformi, ministar je uzvratio: „I kod kuće,ali ako mislte da škola i Ministarstvo prosvete treba da poprave sve grehe koje nije popravila porodica, policija, društvo, onda je to zabluda. Mi smo samo jedan segment društva.“\nOn je dodao da je pitanje uniformi rešeno svuda, od SAD do Japana, preko većine evropskih zemalja.\nNa pitanje kako misli da natera roditelje i decu da nabave, odnosno nose uniforme, Šarčević je rekao da će ih naterati „voljno“, odnosno „njihovom voljom“.\n– Ako škola bude procenjivala efeke i vrednosti koje se eksterno ocenjuju, a imate i oblast etosa, a to je uređenost škole, prijemčivost đaka, grafiit, murali, ako bude nagrađivanja prema spoljnoj oceni, a trebalo bi da bude, onda će se desiti da imati manja para, a onda će imati manje plate, takod a mislim da će biti vrlo zainteresovani da da ukupan izlged škole pa i ta uniforma bude nešto što je prvi korak – rekao je Šarčević.\nOn je, takođe, dodao da država ne bi trebalo da utiče na cenu udžbenika, jer je konkurencija i uvedena kako bi došlo do tržišnih uslova i ponovio da mu se postojeći zakon “ne sviđa”, te da će se od iduće godine raditi na njegovoj izmeni.\nŠarčević je rekao i da se u 2018. godini kreće u reformu plana i programa i da će tada doći do digitalizacije sistema pa i digitalizacije udžbenika.\nDA LI SU NAM ČISTE ŠKOLE?


Ademović nakon pretresa: Budnjo nije osumnjičen | Starmo\nNaslovnica BiH Ademović nakon pretresa: Budnjo nije osumnjičen\nSarajevo — Pripadnici MUP-a KS jutros su, po nalogu Tužilaštva BiH, vršili pretrese stanova Muamera Budnje, Ševala Kovačevića i još jednog objekta na Ilidži. Advokat Muamera Budnje, Vlado Ademović, kazao je kako je njegov klijent “nije osumnjičen”.\nTužilaštvo BiH je provjeravalo ono što je ranije radilo Tužilaštvo Kantona Sarajevo, te su ponovo izvršili pretres prostora koje koristi Muamer Budnjo, u potrazi za dokazima koji bi upućivali na krivično djelo skrivanje dokaza, ili pomoć učiniocu nakon počinjenja krivičnog djela – prenosi N1.\nAdamović tvrdi da prilikom pretresa ništa nije pronađeno, te da njegov klijent nije osumnjičen, nego pozvan da kao “odgovorna osoba”. Ponovio je tvrdnju da u vrijeme kada se “sve dešavalo” Budnjo nije bio tu.\nMuriz Memić, otac stradalog Dženana Memića, kazao je kako je jutrošnja akcija MUP-a KS “bila očekivana, ali da je žalosno jer je to trebalo biti urađeno 2016. godine”.


Država BiH na osnovu nagodbi građanima isplatila 4,1 milion KM - Klix.ba\nDržava BiH na osnovu nagodbi građanima isplatila 4,1 milion KM\nSlučajevi pred sudom u Strazburu\n29.1.2013. u 08:04\nEvropski sud za ljudska prava u Strazburu do sada je kao neprihvatljive odbacio 46 aplikacija protiv BiH, na osnovu kojih su aplikanti na ime pravedne naknade i troškova postupka od BiH potraživali više miliona KM, ali im je, uprkos tome, po osnovu prijateljskih nagodbi, do danas ukupno isplaćeno 4.198.857,46 KM\nU međuvremenu BiH je zaključila prijateljske nagodbe pred Sudom u odnosu na 125 aplikacije i dala četiri unilateralne deklaracije, stoji u Odgovoru Vijeća ministara BiH na poslaničko pitanje Nermina Purića, o čemu će Predstavnički dom Parlamentarne skupštine BiH 31. januara voditi raspravu.\nZaključene prijateljske nagodbe iz kojih proizilazi obaveza izvršenja za Republiku Srpsku odnose se na izvršenje domaćih presuda kojima su aplikantima dosuđena potraživanja ratne štete.\nPrijateljske nagodbe po osnovu kojih za Federaciju BiH nastaje obaveza na izvršenje odnose se na smještaj neuračunljivog počinioca krivičnog djela u odgovarajuću ustanovu, nagodba u predmetu Hadžić iz oktobra 2005. godine koja do danas nije izvršena, zatim nagodbe o određivanju zakonitog pritvora neuračunljivim počiniocima krivičnih djela ("Zečević i drugi"), te nagodba u predmetu isplate novčane naknade za oduzetu imovinu ("Muratspahić i drugi"). Prijateljska nagodba po osnovu koje je za BiH nastala obaveza na izvršenje odnosi se na nerazumnu dužinu trajanja postupka pred domaćim organima ("Ješić protiv BiH").\nDakle, po osnovu prijateljskih nagodbi do danas je ukupno isplaćeno 4.198.857,46 KM.\nVijeće ministara BiH u Odgovoru poslaniku Puriću zaključuje da "postojanje više nivoa vlasti u BiH stvara dodatne značajne poteškoće kada je riječ o zastupanju BiH pred Evropskim sudom s aspekta neophodne saradnje s brojnim institucijama vlasti u BiH, kao i zbog činjenice postojanja različitog zakonodavstva iz iste oblasti, te različite prakse nadležnih sudskih i drugih tijela".\nNavodi se da zbog istog razloga postoje i poteškoće u procesu izvršenja presuda Suda, s aspekta nužne koordinacije nadležnih institucija svih nivoa vlasti u BiH.\nTakođe, često je za potpuno izvršenje presude potreban i konsenzus o ključnim pitanjima među domaćim institucijama različitih nivoa vlasti, a to nije uvijek jednostavno postići, tako da ova činjenica znatno otežava i odugovlači potpuno izvršenje pojedinih presuda donesenih protiv BiH.\nNa kvalitet zastupanja, kako je konstatovano, utiče i činjenica da nadležne institucije vrlo često ne dostavljaju tražene informacije i dokumentaciju u propisanim rokovima, te propuštaju da samoinicijativno i proaktivno učestvuju u postupku zastupanja i da redovno obavještavaju zastupnika o svim novim pravno relevantnim činjenicama u prednacrtu koji je u postupku pred Evropskim sudom, već reaguju samo na izričita i ponovljena traženja zastupnika, što dodatno otežava proces zastupanja pred Sudom.\nKako bi se poboljšalo proaktivno učešće nadležnih institucija u postupku zastupanja, neohodno je kontinuirano raditi na obrazovanju državnih službenika na svim nivoima vlasti u BiH o načinu postupanja i rada Evropskog suda za ljudska prava, o ulozi zastupnika Vijeća ministara BiH pred Evropskim sudom, te o značaju koji postupci pred Evropskim sudom i presude ovog Suda imaju za BiH i samim tim za sve nivoe vlasti u BiH.\nTokom dosadašnjeg rada Kancelarije zastupnika pokazalo se da gotovo sve presude koje su do sada donesene protiv BiH otkrivaju postojanje strukturalnog problema koji zahvata veći broj osoba u BiH, te povlače za sobom obavezu BiH da preduzme generalne mjere koje će otkloniti utvrđenu povredu prava u odnosu na sve osobe koje su njome zahvaćene.\nVijeće ministara BiH, odnosno njegov zastupnik pred Sudom u Strazburu, smatraju da je od posebne važnosti izvršenje presude u predmetu "Sejdić - Finci" protiv BiH, koje se sastoji u izmjeni "diskriminatorskih" odredaba Ustava BiH i Izbornog zakona BiH, i čije je izvršenje u centru pažnje ne samo Savjeta Evrope, nego i šire međunarodne zajednice, uključujući i EU.\nEfikasnim i blagovremenim izvršenjem ove presude, BiH će pokazati sposobnost i spremnost da poštuje presude Evropskog suda za ljudska prava, a samim tim i da ispunjava svoje međunarodne obaveze. U protivnom, u slučaju neopravdanog odlaganja i odugovlačenja sa izvršenjem ove presude, BiH rizikuje da dobije loš međunarodni imidž i da uspori proces pridruživanja EU zbog nepoštivanja ljudskih prava i presuda Europskog suda za ljudska prava.\nU odgovoru stoji, takođe, da je izvršenje ove presude redovno predmet debate na svakom sastanku Komiteta ministara Vijeća Evrope i do sada je Komitet ministara donio nekoliko odluka u vezi sa ovim slučajem u kojima je izražena zabrinutost zbog neizvršenja presude, odnosno zbog dosadašnjeg nepostojanja političkog konsenzusa o izmjenama Ustava BiH i Izbornog zakona BiH.\nU narednom periodu potrebno je hitno preduzeti mjere da bi se u BiH otklonile povrede prava utvrđene kako u presudama Evropskog suda, tako i u odlukama Ustavnog suda BiH i bivšeg Doma za ljudska prava.\nAžurnim otklanjanjem povreda prava utvrđenih u odlukama Ustavnog suda BiH i bivšeg Doma za ljudska prava nadležne institucije, između ostalog, pridonose i smanjenju broja predmeta pred Evropskim sudom za ljudska prava, kao i umanjenju finansijskih posljedica za BiH zbog nepoštivanja ljudskih prava.\nZa kvalitetno zastupanje interesa BiH pred Evropskim sudom za ljudska prava, kao i za ažurno izvršenje presuda od ključne važnosti jeste da relevantne institucije svih nivoa vlasti na traženje zastupnika Vijeće ministara BiH blagovremeno dostavljaju informacije i dokumentaciju potrebnu za zastupanje pred Sudom, te da blagovremeno izvršavaju sve obaveze koje proizlaze iz konačnih presuda.\nUsljed konstantnog povećanja broja predmeta pred Sudom i presuda donesenih protiv BiH, koje su u procesu izvršenja i koje za sobom povlače preduzimanje generalnih mjera na cijeloj teritoriji BiH, neophodno je povećati broj zaposlenih u Kancelariji zastupnika, a da bi BiH i svi nivoi vlasti bili adekvatno zastupani kako pred Sudom, tako i pred Komitetom ministara Vijeća Evrope u procesu izvršenja presuda, stoji na kraju odgovora.\nprije 15h 37m 94\nprije 15h 56m 121\nprije 11h 26m 203\nprije 11h 2m 115\nprije 17h 30m 62


Latvija - BiH: Analiza utakmice | Sportske Kladionice\nHome Sportsko klađenje Prognoze utakmica Latvija – BiH: Analiza utakmice\nIako su u punom sastavu jedna od osam najboljih evropskih selekcija, reprezentacija Latvije nije nastupila na Svetskom prvenstvu u Kini prethodne godine. Razlog tome je što Latvijci tokom kvalifikacija nisu mogli računati na svoje najbolje igrače, pa su skoro kompletne kvalifikacije odigrali bez Kristapsa Porzingisa, braće Bertans, Janisa Time, Rodionsa Kuruksa i Janisa Strelnieksa. U identičnoj situaciji će biti i sada u kvalifikacijama za Evropsko prvenstvo, s tim da u grupi sa Grčkom, Bugarskom i BiH ipak imaju dosta veće šanse da izbore nastup na Eurobasketu nego što je to bio slučaj u prethodnim kvalifikacijama. Latvija u ovaj ciklus ulazi sa novim selektorom, Roberts Štelmahers je na toj funkciji zamenio Arnisa Vecvagarsa.\nBosna i Hercegovina kvalifikacije dočekuje sa velikom željom da izbore nastup na predstojećem Eurobasketu posle propuštanja takmičenja 2017. godine. Da bi se našla na smotri 24 najbolje evropske selekcije, Bosna i Hercegovina mora izboriti jednu od prve tri pozicije, što nije nemoguća misija u grupi u kojoj se nalaze. Ova selekcija je prethodne kvalifikacije za Svetsko prvenstvo iskoristila da neke mlade igrače uvrsti u prvi tim, pa selektor Vedran Bosnić koji je tokom tih kvalifikacija preuzeo dužnost, ima jasnu sliku tima kojim komanduje.\nKao što je već pomenuto, Latvija ne može računati na svoje igrače koji igraju u evroligaškim i NBA timovima, ali i pored toga Latvijci imaju nekoliko solidnih igrača. Nosioci tima u ovim kvalifikacijama će biti Aigars Škele, Mareks Mejeris, Artis Ate i kapiten Janis Blums koji ima zavidnu evropsku karijeru iza sebe.\nKada je u pitanju Bosna i Hercegovina, najveći problem ove ekipe će biti to što selektor Bosnić nema izraženog lidera. Ranije, tu ulogu je na sebe preuzimao Džanan Musa koji zbog obaveza u Bruklin Netsima ne može pomoći svojoj selekciji u ovim kvalifikacijama. Odsutan je i Nemanja Gordić zbog povrede, tako da su najzvučnija imena u ovoj selekciji Emir Sulejmanović, Andrija Stipanović, Miralem Halilović i Milan Milošević. Pored pomenutog Stipanovića, tu je još nekoliko igrača iz ABA lige: Aleksandar Lazić, Muhamed Pašalić i Edin Atić.\nLatvija i Bosna i Hercegovina su međusobni igrali tri puta, a sve mečeve su odigrali u okviru ciklusa za Evropsko prvenstvo 2013. godine. Najpre su odmerili snage dva puta u kvalifikacijama i pobede su u oba navrata odnele domaće ekipe, da bi potom igrali i na samom prvenstvu Evrope, a tamo je Latvija slavila rezultatom 86:75.\nPredlog za ovaj susret je Latvija -3 (pobeda Latvije sa četiri ili više poena razlike, a ako bude tačno tri razlike vraća se ulog). Kladionica Bet365 nudi kvotu 1,71 za ovu opkladu. Ovo je duel dve selekcije koje su kvalitetom dosta slične, međutim Latvija je u ovom sastavu odigrali skoro čitave prethodne kvalifikacije i sigurno su bolje uigrani od Bosne i Hercegovine. Važan faktor je i prednost domaćeg terena s obzirom da je poznato koliko se košarka voli u ovoj državi i jasno je da će dvorana u Rigi biti ispunjena do poslednjeg mesta. Latvija forsira brzu igru, sa dosta šuteva za tri poena, a pitanje je može li Bosna i Hercegovina ispratiti taj ritam uzimajući u obzir činjenicu da u svom sastavu Bosanci nemaju niti jednog profilisanog šutera.


Za pola godine na bolovanju bilo više od 100.000 Srba\nViše od 100.000 ljudi je bilo na bolovanju za pola godine, a kao razlog za opravdano odsustvo sa posla najčešće se navode trudnoća, rađanje i babinje, zatim povrede, posledice trovanja i delovanja drugih spoljnih sila, dok je treći najučestaliji uzrok neko maligno oboljenje.\nNa odsustvo sa posla duže od 30 dana, sa namerom da se leči, u prvih šest meseci ove godine otišlo je 113.840 građana Srbije, među kojima, logično, prednjače Beograđani, Novosađani i Nišlije, piše "Telegraf".\nPrema podacima RFZO, koji vodi statistiku u cilju isplate naknade iz budžeta za zaposlene i čije su komisije nadležne za zaključivanje bolovanja, najveći broj otvoren je u martu 2017. godine.\nU januaru je 22.854 pacijenta bilo privremeno sprečeno za rad, u februaru 21.667, u martu 24.127, u aprilu 22.036, u maju 22.650 i u junu 22.542 radnika - pokazuju tabele RFZO, u koje ne ulaze odsustva kraća od 30 dana, za koje niko u državi i ne vodi evidenciju.\nTako je u prvoj polovini godine zbog trudničkog/porodiljskog odsustva bolovanje otvoreno u ukupno 32.416 slučaja, (najveći broj u maju - 5.758, najmanji u februaru - 4.885).\nUsled povređivanja, trovanja i drugih sličnih nezgoda, bolovanje je odobreno ukupno 27.243 osobe, najviše u martu, a najmanje u junu. Zbog tumora je u istom periodu odsustvo sa rada traženo ukupno 15.004 puta, u proseku oko 2.500 ljudi svakog meseca, kažu u RFZO.\nAko bi se broj bolovanja do kraja godine duplirao (a može da bude i veći), mogli bismo da govorimo o najmanje 228.000 slučajeva, prenosi "Telegraf". Poređenja radi, tokom 2013. godine zabeleženo je ukupno 276.950 slučajeva privremene sprečenosti za rad. U 2014. godini taj broj je skočio na 283.199, tokom 2015. godine ta cifra je dodatno porasla na 299.156, dok je u prvih devet meseci 2016. godine na bolovanje otišlo 216.017 ljudi.


ZEMUNSKA KASARNA BIĆE SRUŠENA: 10.000 stanova biće na tom mestu\nNovo naselje u centru Zemuna\n23.01.2016. 12:33h 25.05.2017. 10:06h\nBEOGRAD - Direktor Građevinske direkcije Srbije Nebojša Šurlan je najavio danas gradnju novog naselja na prostoru kasarne "Aleksa Dundić" u Zemunu sa više od 1.000 stanova, a radovi će krenuti krajem ove ili početkom 2017. godine.\nOn je rekao da će se, nakon iskustva sa prodajom stanova na sličnom projektu "Stepa Stepanović" na Voždovcu, više graditi manji stanovi pošto su zbog platežnih mogućnosti građana i najtraženiji. "Gledaćemo da cene tih stanova budu do oko 70.000 evra, da bi rata iznosila između 200 i 250 evra po kvadratnom metru, po trenutnim stopama zaduženja", naveo je Šurlan.\nGDS nastavlja uspešnu saradnju sa Ministarstvom odbrane koja podrazumeva izgradnju stambenih naselja na lokacijama bivših kasarni, a deo tih stanova je namenjen stambenom zbrivanjavanju pripadnika vojske. On je kazao da je GDS u 2015. sa Ministarstvom odbrane, a uz pomoć Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, sklopila ugovor o razmeni imovine. "Mi imamo stanove koji su vojsci potrebni, pa smo izvršili zamenu po proceni Poreske uprave. Razmena je bila procenjena na 12,5 miliona evra", naveo je Šurlan dodajući da je GDS postala vlasnik tog zemljišta i da se već pripremaju projekti za naselje Aleksa Dundić.\nPrema njegovim rečima, razmatraju se urbanistički planovi odnosno planovi generalne regulacije koji bi trebalo da budu usvojeni do februara ili marta ove godine. "Očekujemo da bi do leta to moglo da se završi i onda krećemo sa projektovanjem tako da početak radova očekujem krajem ove ili početkom 2017. godine", kazao je Šurlan. On je dodao da će se u 2016. graditi i dve zgrade u naselju "Ivan Ribar" na Novom Beogradu.\n"Projektna dokumentacija i idejni projekat su dostavljeni državnoj Revizionoj komisiji i dobili smo zeleno svetlo. Nastavljeno je projektovanje i očekujemo da glavni projekti budu završeni u februaru, u martu pribavljamo dozvolu i očekujemo početak radova", naveo je Ssurlan. Rok za završtak je godinu dana tako da u GDS očekuju da ti stanovi budu useljivi početkom sledeće godine. GDS namerava da oko 50 stanova iskoristi za rešavanje hemijski kontaminiranih zgrada - tzv. smrdljivih zgrada, dok će se ostalih 150 stanova naći na tržištu i to će uglavnom biti manji stanovi, jednosobni, dvosobni i trosobni rekao je Šurlan.\nDirekcija je, ističe on, opredeljena za projekte stanogradnje i u prethodnih 15 godina je sagrađeno oko milion kvadratnih metara stambenog prostora. On je naveo da je, prema podacima Udruženja banaka Srbije, u poslednje četiri godine ugovoreno samo 16.000 stambenih redita, što je relativno mali broj ako se uzme u obzir da je od 2006. ukupno odobreno 101.000 stambenih kredita. "To pokazuje da je smanjena zainteresovanost građana za kupovinu stanova i njihovih mogućnosti da uzmu kredit. GDS je u tom periodu napravila dobar rezultat i u posednje četiri godine mi smo prodali više od 4.000 stanova, a najviše na projektu Stepa Stepanović i Ivan Ribar u Beogradu", kaže Šurlan. On je naveo da je najintresantnija kvadratura za kupce bila između 40 i 55 kvadrata, tako da je sa cenom od 1.290 evra sa PDV po kvadratu njima bilo potrebno između 50 i 70 hiljada evra.\n"Naša procena je da građanin sa prosečnim primanjima može da se zaduži u tom opsegu i ako se uzmu u obzir kamate koje su tada važile rate se su bile od 250 do 300 evra mesečno, a pošto kamate padaju trenutno bi iznosile između 180 i 250 evra", rekao je Šurlan. U naselju Stepa Stepanović je ostalo oko 160 stanova veće kvadrature, gde je cena kvadrata u rasponu od 980 do 1280 evra. U prodaji je trenutno i oko dvadesetak stanova u naselju Dr Ivan Ribar po ceni od 1290 evra, kao i dvadesetak u naselju Sunčana strana u Novom Sadu po ceni od 830 evra po metru kvadratnom. To su sve stanovi veće kvadrature i GDS je omogućila tri olakšice za njihovu kupovinu.\nPrva je beskamatna pozajmica do 20 odsto vrednosti stana za obezbeđivanje učešća za kredit i deo te pozajmice, do devet odsto, kupac prvog stana vraća nakon refundacije PDV-a, a preostalih 11 odsto na 10 godina bez kamate. Druga olakšica su popusti za veću kvadraturu i treća je gratis garažno mesto uz kupovinu trosobnog i četvorosobnog stana u Stepi.\nkasarnaZemunstanovigradnjaNebojša Šurlangrađevinska direkcijaAleksa Dundić


Luis Skola, Foto: EPA/Roman Pilipey\nGaučosi su u polufinalu savladali Francusku sa xx:xx i u borbi za zlato igraće protiv Španije koja je posle dva produžetka savladala Australiju\nObjavljeno: 13.09.2019. 15:53h\nArgentina je drugi finalista Mundobasketa.\nGaučosi su u polufinalu savladali Francusku sa 80:66 i u borbi za zlato igraće protiv Španije koja je posle dva produžetka savladala Australiju. Ponovo je najzapaženiji bio vremešni Luis Skola koji je ponovo delio lekcije centrima protivničkog tima.\nOd početka meča su Argentinci počeli da zatrpavaju koš rivala i prvu četvrtinu rešili u svoju korist sa 21:18. Isto je bilo i u nastavku pa je Argentina na poluvreme otišla sa prednošću od 39:32 zahvaljujući trojci Kampaca u poslednjim trenucima druge četvrtine.\nDetalj sa meča Francuske i Argentine foto: EPA/How Hwee Young\nNisu imali milosti Gaučosi prema Francuzima ni u nastavku utakmice. Treća četvrtina pripala je Argentini sa 21:16, u konačnom rezultatu 60:48. Probudila se Francuska u poslednjoj deonici, ali to nije bilo dovoljno da se preokrene pa će se Francuzi protiv Australijanaca boriti za bronzu.\nNajefikasniji u argentinskom timu bio je Luis Skola sa 28 poena i 13 skokova, a pratili su ga Kampaco sa 12, Dek sa 11 i Vildoza sa 10. U poraženom sastavu najefikasniji je bio Frank Ntilikina sa 16 poena, dok je dvocifren bio još samo Evan Furnije sa 10.\nOTKRILI SMO KO JE VRELA NAVIJAČICA BRAZILA BEZ BRUSA: Uopšte nije iz te zemlje, a pogledajte tek njene druge fotke!\nDOŽIVI PRVENSTVO: Šta sve možemo da očekujemo od finala Svetskog prvenstva u košarci?\nČEŠKA KAO AMERIKA: Aleksandar Đorđević zna recept za pobedu protiv iznenađenja Mundobasketa!\nSvetsko prvenstvo u košarciSvetsko prvenstvo u košarci 2019Svetsko prvenstvo u košarci u KiniMundobasketMundobasket 2019Košarkaška reprezentacija ArgentineKošarkaška reprezentacija FrancuskeLuis SkolaEvan Furnije


U maju ocena fiskalne strategije za 2012. – Nadlanu.com\nU maju ocena fiskalne strategije za 2012.\nObjavljeno 24. apr 2011. / 00:00:00\nBEOGRAD, 24. aprila (Beta) – Fiskalni savet je završio ocenu stanja budžeta Srbije u prvom tromesečju ove godine, a u maju će se uključiti u pripremu državnog budžeta za 2012. godinu, najavio je predsednik Fiskalnog saveta Pavle Petrović.\n"Vlada Srbije do 15. maja treba da Fiskalnom savetu dostavi izveštaj o fiskalnoj strategiji u 2012. godinu, gde će biti projektovan budžetski deficit u narednoj godini, kao i kretanje plata i penzija", rekao je Petrović za agenciju Beta.\nOcenu vladine fiskalne strategije Fiskalni savet će, kako je dodao, sastaviti u roku od mesec dana i dostaviti je Skupštini.\n"To je novina u odnosu na dosadašnji postupak pripreme budžeta jer je ranije vlada u maju objavljivala budžetski memorandum za narednu godinu i projekcije za sledeće dve godine, ali su utvrđeni okviri bili 'labavljeni' do decembra, kad je usvajan budžet", rekao je Petrović.\nIzmenama Zakona o budžetskom sistemu, na osnovu kojih je krajem marta ove godine osnovan Fiskalni savet, predviđeno da Skupština ima veću ulogu u pripremi državnog budžeta.


Dom za stare Nina, nega nepokretnih lica, dom za stare zemun, Beograd | Infostar\nInfostar» Kompanije» Zdravlje i medicina» Domovi za stare» Dom za stare Nina\nDom za negu starih lica nina, nega nepokretnih lica, dom za stare zemun, briga o starim licima, dom nina, medicinska nega starih lica, dom za stara lica jajinci, medicinski nadzor\nBeograd, Zemun, Bačka 21c\nSa zadovoljstvom Vam predstavljamo dom za smeštaj i negu starih lica u Beogradu luks kategorije\nDom za stare „NINA“ je dobio licencu od 15.03.2017 godine. Broj licence 252.\nDom za stare se nalazi u mirnom delu delu Zemuna, u ulici Bačkoj 21c, kod okretnice autobusa 18 i 83, u neposrednoj blizini su stajališta atobuskih linija 15 i 78. Predstavlja skladnu i neodvojivu lokacjsku celinu sa ostalim delovima grada čime je olakšana poseta korisnicima, brza medicinsko tehnička podrška i istovremeno predstavlja mirnu oazu nadomak samog centra grada. www.domovizastare.com\nDetaljnije informacije o smeštaju u Zemunu, uslovima i svemu što Vas zanima možete dobiti putem telefona 011/3750 905 ili 011 3166 124\nDrugi dom se nalazi u mirnom delu grada, u Jajincima, u ulici Save Jovanovića 36a.\nSa svim svojim prednostima, „Nina“ u potpunosti menja predstavu o klasičnoj formi smeštaja za stara i bolesna lica.\n„Nina“ nudi luksuzan smeštaj i vrhunsku negu.Od nege, higijene i ishrane pa do medicinskih usluga, radne terapije i društvenog života, sve je osmišljeno u cilju pružanja visoko kvalitetnih usluga kako bi se naši korisnici osećali sigurno, komforno i zbrinjeno. www.domzastarenina.com\nPosete su svaki dan od 10:30 do 12:30 i od 15 do 18 popodne\nDom za stare Nina, domovi za stare Beograd, medicinska nega starih lica\nDom za stare Nina, domovi za stare Beograd, briga o starim licima\nDom za stare Nina, domovi za stare Beograd, uredno i cisto\nDom za stare Nina, domovi za stare Beograd, luksuzan smeštaj i vrhunsku negu\nDom za stare Nina, domovi za stare Beograd, medicinski nadzor\nDom za stare Nina, domovi za stare Beograd, dom za stara lica jajinci


Mrkela za RTS: Odluka pada u Beogradu - Izazov\nMrkela za RTS: Odluka pada u Beogradu\nRadio-televizija Srbije 21. avgusta 2019. 13:06\nFudbaleri Crvene zvezde će večeras u Bernu, protiv švajcarske ekipe Jang bojs, odigrati prvu utakmicu plej-ofa za plasman u Ligu šampiona.\n"Jang bojs je dobra, kvalitetna ekipa, koja poslednjih godina igra zapaženo u Evropi. U poslednjoj sezoni su igrali Ligu šampiona i osvojili četiri boda. Kako takmičenje odmiče, igrate sa sve jačim protivnicima. Znamo njihove kvalitete, očekuju nas dva neizvesna duela", rekao je Mrkela za RTS.\nSportski direktor Crvene zvezde veruje da će i posle meča u Bernu sve biti otvoreno.\n"Mislim da prvi meč neće odlučiti, retko se dešava da se u prvom meču reši pobednik. Očekuje nas tvrda, neizvesna utakmica, verujem da ćemo imati šanse i da ćemo znati da ih iskoristimo", rekao je Mrkela.\nUtakmica između Jang bojsa i Crvene zvezde igra se na stadionu "Švajcarska", s početkom u 21 čas uz direktan prenos na Prvom programu RTS-a, strim je na RTS Planeti, a na našem portalu možete pratiti tok meča i kretanje rezultata.\nStanković i Milošević zajedno poručili: Dajte krv, naših pet-deset minuta nekome mogu…\nSon mora u karantin zbog korona virusa: Fudbaler Totenhema posetio…\nStanković i Milošević zajedno poručili: Dajte krv, naših pet-deset…


Vlade KS dala saglasnosti za izgradnju tramvajske pruge Ilidža – Hrasnica, nabavku tramvaja i obnovu trolejbuske mreže – Gradski prevoz\nVlade KS dala saglasnosti za izgradnju tramvajske pruge Ilidža – Hrasnica, nabavku tramvaja i obnovu trolejbuske mreže\nVlada KS je na današnjoj 42. redovnoj sjednici dala saglasnost na kapitalni projekt izgradnje tramvajske pruge Ilidža – Hrasnica za čiju realizaciju je potrebno osigurati procijenjeni iznos od 46 miliona KM. Projekt je usklađen sa Strategijom razvoja KS do 2020. godine, te uvršten u nacrt Programa javnih investicija KS za period 2020 – 2022. godine.\n„Projekt je u visokom stepenu spremnosti. Urađena je kompletna projektna dokumentacija i riješeni gotovo svi predmeti imovinsko-pravnih odnosa. Očekujemo da bi u kratkom roku mogli imati građevinsku dozvolu za izvođenje radova“, rekao je u obrazloženju ove tačke dnevnog reda ministar saobraćaja Adnan Šteta.\nRadi se o projektu iz 1985. godine, sa dodatnih 12 kilometara pruge i novih 16 stanica. Ideja o izgradnji prisutna je zadnjih decenija u raznim planovima razvoja Sarajeva. Počeci planiranja realizacije ovog projekta datiraju iz vremena kada je u „Urbanističkom planu grada Sarajeva za period 1986 – 2015.“ predviđen pojas za smještanje planirane dvokolosiječne tramvajske pruge, uz pripadajuću kontaktnu i napojnu mrežu, tramvajskim stajalištima i novom okretnicom kod nekadašnjeg fabričkog kompleksa FAMOS u Hrasnici. Pojas za tramvajsku prugu planiran je u kontekstu primarne gradske cestovne saobraćajnice od Ilidže do Hrasnice sa dva odvojena kolovoza sa po dvije saobraćajne trake širine po 3,5 metara.\nNa istoj sjednici Vlada je dala saglasnost i za projekt obnove voznog parka tramvajskog saobraćaja sa ukupnim procijenjenim iznosom sredstava od 80 miliona KM. Projektom je predviđena nabavka 20 novih tramvaja.\n„Obnovom tramvajskog voznog parka će se u znatnoj mjeri povećati kapacitet voznog parka i dovesti na nivo koji će zadovoljavati stvarne potrebe korisnika. Osim toga, unapređuje se javni linijski prijevoz putnika, koji je komunalna djelatnost od javnog interesa i obavlja se kao javna služba, a podrazumijeva prijevoz putnika po linijama na području KS“, obrazložio je ministar Šteta.\nRedovni tramvajski saobraćaj odvija se na 24,5 km pruge, na kojima svaki radni dan prometuje prosječno 39 tramvaja, a za zadovoljenje registrovanog reda vožnje potrebno je ukupno 51 tramvaj. Vozni park sastavljen je od više tipova tramvaja, čija je prosječna starost 37 godina, što značajno prelazi amortizacioni period tramvajskog vozila.\nVlada je danas dala saglasnost i na obnovu trolejbuske kontaktne mreže i elektrovučnih podstanica potrebnih za uspostavljanje trolejbuskog saobraćaja do Vogošće sa ukupno procijenjenim iznosom od 9.840.000 KM.\n„Uspostavljanjem trolejbuske linije za Vogošću ostvarila bi se mogućnost prevoza oko 24.000 putnika dnevno, smanjila zagađenost zraka u Sarajevu i povećao kvalitet usluga prevoza putnika u Sarajevu“, kazao je ministar Šteta.\nDo konačnog saniranja trolejbuskog saobraćaja na predratni nivo ostala je dionica od ulice Alipašina do naselja Vogošća u ukupnoj dužini od oko 16 kilometara. Na linijama 105 i 106 prije rata, dnevno je saobraćalo 16 trolejbusa.\n„Ovo su projekti Vlade koji će transformisati Kanton Sarajevo“, naglasio je premijer KS Edin Forto, nakon njihovog usvajanja.\nTags: Adnan ŠtetaGRASNabavke vozilaPruga


VUČELIĆ: Pošteno posrćemo, ne nameštamo da bismo se izvadili (FOTO) | Najnovije vesti - Srbija danas\n27.12.2018. • 14:18 Srbija Danas\nVUČELIĆ: Pošteno posrćemo, ne nameštamo da bismo se izvadili (FOTO)\nPromovisan je i kalendar.\nFudbaleri Parttizana nalaze se na zimskoj pauzi, a na tradicionalnom novogodišnjem koktelu predstavljen je i kalendar za sledeću godinu (više pročitajte OVDE). Prisutne je pozdravio i predsednik kluba iz Humske, Milorad Vučelić, uz osvrt na godinu na izmaku.\nZAVRŠEN JE ODMOR: Jokanović PREUZIMA bivšeg prvaka Evrope! (FOTO)\n- Ovo je vreme iskušenja za Partizan, nije vreme pada, a iako je posrtanje to je onda ono gorko posrtanje. Pošteno posrćemo i takmičarski, ne nameštamo da bismo se izvadili i ne potežemo nameštanje kao neki spas i izbavljenje. Nećemo koristiti nameštanje kao vid uspeha. Naći će se tu i žrtve, biće svega od toga i u narednoj godini. Kada svi misle da se nebo zatvorilo, uvek je bilo rešenja kroz istoriju Partizana. Verujem da će naredna godina biti bolja od prethodne - kazao je Vučelić.


TAPA FSR – Zahtevi za bezbednost tereta | Logistika | SGS Srbija\nPočetak › Logistika › Provere, sertifikacija i obuka › Bezbednost › Bezbednost lanca snabdevanja\nLogistika TAPA FSR – Zahtevi za bezbednost tereta\nDa biste obezbedili sigurnost robe u lancu snabdevanja vaše organizacije, primenite TAPA zahteve za bezbednost tereta.\nFirme koje skladište veoma vrednu robu kao što su farmaceutski proizvodi, odeća, duvan i maloprodajna i tehnička roba u skladištima i distributivnim centrima primenjuju ovaj standard da bi zaštitile svoja skladišta, kao i skladišta firmi koje za njih transportuju robu.\nSGS je odobren od strane Udruženja za zaštitu transportovane imovine (TAPA) da širom sveta vrši sertifikovane provere u odnosu na njihove zahteve za bezbednost tereta. Naša procena za TAPA sertifikaciju obuhvata proveru elemenata u okviru vašeg poslovanja, kao što su kontrola pristupa, provere zaposlenih, zaštita perimetra, uređaji za zaštitu od uljeza, sistemi praćenja, oblasti za skladištenje veoma vredne robe i tranzitna kašnjenja. Proces provere vodi računa i o slabostima vaših skladišta, distributivnih centara i objekata za prikupljanje i određuje minimalne bezbednosne mere za vozače.\nKao ključni element upravljanja lancem snabdevanja, TAPA sertifikat za logistiku pokazuje da vodite računa o unapređenju i poboljšanju bezbednosti, kao i o ispunjavanju zahteva kupaca.\nKao vodeće svetsko telo za verifikaciju i sertifikaciju, vršimo provere u skladu sa svetskim i regionalnim zahtevima za bezbednost, kao što su:\nISO 28000 (takođe postoji sertifikacija),\nPartnerstvo sa SGS-om u cilju postizanja TAPA sertifikacije za zahteve za bezbednost tereta dovodi do boljeg procesa, sve većeg broja iskusnog osoblja i održivijeg odnosa sa klijentima, što pak donosi profitabilnu konkurentsku prednost. Mi smo vodeća organizacija na tržištu u polju transporta i bezbednosti lanca snabdevanja.\nPoboljšajte bezbednost lanca snabdevanja uz TAPA sertifikacioni audit od SGS-a u odnosu na Zahteve za bezbednost tereta.\nISO 28000 - Sistemi menadžmenta obezbeđenjem u lancu snabdevanja\nISO 27001:2013 – Sistemi menadžmenta bezbednošću informacija


Pančevo će i ovog leta biti domaćin četrnaestoro volontera koji dolaze iz zemalja širom sveta, koji će u ovom gradu, tačnije u Streljani 1813, provesti dve nedelje, u periodu od 1. do 14. avgusta.\nZa vreme trajanja kampa oni će sastavljati, popravljati i ukrašavati stare bicikle i promovisati biciklizam kao ekološki tolerantan vid transporta. Osim biciklizma, kamp ima za cilj promociju reciklaže, ekologije, zdravih stilova života i interkulturalnosti.\nNakon završetka kampa reciklirani bicikli postaće deo ReBike servisa za iznajmljivanje bicikala u Pančevu. Organizacioni tim ReBicycle kampa uveliko radi na prikupljanju starih bicikala i njihovih delova i pozivaju sve sugrađane da se pridruže akciji ukoliko imaju neki stari bicikl koji više ne koriste.\nMeđunarodni volonterski kamp ReBicycle II, i ovog leta organizuje Regionalni volonterski centar Pančevo, kao deo organizacije Connecting, u saradnji sa Mladim istraživačima Srbije, uz podršku Ministarstva omladine i sporta.


Najveća ledena santa ikad viđena odvojila se od Antarktika (VIDEO) - Stil magazin\nNajveća ledena santa ikad viđena odvojila se od Antarktika (VIDEO)\nOdlomljeni ledeni breg je površine oko 6.000 kvadratnih kilometara, dva puta veći od površine Beograda\n15.07.2017. u 14:30\nAutor: Newsweek.rs / Agencije\nFoto: You Tube / Printscreen / Guardian Wires\tOgroman ledeni breg mase hiljadu milijardi tona, jedan od najvećih ikad viđen, odlomio se od Antarktika, saopštili su danas istraživači britanskog univerziteta Svonsi.\n"Formacija se dogodila između ponedeljka i srede", naveli su naučnici koji prate šta se događa s tim ogromnim blokom leda.\nOdlomljeni ledeni breg je površine oko 6.000 kvadratnih kilometara, dva puta veći od površine Beograda.\n"Odvajanje se dogodilo između ponedeljka 10. jula i srede 12. jula kada se santa od 5.800 kvadratnih kilometara i zvančino odvojila", navodi se u saopštenju Univerziteta Swansea.\n"Ploča koja će najverovatnije biti nazvana A68, teška je više od trilion tona".\n"Mesecima smo očekivali da će se ovo gododiti i iznenađeni smo koliko je dugo bilo potrebno da se konačno odvoji. Santa je jedna od najvećih ikada viđenih, a njen dalji razvoj je teško predvideti. Za sada je u jednom komadu, ali je vrlo verovatno da će se razbiti na manje delove", kaže profesor Adrijan Lakmen dodajući da će u ovoj oblasti plutati narednih nekoliko decenija, dok će neki njeni delovi krenuti južnije ka toplijim vodama.


Misija | Nacionalna Asocijacija Autonomnih i Elektricnih Vozila\nKao Nacionalna Asocijacija Električnih Vozila (NAEV), radićemo na promociji korišćenja električnih vozila (BEV, PHEV, FCEV, LEV) i izgradnje prateće infrastrukture na teritoriji Republike Srbije.\nZa svoje članove i javnost bićemo izvor informacija o sadašnjem stanju i budućim mogućnostima tehnologije i njene primene kod električnih vozila.\nPredlagaćemo dopune i izmene postojeće zakonske regulative i posebno ukazivati na neophodnost uvođenja značajnih subvencija i pogodnosti za kupce električnih vozila u Srbiji.\nPodsticaćemo uključenje postojećih i potencijalnih kapaciteta domaće auto, mašinske, elektro i građevinske industrije kao i proizvođače električne energije iz obnovljivih izvora (OIE) da se angažuju u realizaciji projekata iz ove oblasti. Podržavaćemo, organizovati i kofinansirati saradnju domaćih i stranih stručnjaka i respektabilnih naučnih ustanova u izradi i realizaciji relevantnih studija i projekata.\nEvropski energetsko klimatski paket, poznat kao “Ciljevi 20-20-20” u suštini predstavlja sveobuhvatan pristup suzbijanja globalno negativnih ekoloških trendova. Svojim aktivnostima davaćemo snažan doprinos kako bi Srbija dostigla postavljene ciljeve, jer oni predstavljaju osnovu za izgradnju odgovorne zajednice koja efikasno raspolaže svojim energetskim potencijalima i podstiče razvoj industrije baziran na obnovljivim izvorima energije.


marketing Archives - Employer Branding Agency\nNajvažniji elementi efikasnih marketing strategija za proces zapošljavanja\nNačin na koji su preduzeća ranije radila drastično se promenio poslednjih godina. COVID-19 nametnuo je nagli prelazak na rad na daljinu, a mnogi su shvatili da je agilnost same organizacije bitnija nego ikad za održavanje poslovanja. Vaši budući zap ...\nZašto marketing treba da bude uključen u Employer Branding?\nDa li su vaši napori uloženi u stvaranje dobrog EB neuspešni? Da li se borite da stvorite i sprovedete moćnu strategiju EB kako biste privukli najbolje talente? Da li ste bili frustrirani pogrešnim shvatanjima o vašoj kompaniji kao poslodavcu? Ako s ...\nSteknite lidersku poziciju na tržištu uz Employer Branding\nEvo kako da uočite uticaj određenih problema na regrutovanje talenata, steknete vođstvo u Employer Branding-u i postignete veće investicije za svoje projekte. Vaše rukovodstvo mora da razume kako vaš rad u EB-u i marketingu tokom regrutovanja uti ...


Telekom Srbija na listi CSR indeksa u Srbiji\nTelekomu Srbija dodeljeno je još jedno priznanje\nU okviru programa saradnje UNICEF-a i Ministarstva zdravlja posvećenog unapređenju razvoja u ranom detinjstvu, kompanija Telekom Srbija donirala je didaktičke materijale razvojnim savetovalištima Domova zdravlja u Subotici, Sremskoj Mitrovici i Kruševcu.\nTim „2school4cool“ osvojio je nagradu za najuspešniju aplikaciju na ovogodišnjem mts Android konkursu\nCrvena zvezda „One team” Telekom Srbija najbolji u Evroligi\nPo izboru Evrolige i njene CSR organizacije „One team”, projekat košarkaškog kluba Crvena zvezda i Telekoma Srbija pod nazivom „Learning 2play” proglašen je za najbolji projekat svih klubova u Evropi. Na velikom Evroliginom samitu u Barseloni, direktor marketinga Crvene zvezde Telekom, Filip Sunturlić, održao je predavanje na kome je prezentovao retrospektivu organizacije i realizacije čitavog projekta. Filip Sunturlić zahvalio se Telekomu Srbija i svim partnerima i sponzorima koji su pružali podršku tokom cele sezone. „Ove godine naš trud je bio prepoznat i od strane Evrolige i zato slobodno mogu reći da je ovo kruna našeg dosadašnjeg rada. Zvezda se svojim odličnim rezultatima na terenu visoko kotira u Evroligi, a ovo je dokaz da i van terena Zvezda kao klub spada u sam vrh“, izjavio je Sunturlić.\nTelekom Srbija obezbedio je potrebnu telekomunikacionu infrastrukturu i besplatne servise za funkcionisanje rada BELhospice dnevnog centra.\nDoprinos razvoju društva Telekom Srbija doživljava istovremeno kao obavezu i kao privilegiju\nIzveštaj o društveno odgovornom poslovanju je sastavni deo izveštaj o poslovanju naše kompanjije\nPodrška mladima i obrazovanju, ulaganje u zdravstvo, nauku, kulturu, u humanitarne svrhe, posvećenost zaposlenima i korisnicima, interakcija sa akcionarima, kao i integrisanje socijalne brige i brige o životnoj sredini u svakodnevno poslovanje, predstavljaju osnovne principe na kojima počiva poslovna strategija Društva - Telekom Srbija a.d. Beograd i povezanih pravnih lica. Kao moderno regionalno društvo, svakodnevno smo angažovani na unapređenju svih aspekata korporativnog upravljanja. Istovremeno, svoju misiju vidimo kao lidersku i u oblasti društveno odgovornog poslovanja, kako kroz realizaciju konkretnih aktivnosti, tako i kroz ulogu začetnika edukacije u toj oblasti. Ukoliko delimo iste ciljeve i smatrate da zajedno možemo da ostvarimo napredak naše društvene zajednice, popunjeni Formular za donacije, koji možete preuzeti ovde, dostavite putem mejla: prsektor@telekom.rs


Održan trening medijske pismenosti za 17 mladih iz 10 gradova – LocalPress\nZašto je važno kritičko razumevanje medijskih sadržaja, kako tražiti informacije, kako proizvesti kvalitetne (multi)medijske sadržaje, kako voditi online i offline kampanje, bile su samo neke od tema treninga koji je u periodu od 18. do 22. septembra u Kraljevu organizovalo Poslovno udruženje Asocijacije lokalnih i nezavisnih medija Lokal pres.\nTrening osnova medijske i digitalne pismenosti pohađalo je 17 mladića i devojaka, uglavnom srednjoškolaca i brucoša, iz 10 gradova Srbije.\nUčesnici i učesnice treninga imali su priliku da stečeno znanje odmah i primene na obuci i daju sugestije i smernice za poboljšanje komunikacije mladih, udruženja mladih i za mlade i medija.\nObuka, koja je druga od tri treninga planiranih u okviru projekta „MLADI“. Tri teninga su zamišljena kao prva, pripremna, faza koja će zainteresovanim aktivistima i predstavnicima omladinskih organizacija pomoći da koncipiraju kampanje kojim će kasnije aplicirati za podršku.\nU okviru projekta „MLADI“ biće objavljen i poziv za dodelu pod-grantova za omladinske organizacije koje žele da unaprede svoje znanje sprovođenja online i offline kampanja kroz mentorsku (programsku) i finansijsku podršku.\nProjekat MLADI zajednički realizuju PU Lokal pres, KOMS, Novi magazin i Media diversity institut, a finansiran je od strane Delegacije Evropske Unije u Srbiji.


Evropa i svet: Poziv "Obami 2.0" da ne razočara - Biznis i Finansije\nHome\tTekstoviAnalizeBiznis\tEvropa i svet: Poziv „Obami 2.0“ da ne razočara\nEvropa i svet: Poziv „Obami 2.0“ da ne razočara\n„Evropa je konačno odahnula“, piše kolumnista ‘Espresa’ Danijel Oliveira u svom blogu na web stranici lisabonskog nedeljnika. Njegova pobeda nije odgovor za probleme koji nas muče. Njih treba da reši sama Evropa, a posebnu ulogu u tome ima Nemačka. Ali, eventualna pobeda Mita Romnija – još jednog među američkim zagovornicima finansijskog divljaštva – učinila bi rešenje ove krize još manje verovatnim. Evropa, na koju Romni gleda kao na “jazbinu socijalista”, nema razloga da otvara šampanjac zbog Obaminog trijumfa. Ipak, može barem da odahne.\nU Berlinu, ‘Der Tagesšpigl’ podseća da je pre četiri godine Obama na Starom kontinentu slavljen „kao mesija u Beloj kući, najevropskiji, najzapadnjačkije orijentisan od svih ondašnjih kandidata, ‘jedan od nas’.“ Međutim, piše ovaj dnevnik, „nakon četiri godine te niza prekršenih obećanja koja su tokom tog perioda usledila, postalo je jasno da je to bio nesporazum“. Popis razočaranja započinje njegovim zanemarivanjem ekoloških problema, preko nedostatka inicijativa koje bi doprinele svetskoj sigurnosti. Na kraju, ovaj list ipak zaključuje: četiri godine nakon ‘Obamanije’, on i dalje ostaje, kako se čini, manje zlo. Na njemu je da, ako želi, ponovo raspali stari plamen koji je gotovo zgasnuo. Evropi je u cilju da ovo shvati i prihvati što je pre moguće. A što pre to učini tim bolje po nju – Evropa mora da shvati da će se Obama fokusirati mnogo manje na svet i globalne probleme, a puno više na američke nacionalne interese.\nI zaista, prema grčkoj ‘Vimi’, “Nemci nisu u potpunosti zadovoljni Obaminim reizborom.“ Ovaj atinski dnevnik svojim čitaocima obezbeđuje dnevnu dozu uznemiravajućih vesti o Obami. Pokušao je da zakoči grčku katastrofu, ne verujući ipak u to kako stroge mere štednje mogu spasti našu državu i ekonomiju. […] Obama i Merkelova – Sjedinjene američke države i Evropa pod Nemačkom – ulaze u novu fazu svojih odnosa. […] Obama ima četiri godine da odluči hoće li Sjedinjene države sprečiti da Evropa postane nemačka kolonija – što je, na neki način, Nemačka i pokušavala da učini tokom poslednje tri godine dužničke krize […] Nakon izbora, Obamine ruke konačno su odrešene…i, verovatno, kako se nadaju grčki mediji, neće sedeti skrštenih ruku, promatrajući kako Nemačka profitira na muci drugih. „Predstojeći događaji uveliko će odrediti najnasilniju geopolitičku dimenziju nemačkog projekta, koji se proteže i nadaleko van granica Evrope”, završava ‘Vima’.\nNa veb stranici ‘Gazete Viborče’, Zbignjev Levicki objašnjava kako „Barak Obama nije najbolji izbor za svet. Nije učinio ništa kako bi uklonio probleme – osim toga, nije ispunio očekivanja koja je lično inicirao pre četiri godine „. Prema profesoru američkih studija sa Univerziteta ‘Kardinał Stanislav Višinjski’, Evropa je zapravo nestala sa Obaminog radara […] Ne znam što smo tako veseli. Predsednik koji je upravo izabran je poslednjih godina okrenuo leđa Evropljanima […] Razumem to što su veće zemlje poput Francuske, Nemačke ili Italije sretne – jer im se reizabrani američki predsednik ne meša u nacionalne politike. Ipak, manje zemlje – poput Poljske, čija sigurnost zavisi od EU i NATO – nemaju razloga za slavlje […] Rusija će verovatno biti oduševljena Obaminom pobedom, jer on, kako se nadaju, ima razumevanja za njihove potrebe i težnje.\nU razdoblju nakon američkih predsedničkih izbora, politikolog Visente Palasio beleži na stranicama ‘El Paisa’ da se sada „Evropljani bude s nešto više olakšanja jer je pobedio Obama”. Razlog tome je što Obama u Evropljanima možda može da ponovo probudi nadu za drugu priliku koja se ukazala. Tokom svog prvog mandata, Obama je naišao na Evropu u padu, kontinent bez dovoljno snage duha, nedoraslog do nivoa postojećih problema i bez jakih lidera. Rezultat ovih izbora može uliti olakšanje među neke evropske čelnike kakvi su npr Oland, ili Rahoj; oni se nadaju da bi se Obama sada mogao još više posvetiti rešavanju problema presporog ekonomskog rasta […] A evropski federalisti mogu na trenutak da zaborave sopstvena slepila, podmetanja nogu i svoje međusobne nelojalnosti; san im je, naime, da u “Obami 2.0” pronađu saveznika za prevladavanje slabosti EU […] Jutro nakon izbora, sanja se i kako će Obama staviti Evropu u središte svoje pažnje, pretvorivši nas u političkog, fiskalnog i bankarskog dobitnika. U poslednjoj fazi izborne kampanje, brojke su pokazivale kako je rastuća zaposlenost u SAD ublažila i vidljive posledice evropskih mera štednje. Ipak, fundamentalna greška je još uvek prisutna, a ostaje da se vidi kako će Obama reagovati ako bi takva politika ugrožavala Sjedinjene države. U tom slučaju, dani štednje koje je nametnula Merkelova biće odbrojani.\n„Novi-stari američki predsednik moraće da se nosi s četiri pitanja koja je nemoguće zaobići. Ili bi, barem, to trebalo – ako zaista želi da se dođe do rešenja, kao što je tokom svoje kampanje obećavao širom zemlje; a to je dodatna energija koja bi se ulila u domaći ekonomski rast“, piše dopisnik lista ‘Il Sole 24 Ore’ iz Amerike Mario Platero. Jedno od tih ‘neizbežnih pitanja’ koja bi on trebalo da reši tiče se i Evrope. Zaista više nema smisla valjati se u blatu minule predizborne retorike koju smo slušali: o „socijalističkoj Evropi“, i o „Evropi koja usporava naš privredni rast“ i tako dalje. Od samita G20 u Los Kabosu naovamo, Evropljani su krenuli stazom obnove koju sada dele s Amerikancima i sada bi – ako ništa drugo – želeli da vide neke primetnije pomake. Dan nakon izbora, ne primećuje se neko moguće „Atlantsko zahlađenje“. Ekonomska i poslovna mreža, ipak, nalažu da Atlantik i nadalje ostane jedan veliki, jedinstveni ekonomski basen.\nInvazija investitora na Afriku: Fatalna privlačnost


Dodeljen rekordan broj studentskih stipendija – TV Kikinda\nKikinđani koji studiraju na državnim univerzitetima, a ispunili su uslove i kriterijume propisane konkursom koji je raspisala lokalna samouprava, dobili su stipendije koje će im pomoći u daljem školovanju. Ove godine dodeljen je rekordan broj stipendija 158 i svi koji su konkurisali i ispunjavali uslove dobili su materijalnu podršku. Ugovore je sa studentima potpisao gradonačelnik Nikola Lukač koji je ovom prilikom istakao da je i ova pomoć motivacija da se posle završetka studija mladi sugrađani vrate u svoj rodni grad.\nDijana Jakšić Kiurski, zamenica gradonačelnika rekla je da će u narednih osam meseci studenti dobijati mesečan iznos od 8.500 dinara. Ona je studentima poželela svu sreću i uspeh uz napomenu da će se studentskih dana uvek rado sećati.\n-Ovo izdvajanje je investicija u buduće lekare, stomatologe, kulturne, prosvetne radnike, advokate, inženjere odnosno stubove našeg društva koji će sutra doprineti dobrobiti našeg grada i čovečanstva uopšte. U gradskom budžetu opredelili smo i novac za podsticaj i razvoj mladih talenata u iznosu od milion dinara. Ovaj konkurs je raspisan i pozivam sve koji imaju uslove da konkurišu i za ova sredstva- dodala je Dijana Jakšić Kiurski.\nZa isplatu stipendija u gradskom budžetu namenjeno je 8,8 miliona dinara.\n24 februara, 2021 Aleksandra Djuran\nDruštvo, Kikinda na webu, Obrazovanjekikinda , studentske stipendije\n← Ambasadoru Izraela Jahel Vilanu, lokalni čelnici predstavili Kikindu i mogućnosti za saradnju “Melizmi” čuvaju ljubav prema izvornoj pesmi →


Dok čeka Pejdža, Partizan završava i Nikolića! - BasketballSphere\nNikola Marković u Oradei Zvezda spremna za juniorski turnir Evrolige “Orlići” dobili protivnike na SP u Grčkoj Pot MVP ABA lige za februar Basketaše Srbije čeka teška grupa na SP u Amsterdamu\nDok čeka Pejdža, Partizan završava i Nikolića!\nBy redakcija / 09/07/2018\nU Partizanu su veoma aktivni kada je u pitanju formiranje sastava za narednu sezonu. Dok crno-beli čekaju odgovor Markusa Pejdža, levorukog američkog plejmejkera, sa kojim bi trebalo da potpišu dvogodišnji ugovor, razgovaraju i sa drugim organizatorom igre.\nKako saznaje “Basketball sphere” Aleksej Nikolić je blizu dolaska u Humsku! Talentovani Slovenac koji je prošlog leta osvojio titulu prvaka Evrope, napustio je Bamberg i trebalo je da potpiše ugovor sa Olimpijom, ali se to nije dogodilo, tako da će, kako sada stvari stoje, karijeru nastaviti u Beogradu.\nNikolić, poreklom Srbin, rođen je 1995. u Postojni i izdanak je sarajevskog kluba Spars iz kojeg je 2015. otišao u Bamberg.\nMilosavljević dobio plejmejkera iz Olimpijakosa\nBudućnost evropsku trku kreće iz Morače, sudar šampiona u Madridu\nPaspalj o slovenačkoj košarci, Dončiću, ABA ligi…\nKobi Brajant na žrebu za Svetski kup\nObradović iza kulisa: Košarka je moj život\nNikola Marković nastavlja karijeru u Oradei @CSM_ORADEA


TotalCar.rs » Evropski parlament nervozan zbog odlaganja novog pravilnika u vezi sa emisijom štetnih gasova\nemisije, EU, novo, pravilnik\nNekoliko evropskih zemalja, uključujući Italiju, Francusku i Španiju, odložilo je usvajanje striktnijih testova na emisiju izduvnih gasova, uprkos dokazima da je to omogućilo da zagađenje ode iznad zakonskih limita, kaže se u izveštaju Evropskog parlamenta.\nNacrt zaključaka istrage parlamenta u vezi sa Volkswagenovim skandalom je takođe okrivio kašnjenje uvođenja novih restrikcija zbog navodne želje da se zaštiti moćna evropska automobilska industrija nakon krize iz 2008. godine.\nNacrt, koji će ići na glasanje u parlamentu početkom sledeće godine, preporučuje da unutar Evropske komisije bude jedan komesar, zadužen i za politiku i kvalitet, kao i izvore polutanata.\nKomisija je saopštila da neće ništa komentarisati dok izveštaj ne bude konačan. Ovog meseca su pokrenuti pravni koraci protiv sedam zemalja zbog nepravilnog sprovođenja politike vezane za emisiju štetnih gasova automobila.\nNove mere će proširiti obim testiranja od sledećeg septembra, i to na ekstremno fine čestice koje ugrožavaju zdravlje, a ispušta ih nova generacija automobila pogonjenih benzinskim motorima sa direktnim ubrizgavanjem goriva. Međutim, proizvođači apeluju da se ove mere odlože do 2019.\nGodinu dana nakon što je VW priznao da je manipulisao sa rezultatima testiranja u SAD, evropski izvori kažu da se očekuje da Francuska i Nemačka podrže predlog komisije za striktnija pravila do sledeće godine.\nOstaje nejasno da li će Italija, Španija i izvestan broj zemalja istočne Evrope uraditi isto.\nUkoliko nova pravila budu odobrena, ona će takođe regulisati i hladan start u cilju redukovanja zagađenja, a to se odnosi pre svega na kratke gradske vožnje, tako da će se od proizvođača automobila zahtevati da kupcima obezbede tačne podatke u vezi sa emisijom modela automobila koje prodaju.


Fakultet za sport i fizičko vaspitanje, 04.05.2018\nMeđunaradna konferencija sa učesnicima sa četiri kontinenta počela od studentskog prijateljstva\n/ FAKULTET ZA SPORT I FIZIČKO VASPITANJE /VIJESTI /MEĐUNARADNA KONFERENCIJA SA UČESNICIMA SA ČETIRI KONTINENTA POČELA OD STUDENTSKOG PRIJATELJSTVA\nKako prijateljstvo iz studentskih dana i uvezana aktivnost kolega iz regiona mogu jednog dana biti osnova za međunarodnu konferenciju koja okuplja učesnike sa četiri kontinenta iz 24 zemlje svijeta, objašnjava profesor dr Nebojša Maksimović, dekan Fakulteta za sport i fizičko vaspitanje u Novom Sadu. O počecima konferencije „Transformacioni procesi u sportu – sportska dostignuća“ i njenom današnjem značaju, profesor Maksimović priča za sajt Univerziteta Crne Gore.\n„Da Vam kažem, od 2003. godine traje moje dugogodišnje prijateljstvo sa uvaženim profesorom Duškom Bjelicom. Zajedno smo studirali. I onda kao plod naših prijateljskih relacija, koje smo imali i kao studenti, između ostalog prof. Bjelica je u Novom Sadu završio četvorogodišnji studij, ostalo je to prijateljstvo utemeljeno na saradnji i naučnoj bazi, tako da smo 2003. godine organizovali prvu konferenciju u Baru. Do dan danas, punih 15 godina smo aktivni, učestvujemo, razmjenjujemo studente“, kazao je Maksimović, ističući da je na posljednjoj konferenciji bio veliki broj studenata iz Novog Sada.\n„Mi smo suorganizatori naravno, ali ne samo zbog toga što sam naklonjen profesoru Bjelici, nego jednostavno zato što je to društvena potreba, da se mi iz regiona udružujemo sa problematikom koja je vezana za sport i da razvijamo nauku“, dodao je on.\nU pogledu naučnog istraživanja, smatra Maksimović, najvažnija stvar je identifikovati problem i postaviti dijagnozu, što odmah olakšava dolazak do rješenja, a tome upravo doprinosi konferencija „Transformacioni procesi u sportu – sportska dostignuća“.\nJedan od identifikovanih problema današnjice, navodi Maksimović, jeste „hipokinezija“ – nedovoljno kretanje, što pogotovo pogađa mlade generacije i djecu koja su za računarima, mobilnim telefonima.\nNije samo, objašnjava Maksimović, značaj nauke o sportu u tome što bez nje čovjek ne bi mogao da trči 100 metara ispod deset sekundi, i što Amerika predstavlja Karla Luisa sa toliko osvojenih medalja, već je suština cijele priče da se što više djece uključi u sport.\n„Uvijek objašnjavam da je to kad nauka predstavlja trijakulaciju,a to je porodica, škola i sport“, navodi Maksimović. On smatra da je na prodici, kao i na profesoru fizičkog vaspitanja, da se djeca pravilno usmjere.\n„Da djecu „inficiramo“ da uđu u sport i da se bave sportom, zbog svog zdravlja na prvom mjestu, prje svega u školski sport, a potom i u ostale, ukoliko su su talentovani i teže ka vrhunskim sportskim rezultatima“, kazao je Maksimović.\nProfesor Maksimović ističe saradnju i povezivanja fakulteta za sport u regionu, na relaciji Novi Sad, Nikšić, Zagreb, Sarajevo i Ljubljana.\n„Imamo jednu izuzetnu saradnju koja čak ide dotle da ako pojedini fakulteti imaju određenu opremu, recimo dijagnostičku, mi to razmjenjujemo. Razmjenjujemo i studente, recimo kad treba uraditi selekciju sportista, uzorke ispitanika... Pravimo takozvanu komparativnu analizu da bismo došli do nekih saznanja koja bi nam pomogla u radu sa studentima budućih generacija“, navodi Maksimović.\nNa pitanje da li u Novom Sadu organizuju konferencije sličnog tipa, Maksimović kaže da za iduću godinu pripremaju konferenciju, na temu vježbanja i kvaliteta života, a koja se inače organizuje svake treće godine.\n„Dvadesetak zemalja dolazi iz okruženja i svih naših bivših republika“, navodi profesor i dodaje da će učesnici biti iz Engleske, Njemačke, Švajcarske, Amerike, kao i svi stručnjaci koji će se oglašavati na poziv za teme aktuelne i vezane za naš prostor i problematiku.


LOL - FORMULA ZA ONLINE ZABAVU - OpeNS\nLOL – FORMULA ZA ONLINE ZABAVU\nU periodu vanrednog stanja, izazvanog pandemijom virusa COVID-19, Omladinski savez udruženja “Omladinska prestonica Evrope Novi Sad – OPENS” u saradnji sa esport klubom i igraonicom LEVEL UP, organizovaće online turnire za mlade na teritoriji Novog Sada, u video igri League of Legends – LOL.\nTurnir počinje 24. aprila i trajaće narednih pet nedelja. Tačnije, svake nedelje održavaće se pojedinačni turnir koji će se podeliti na dva dana, u periodu od 19 do 23 časa. Istovremeno će 100 mladih iz svojih domova učestvovati u igri koristeći Discord Server LevelUp-a. Link kaserveru: https://discord.gg/w2buDtm\nTakođe, publika će imati priliku da isprati turnir putem live stream-a OPENS I LEVEL UP youtube kanala. Svaka ekipa može da sadrži pet igrača, a sistem takmičenja su singl eliminacije, best of 1, osim finala koje će se realizovalo po sistemu best of 3. Organizatori turnira obezbedili su zanimljive nagrade za prvo, drugo i treće mesto na tabeli.\nKako je zabava neizbežna, govore i činjenice gde se sa jedne strane organizacije nalazi OPENS, koji pruža priliku mladima da koriste i kreiraju sadržaje koje žele u svom gradu, a sa druge strane LEVEL UP, čiji se timovi nalaze na vrhu nacionalne i regionalne gejming scene.\nS obzirom da je LOL već godinama jedna od vodećih virtuelnih igrica kako kod nas, tako i usvetu, ideja turnira jeste da se animiraju mladi koji će vanredno stanje koje provode kod kuće, pretvoriti u onlinu zabavu gde će odmeriti snagu sa ostalim učesnicima. Na ovaj način će istovremeno, ne ugrožavajući svoje zdravlje, čuvati sebe i druge.


Budžet za kulturu po političkim kriterijumima | Politika | DW | 28.06.2017\nBudžet za kulturu po političkim kriterijumima\nUmetnici u Srbiji zvone na uzbunu: opstanak kulture je, kažu, doveden u pitanje, jer je država prvo zavezala kesu, a onda i ono malo novca što je u kesi preostalo podelila po netransparentnim i sumnjivim procedurama.\nPrvi rezultati takve politike već se naziru. Specijalizovani portal za kulturu Jugoistočne Evrope „Seecult“, koji već 15 godina prati kulturu u Srbiji i često predstavlja jedini izvor informacija o dešavanjima u oblasti kulture, upozorava da se nalazi pred gašenjem, jer su na republičkim i gradskim konkursima prvi put otkad postoje dobili gotovo nula dinara.\n„Hteli smo da kažemo kako stoje stvari s nama da ne bi bilo iznenađenja za nekoliko meseci, koliko još možemo da opstanemo, ali smo hteli i da skrenemo pažnju na to da je taj odnos prema nama simptomatičan pokazatelj odnosa prema sveukupnoj produkciji. Imamo obavezu kao neko ko već 15 godina prati scenu, da kažemo da ovo stanje postaje neodrživo i da, ukoliko se nešto bitno ne promeni, može dovesti do prestanka rada mnogih ustanova i festivala“, kaže za DW osnivačica portala Vesna Milosavljević.\nI, zaista, u pitanje je već doveden i opstanak Festivala evropskog filma Palić koji će zbog nedostatka novca smanjiti obim programa, a ugledni „Književni magazin“ Srpskog književnog društva će, umesto u planiranih šest, ove godine izaći samo u dva broja. „Ministar kulture je rekao da će sredstva biti manja i da kultura mora da bude spremna i da ne očekuje novac od države. Samo ne znam od koga da očekujemo, valjda od nekih mecena kao u srednjem veku, a svi znamo da su sredstva koja se izdvajaju za kulturu već minimalna“, priča za DW jedan od osnivača Srpskog književnog društva Vasa Pavković.\nPartijski ili umetnički kriterijumi?\nMeđutim, i ta minimalna sredstva, žale se umetnici, politika je privatizovala. Asocijacija Nezavisna kulturna scena Srbije (NKSS) analizirala je konkurse za savremeno stvaralaštvo Ministarstva kulture i gradskog Sekretarijata za kulturu i uočila niz nepravilnosti i, kako kažu, zabrinjavajući trend da se za organizacije civilnog sektora koje se bave kulturom izdvaja sve manje novca – tačno 0,87 odsto budžeta Ministarstva kulture, odnosno 300.000 evra manje nego prethodne godine, dok se povećava iznos za organizacije kojima kultura nije osnovna delatnost, već se bave zaštitom životne sredine, zaštitom potrošača, studentskim pitanjima i drugim oblastima.\nGalerija magacin u Beogradu\n„Ne mogu da prihvatim takvu konstataciju, jer nismo imali slučajeve da organizacije nisu iz kulture. To su sve festivali, manifestacije, izložbe, nešto što podrazumeva kulturu“, odgovara za DW pomoćnica ministra za savremeno stvaralaštvo i kreativne industrije Ivana Dedić. Za ono što se, pak, dešava na lokalu, kaže da nemaju nadležnost i napominje da bi svako na svom konkursu trebalo da poštuje zakonske regulative.\nZbog čega Sekretarijat za kulturu Grada Beograda to ne čini, nismo bili u mogućnosti da ih pitamo, jer uprkos brojnim pokušajima nisu bili dostupni za naša pitanja. Ono na šta iz NKSS ukazuju, a u šta smo i sami mogli da se uverimo, jeste da je novac dodeljen i organizacijama registrovanim za usluge čišćenja ili pak za inženjerske delatnosti i tehničko savetovanje, ali i organizacijama koje su osnovane tek nakon što je konkurs raspisan, poput Fondacije „Plavo“, koja je uprkos tome za svoje projekte dobila više od pola miliona dinara. Isto toliko dobila su i udruženja koja formalno više ne postoje, koja su obrisana iz registra ili prestala da obavljaju delatnost, a na listi se nalazi i 27 organizacija o kojima uopšte nema dostupnih podataka u Agenciji za privredne registre.\n„Nemamo uopšte jasnu sliku po kom metodu je komisija donosila odluke, a radi se o javnim sredstvima. To je jedna potpuno netransparentna procedura, gde Ministarstvo i Sekretarijat objave samo listu odobrenih projekata sa sumama, bez toga koliko je taj projekat tražio, kako ga je komisija ocenila, gde se taj projekat nalazi u odnosu na druge projekte“, kaže istoričarka umetnosti i članica NKSS Milica Pekić. Oni dodaju i da podaci o tome kada su pojedine organizacije osnovane i u kojim opštinama, ko su njihovi osnivači, a ko članovi upravnih odbora, bude sumnju u povezanost pojedinih organizacija sa partijskim strukturama, zbog čega ocenjuju da je konkurs bio „politički, a ne umetnički orijentisan“.\nKljuč za izbor komisije\nOsim odluka koje su komisije donele, umetnici preispituju i sastav tih komisija i njihove kompetencije. „Ne može ministar među članove komisije da stavi jednog Dejana Đorića, nedovršenog istoričara umetnosti koji poslednjih pet godina u javnim glasilima poput ’Pečata’ govori neprimerenim tonom o ljudima koji su aktivni na sceni savremenog stvaralaštva. On ne samo što je širio govor mržnje, nego i vređao nagrađivane autore na tom polju i na taj način se diskvalifikovao i za participiranje, a kamoli za donošenje odluka u tom polju“, priča Pekićeva.\nU Srpskom književnom društvu dodaju i da je formirana komisija koja je bila jasno naklonjena Udruženju književnika Srbije, a protiv njih, i da je to urađeno namerno. Od Ministarstva zajedno traže da se odluka o članovima komisije donosi u širem dijalogu, a da se među njima nađu predstavnici svih aktera u kulturi, kako bi se obezbedila relevantnost i stručnost rada komisije.\nU Ministarstvu tvrde da ni ovog puta nisu bili autistični, te da su se o imenima konsultovali sa reprezentativnim udruženjima i da od 37 članova komisije, polovina dolazi iz tih i drugih udruženja građana. „Međutim, pošto živimo u takvoj sredini da mnogi već apliciraju na sam konkurs, da ne bi dolazilo do sukoba interesa, moramo odustati od tih članova, pa menjamo“, objašnjava pomoćnica ministra za kulturu Ivana Dedić.\nKa novim procedurama\nNakon transparentnijeg izbora članova komisije, predstavnici nezavisne scene zahtevaju i nove transparentnije procedure, pre svega izmenu sistema ocenjivanja projekata. „Da članovi komisije popunjavaju formular za svaki projekat i ocenjuju prema datim kriterijumima, a onda zbirna ocena članova komisije daje bodovni status projekta i u odnosu na taj bodovni status se taj projekat finansira u određenom procentu. Na kraju toga vi imate situaciju da svaki član komisije imenom i prezimenom stoji iza ocena svakog projekta i mora biti spreman da obrazloži i argumentuje svoju odluku“, objašnjava Milica Pekić.\nPomak je već učinjen, odgovara Dedićeva, i napominje da su spremni i dalje da koriguju procedure. „Na konkurs se prijavljuju raznovrsni i raznorodni projekti i nije lako doći do pravilnog bodovanja, ali radimo na tome i u decembru je doneta korekcija uredbe“, priča Dedić. Dodaje da su Nezavisnoj kulturnoj sceni dostavili dokumentaciju o sprovedenom konkursu i očekuju da se na osnovu toga može uspostaviti dijalog o tome šta bi trebalo poboljšati. „Ovaj konkurs je završen, a za naredni možemo svi da učinimo da bude bolji i da bude manje nezadovoljnih.“\nSličan dijalog prošle godine je uspostavljen u Novom Sadu između predstavnika lokalne vlasti i Inicijative Nezavisne kulturne scene Novog Sada. Dogovor koji su postigli o poboljšanju uslova rada u oblasti kulturnog stvaralaštva u skladu s principima participativnosti i transparentnosti, koji su naši sagovornici isticali kao potvrdu toga da su promene moguće, ovih dana je, međutim, pao u vodu. Inicijativa je saradnju prekinula nakon neodazivanja lokalnog većnika za kulturu da otvori dijalog o konkursnim procedurama i konstatovala da nema političke volje da se prošlogodišnji dogovor ispuni.\nMilica Pekić: Potpuno netransparentna procedura\nNova strategija – nova šansa?\nU takvoj podeli karata, kažu predstavnici nezavisne scene, moraju i nameravaju da se ujedinjuju i podižu glas. Osim monitoringa rezultata konkursa koje će Asocijacija ubuduće kontinuirano sprovoditi, u „Seecultu“ veruju da bi njihov apel mogao da bude i inicijacija zajedničkog sagledavanja situacije u kulturi i novih mera kulturne politike, posebno s obzirom na najavu javne rasprave o novoj Strategiji za razvoj kulture u Srbiji.\nU nacrtu koji je već dostupan javnosti navodi se da se „civilno društvo razlikuje od javnog sektora i tržišta po brizi za javni interes iz perspektive društvenih grupa“ i da „ima veoma značajnu ulogu u kreiranju umetničke i kulturne scene Srbije, budući da produkuju veliki broj programa i projekata u kulturi”. Ako je tako, onda civilni sektor zaslužuje da bude značajnije podržan i finansijski i na svaki drugi način, napominje sociolog kulture i rukovodilac Centra za empirijske studije kulture jugoistočne Evrope Predrag Cvetičanin.\n„Lokalne samouprave raspolažu velikim brojem potpuno praznih poslovnih prostora, koje bi mogli, uz naknadu koja bi bila slična onoj koje plaćaju na primer političke partije, da se daju organizacijama civilnog sektora u kulturi na korišćenje. A u slučaju kulturnog centra Magacin u Beogradu, u kome radi više od 60 organizacija sa nezavisne kulturne scene, vidimo da, u stvari, od 2007, a posebno u poslednje tri godine, gradske vlasti u Beogradu pokušavaju na svaki način da taj centar zatvore“, priča Cvetičanin za DW.\nOsim toga, dodaje, već jedan odsto budžeta Ministarstva kulture bi bilo pet puta više nego što trenutno organizacije Asocijacije Nezavisne kulturne scene dobijaju na konkursima, a već tri odsto budžeta Ministarstva kulture bi bilo dva puta više nego što na konkursima dobijaju sve organizacije koje čine civilni sektor u kulturi u Srbiji. „Ali moram da priznam da ne verujem u takav razvoj događaja. Ako organizacije civilnog društva u kulturi u Srbiji budu upućene samo na fondove države Srbije, mislim da će u naredne tri godine nezavisna kulturna scena biti desetkovana. A moje duboko uverenje je da bi režim u Srbiji bio najsrećniji kada bi ova umetnička scena potpuno nestala“, zaključuje Cvetičanin.\nPovezani sadržaji Srbija, Politika, Kulturni mozaik, Mozaik, Srbija i region\nKljučne reči Srbija, kultura, budžet, politika\nTrajni link https://p.dw.com/p/2fX6U


Ardes AR6S30A aparat za komarce cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nArdes AR6S30A aparat za komarce cene\ncena od 4.590,00 do 5.089,00 din | prodavnica (3)\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Ardes AR6S30A aparat za komarce po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Ardes AR6S30A aparat za komarce na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Aparati protiv insekata cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Ardes Aparati protiv insekata, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Ardes AR6S30A aparat za komarce sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Ardes AR6S30A aparat za komarce. Pre kupovine, podatke za Ardes AR6S30A aparat za komarce proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Bez probnih za vozila RKS - Preko granice Kosova i Srbije uz prelepljivanje tablica | Info-ks.net\n04.10.2021 u 10:11\nBez probnih za vozila RKS Preko granice Kosova i Srbije uz prelepljivanje tablica\nNa graničnom prelazu Jarinje počelo je u ponedjeljak 4. oktobra prelepljivanje državnih simbola na kosovskim i srpskim registarskim tablicama bijelim stikerima. Kako javljaju reporteri sa terena, saobraćaj na Jarinju za sada se odvija bez problema, a na srpskoj strani su nešto duže kolone.\nMjera prelepljivanja državnih simbola će se primenjivati i na svim ostalim graničnim prelazima na osnovu privremenog rešenje koje su dve strane postigle 30. septembra u Briselu u cilji deeskalacije situacije na severu Kosova.\nU opštinama na severu Kosova živi većinsko srpsko stanovništvo, koje je trinaest dana blokiralo Jarinje i Brnjak zbog odluke Vlade Kosova da od 20. septembra sprovodi recipročne mere Srbiji oko registarskih tablica.\nGrađani Kosova, koji imaju RKS tablice, su u poslednjih deset godina u Srbiju mogli da uđu jedino uz probne tablice.\nKosovo i Srbija tehnički spremni za realizaciju sporazuma\nZamenik premijera Kosova i šef kosovske delegacije za dijalog sa Srbijom Besnik (Bislimi) Bisljimi, je za Radio Slobodna Evropa (RSE) 1. oktobra izjavio da Kosovo ima 300 000 pakovanja nalepnica, a da se u svakom pakovanju nalaze po četiri nalepnice, kojima će biti prekriveni državni simboli sa prednje i zadnje strane tablica.\nTakođe iz Kancelarije za Kosovo Vlade Srbije je saopšteno da je sve spremno za realizaciju dogovora oko nalepnica, odnosno da će one biti dostupne građanima na svim prelazima.\nNovi – stari dogovor\nDa se državni simboli na registarskim tablicama prelepljuju bilo je predviđeno i Briselskim sporazumom o slobodi kretanja iz 2016. godine, odnosno, dogovorom u vezi sa finalizacijom sprovođenja Sporazuma o slobodi kretanja iz 2011. godine.\nTada su se Kosovo i Srbija složili da „relevantne delove registarskih tablica pokriju sa dve bele nalepnice“.\nOvaj dogovor je postignut septembra a „režim nalepnica“, je trebao da stupi na snagu sredinom novembra. Međutim, do realizacije ovog dela sporazuma o slobodi kretanja nikada nije realizovan na terenu, jer je Kosovo imalo "administrativnih problema".\nŠta još piše u novom dogovoru?\nPrvi deo dogovora o deesekalciji situacije na severu Kosova je sproveden u subotu (2.oktobar), kada su kosovski Srbi uklonili barikade sa puteva koji vode do prelaza Jarinje i Brnjak, nakon čega se sa tih prelaza povuka Specijalna jedinica policije Kosova.\nOsim kosovske granične policije, koja inače upravlja prelazima, na severu se sada nalaze i pripadnici vojne misije NATO-a na Kosovu – KFOR. Predviđeno je da KFOR na prelazu Jarinje i Brnjak bude prisutan dve nedelje kako bi se obezbedilo bezbedno okruženje i sloboda kretanja.\nU međuvremenu će radna grupa, na čijem će čelu biti predstavnik Evropske unije, raditi na pronalaženju konačnog rešenja oko registarskih tablica. Ova radna grupa će prvi sastanak održati 21. oktobra u Briselu a konačno rešenje mora da pronađe u roku od šest meseci.\nZašto je bilo neophodno privremeno rešenje?\nDo dogovora Kosova i Srbije o deeskalaciji situacije na severu Kosova i privremenog rešenja oko registarskih tablica je došlo nakon podizanja tenzija između dve strane.\nKosovski Srbi su 20. septembra postavili barikade na putevima koji vode ka prelazima Jarinje i Brnjak, pa je prelaze bilo moguće prelaziti samo pešaka.\nTo je bila njihova reakcija na odluku Vlade Kosova da Srbiji uvede recipročne mere oko registarskih tablica, odnosno svi vlasnici automobila sa srpskim tablicama su morali da uzimaju probne tablice.\nOva mera se poklopila sa isticanjem važenja statusno neutralnih KS (Kosovo) tablica. Naime, tehnički sporazum o slobodi kretanja između Kosova i Srbije iz 2011, finalizovan je u Briselu 14. septembra 2016. godine, kada je Kosovo prihvatilo da na još pet godina produžiti važenje statusno neutralnih KS tablica. Rok od pet godina istekao je 15. septembra 2021. godine.\nTakođe, kosovske vlasti su, kada su uvedene recipročne mere, najavile i da će biti konfiskovane sve tablice koje izdaju organi Srbije za gradove na Kosovu.\nOve tablice, uglavnom KM (Kosovska Mitrovica), se koriste samo na severu Kosova i one su za Kosovo nelegalne jer su u opštinama južno od Ibra ukinute još 2011. na osnovu Briselskog sporazuma.\nPrema poslednjem dogovoru iz Brisela od 30. septembra ove godine, državni simboli na KM tablicama će takođe biti prelepljivani nalepnicama u narednih šest meseci, dok se ne pronađe trajno rešenje.\nDetalji nisu saopšteni Vlada Kosova priprema svoj plan za rješenje pitanja registarskih tablica\nPolicijska akcija Sveçla: Uhapšen srpski državljanin na Jarinju, zaplenjeno 4.000 metaka\nGrađani "na čekanju" Do daljnjeg ostaju naljepnice za registarske tablice


Višinski Porošenku uputio molbu za odricanje od državljanstva - Sputnjik Srbija\n17:43 04.06.2018 Preuzmite kraći link\nUrednik portala „RIA Novosti Ukrajina“ Kiril Višinski poslao je molbu za odricanje od ukrajinskog državljanstva administraciji Petra Porošenka, saopštio je njegov advokat Andrej Domanski za televiziju „Rusija 1“.\nOn je pri tome primetio da „ne postoji konačna potvrda da je molba već u administraciji“.\nProšle nedelje Domanski je rekao da molba Višinskog može da bude razmotrena vrlo brzo, ali i vrlo dugo, u zavisnosti od okolnosti.\nIstovremeno je Državna migraciona služba Ukrajine saopštila da Višinski ne može da se odrekne državljanstva zemlje sve dok se ne završi sudski proces protiv njega.\nPripadnici Službe bezbednosti Ukrajine (SBU) upali su 15. maja u kancelarije ukrajinskog portala „RIA Novosti Ukrajina“ u Kijevu i izvršili pretres koji je trajao skoro osam časova. Istog dana je uhapšen i urednik portala Kiril Višinski, koji je osumnjičen za podržavanje samoproglašenih republika Donbasa (DNR i LNR) i za veleizdaju. Višinskom preti kazna od 15 godina zatvora.\nDva dana kasnije, gradski sud u Hersonu odlučio je da novinaru odredi pritvor od 60 dana bez mogućnosti kaucije.\nVladimir Putin rekao je da je ova situacija bez presedana. Ministarstvo spoljnih poslova Rusije istaklo je da je u pitanju samovolja. Moskva je Kijevu uputila protestnu notu u kojem zahteva da ukrajinske vlasti zaustave nasilje protiv predstavnika medija. Takođe su ispred zgrade Ambasade Ukrajine u Moskvi održane akcije podrške Višinskom.\nZabrinutost zbog pritvaranja Višinskog izrazili su i OEBS i Savet Evrope.\nOdbrana se žalila na hapšenje Višinskog, ali je sud odbio žalbu. Tokom zasedanja, novinar se obratio za pomoć Vladimiru Putinu. On je dodao i da namerava da se odrekne ukrajinskog državljanstva.\ndržavljanstvo, Kiril Višinski, Ukrajina


Zašto učimo ekonomiju sa osvrtom na maršalijansku školu - Seminarski Diplomski Radovi\nDatum i vreme: 26-09-2021, 11:07 PM Dobro došli, Gost! (Prijava — Registracija)\nGotovi Seminarski Diplomski Maturalni Master ili Magistarski / Obrazovanje / Društvene nauke / Ekonomija i Ekonomika / Zašto učimo ekonomiju sa osvrtom na maršalijansku školu\nZašto učimo ekonomiju sa osvrtom na maršalijansku školu\nPočetak razvoja mikroekonomije vezuje se za pojavu i razvoj marginalističkog pravca ekonomske misli. Marginalistički pravac ekonomske misli nastaje sedamdesetih godina devetnaestog veka, i on se razvrstava po nacionalnom kriterijumu i gradovima iz kojih potiču glavni predstavnici. U tom smislu izdvajaju se sledeće škole marginalističkog pravca ekonomske misli:\nMarginalistički ekonomski pravac analizira ponašanje potrošača na tržištu u odnosu na marginalne (granične) veličine. Po marginalnim veličinama ovaj pravac je i dobio naziv marginalistički pravac.\n2. OSNOVNI PRINCIPI MARŠALIJANSKE (KEMBRIDŽKE, NEOKLASIČNE) ŠKOLE……2\n3. ANALIZA TRAŽNJE……4\n4. TEORIJA VREDNOSTI…8\n5. TEORIJA RASPODELE…………9\nZlostavljanje na radu (mobing) u javnoj upravi s osvrtom na javna preduzeća Maja 0 1,882 15-02-2012 11:59 PM\nUticaj zagadjenja na ekonomiju Dzemala 0 1,189 03-04-2011 10:01 PM


Kineska kompanija tužila Mercedes zbog kopiranja – The PRESTIGE\nKineska kompanija tužila Mercedes zbog kopiranja\nSvijet 25.03.2017. Chery Automobile, EQ, mercedes, tužba\nKineska kompanija Chery Automobile tvrdi da Mercedesov EQ veoma podsjeća na ime njenog automobila “eQ”\nDok su u prošlosti zapadni proizvođači automobila tužili kineske zbog kopiranja, danas je obrnut slučaj. Kako prenosi Reuters, kineski proizvođač Chery Automobile uputio je kancelariji za robne marke tužbu u kojoj traži zaštitu svog brenda, kao i da se Mercedesovoj liniji električnih automobila zabrani prodaja u Kini.\nNaime, Mercedes je prošle godine predstavio koncept svog električnog automobila pod nazivom “EQ”, a kineski proizvođač tvrdi da se njegov dvosjed na baterije zove “eQ”, a ime je zaštitio prije dvije godine.\n– Mercedesov EQ i naš eQ gotovo su isti, a oba proizvoda su električni automobili. Ako uđe na kinesko tržište, uticaće na našu robnu marku – izjavila je Reutersu portparolka Cherya. U Mercedesu nisu bili dostupni za komentar, međutim, ako Chery uspije u svojoj namjeri, to će biti ozbiljan udarac za njemačkog proizvođača s obzirom da se u Kini proda više električnih automobila nego u ostatku svijeta zajedno.\nMercedes je najavio da će koncept EQ u serijsku proizvodnju ući do kraja ove decenije, a proizvodiće se u njemačkim fabrikama.\nKo su ruski oligarsi koji trpe sankcije EU?


LAGAN I MIRAN ŽIVOT: Bogato Njemačko selo poziva MLADE BRAČNE PAROVE S DJECOM da dosele! – Domacinski recepti\nNjemačka posljednjih decenija bilježi snažan ekonomski rast, ali bi pozicija te zemlje, kao najveće evropske ekonomije, mogla biti ugrožena zbog sve starijeg stanovništva. Zbog sve starije populacije mnoga manja mjesta u Njemačkoj, među kojima je i selo Ottenstein na sjeveru\nNjemačke, došla su u situaciju da zatvore škole jer nemaju dovoljno učenika. Čelnici ovog njemačkog sela stoga pozivaju mlade bračne parove sa djecom da se nasele u ovo mjesto gdje će imati lagodan i miran život.\nKako piše Financial Times, njemačke vlasti posljednjih decenija intenzivno rade na privlačenju mladih porodica iz drugih zemalja kako bi riješili sve izraženiji problem starenja. Prema posljednjim podacima\nUjedinjenih nacija (UN), broj stanovnika u zemlji do 2050. godine bit će smanjen na 74,5 miliona. Procenat Njemaca do 15 godina mogao bi pasti na 13 posto, što bi bilo među najmanjim brojem mladih u jednoj zemlji u svijetu. Broj osoba u Njemačkoj iznad 60 godina, prema procjenama, mogao bi porasti sa 27 na 39 posto.


Stanovnici Majdanpeka u redu za vodu, 4. decembar 2014.\nU Majdanpeku se čine napori da se osposobi vodovodni i sistem centralnog grajanja, nakon što je u petak grad posle tri dana od havarije zbog nevremena dobio eletkričnu energiju.\nDejan Vagner, predsednik Opštine Majdampek kaže za Radio Slobodna Evropa da su pumpe na izvorištu sa kojeg se grad snabdeva vodom i dalje bez struje.\nPrema njegovim rečima, za uključenje centralnog grejanja pronađeno je alternativno rešenje, pa bi radijatori trebali biti topli već tokom popodneva.\n“Dva dalekovoda koja napajaju pumpe strujom su trenutno u prekidu i nadam se da će se do kraja dana taj problem rešiti te da će Majdampek dobiti vodu. Rad toplane zavisi od snabdevanja vodom kako bi mogli da dopune toplovodni sistem pre startovanja. Međutim sve vreme se pokušava pronaći alternativno rešenje kao što je dopuna iz cisterni. Zaista se nadamo da ćemo uspeti da osposobimo toplanu za rad”, kaže Vagner.\nProteklih dana u Majdampeku i istočnoj Srbiji je bilo veoma hladno, padala je ledena kiša i sneg, što je uz nepristupačan teren znatno otežalo ekipama montera da poprave havarisane delove dalekovoda.\nVagner kaže da je na sanaciji pokidane mreže i skidanja leda sa dalekovoda bilo angažovano skoro tristo montera, ali da je i pored toga posao sporo napredovao.\n“Tri su dalekovoda koja Majdampek napajaju strujom. Dva idu iz pravca Bora, a treći ide iz pravca Petrovca na Mlavi i to su dalekovodi dužine preko pedeset-šezdeset kilometara. U kakvom su stanju ti dalekovodi, stvarno ne bih znao jer nisam stručan za to niti imam dovoljno informacija da to komentarišem. Možda je i organizacija u prvih nekoliko sati mogla biti malo brža kako bi se dobilo na vremenu. Ali ipak mislim da su ti ljudi pružili maksimum svojih napora da se ovakva situacija prevaziđe”, navodi Vagner.\nStruja još uvek nije stigla do rudnika bakra u Majdampeku, u kojem radnici loženjem vatre na mestima na kojima je to moguće, pokušavaju zaštititi pumpe i druga osetljiva postrojenja od zamrzavanja i većih havarija.\nPrema informacijama iz rudnika, normalizacija proizvodnje očekuje se tek za tri ili četiri dana.


Anderson: Priština neće jednostrano proglasiti nezavisnost\nSpecijalni izaslanik Ujedinjenih nacija za Kosovo, Marti Ahtisari, u petak bi trebalo da objavi svoj predlog za budući status Kosova. Novinar Glasa Amerike, Beri Vud, izveštava iz Prištine da je političarima u pokrajini rečeno da će nedostatak konsenzusa među velikim silama mogao da dovede do odlaganja akcije Ujedinjenih nacija u vezi sa statusom.\nPredlog za status Kosova će biti u petak predstavljen i u Briselu i u Beču. Ministri inostranih poslova država Kontakt grupe će se sastati u belgijskoj prestonici, dok će se Ahtisari, bivši predsednik Finske, sastati sa zvaničnicima iz istih država u Beču.\nPosle toga, 2. februara, Ahtisari dolazi u Beograd i Prištinu da izvesti zvaničnike iz Srbije i sa Kosova. Mogućnost daljeg odlaganja proizlazi iz ruskog protivljenja rešenju statusa koje je neprihvatljivo za Srbiju.\nS pravom veta u Savetu bezbednosti, Rusija je najavila da neće pristati na žurno prihvatanje predloga koji bi doveo do nezavisnosti Kosova. Britanski analitičar, predstavnik Međunarodne krizne grupe na Kosovu, Aleks Anderson, kaže da Rusiju nisu pokolebali apeli zapadnih članica Kontakt grupe.\n«Ako pogledamo brojna pitanja kao što su Burma, Iran, postoji određena količina strepnje i očekivanja da bismo mogli da vidimo sličan model protivljenja Rusije i Kine merama koje predlože Sjedinjene Države i ostali saveznici. Slično bi moglo da se dogodi i sa Kosovom.»\nOčekuje se da u Ahtisarijevom predlogu neće biti korišćena reč nezavisnost i da će umesto toga biti predložen proces koji bi mogao da dovede do tog rezultata. Ahtisari i članovi Kontakt grupe se nadaju da će uspeti da se izbore za akciju Saveta bezbednosti koja bi dovela do završetka administracije Ujedinjenih nacija na Kosovu i prenosa vlasti na lokalne institucije i Evropsku uniju. Mirovni čuvari NATO-a bi i dalje bili odgovorni za bezbednost. Anderson veruje da kosovska vlada, uprkos tome što bi dalje odlaganje bilo nepopularno, verovatno ne bi uzvratila jednostranom objavom nezavisnosti.\n«Na posletku, ovdašnja politička klasa će gunđati zbog sporosti procesa, ali će takođe shvatiti da ne može da izgubi korak sa pokroviteljima iz međunarodne zajednice.»\nAhtisari vodi pregovore o statusu Kosova već 12 meseci. Zaključivši da Beograd i Priština ne mogu da se dogovore o statusu Kosova, Kontakt grupa ga je ovlastila da predloži svoj plan za budućnost pokrajine.


Brđanin novi direktor Uprave policije Crne Gore | Svet | Direktno\n22. 02. 2021. 11:36 0\nMinistar unutrašnjih poslova Sergej Sekulović i premijer Zdravko Krivokapić postigli su dogovor oko imenovanja Zorana Brđanina za šefa Uprave policije, saznaju Vijesti iz više izvora iz izvršne vlasti.\nBrđanin je bio među kandidatima koji su stigli do intervjua za direktora, a pored njega to su bili i Dragan Klikovac, Dragan Radonjić i Vojo Laković.\nDirektor Uprave policije trebalo je da bude izabran u petak, ali su se u Vladi sukobili oko tog pitanja, nakon što su Krivokapić i Sekulović navodno imali oprečne stavove oko toga kome treba poveriti upravljanje tom bezbednosnom institucijom.\n“Vijesti” su juče objavile da bi to moglo da izazove prvu ozbiljniju krizu unutar Vlade i da je Sekulovića eksplicitno podržao i potpredsednik Dritan Abazović.\n- Zastupajući svoj izbor, Sekulović je rekao da je spreman da snosi i političku i svaku drugu odgovornost, ako Brđanin ne opravda očekivanja - objasnio je jedan izvor.\nDemokratski front je u petak saopštio da neće podržati kandidata kog predloži Sekulović i to u saopštenju koje su poslali u ime koalicije “Za budućnost Crne Gore” i naveo da su svi kandidati osim advokata Dražena Medojevića povezani sa bivšim režimom.\nNaročito oštar u ocjenama je bio funkcioner Ujedinjene Goran Danilović, koji je bio ministar unutrašnjih poslova u “Vladi izbornog povjerenja” 2016. godine, kada mu je pomoćnik bio upravo Brđanin.\nOn je kazao da ne pristaje da se svi kandidati proglašavaju DPS ljudima, naročito oni koje su već kroz blato provlačili iz struktura bliskih DPS i obavještajnim službama.\nNijedan od sedmorice aktuelnih pomoćnika direktora Uprave policije neće ostati na funkciji, bez obzira na to ko će biti imenovan za prvog policajca.\nCrna Gora Uprava policije Crne Gore Zdravko Krivokapić Zoran Brđanin\nKrivokapićeva ćerka u autu koji je napadnut\n08. 04. 2021. 8\n"Nisam izdajnik, ovu odluku sam doneo da bih vas sačuvao"\n06. 04. 2021. 8\nKrivokapić dostavio predlog za smenu Leposavića\n10.04. Kako da znate da li je vaš znak aktivan ili receptivan: Muški ili ženski?


Ekonomija - datum: 2018-02-06 PREMA PROJEKCIJAMA INSTITUTA ZA STRATEŠKE STUDIJE Niža stopa rasta zbog PDV-a\nBruto domaći proizvod (BDP) Crne Gore bi u ovoj godini trebalo da ostvari rast od tri odsto, pokazuju projekcije Instituta za strateške studije i projekcije (ISSP).\n– Nešto niža stopa rasta BDP-a u ovoj godini u odnosu na 2017. će biti posledica nešto nižeg doprinosa državne potrošnje, koja će ostvariti negativnu stopu, ali i potrošnje stanovništva, koja će rasti, ali po nižoj stopi u odnosu na prošlu – piše u saopštenju ISSP-a.\nNešto niža stopa potrošnje stanovništva, kako su naveli, biće posledica manje raspoloživog dohotka usled povećanja poreza na dodatu vrijednost (PDV), kao i projektovane inflacije koja će biti na nešto višem nivou u odnosu na prošlu godinu.\n– Kao i u 2017, rast će u najvećoj mjeri biti podstaknut investicionom potrošnjom, koja će u ovoj godini rasti po stopi od sedam odsto, uprkos činjenici da je u prošloj godini ostvaren veoma visok rast investicija – navedeno je u saopštenju.\nInvesticiona potrošnja će se i dalje bazirati na nastavku izgradnje prioritetne dionice autoputa Bar–Boljare, ali se osim toga očekuje nastavak stranih ulaganja u turističku infrastrukturu. Značajan doprinos rastu BDP-a daće i spoljna trgovina.\nIz ISSP-a ukazuju da će planirana dinamika izgradnje autoputa uticati na nešto veću stopu uvoza u ovoj godini, što će se odraziti na veći ukupan uvoz robe i usluga.\n– Pored uvoza iniciranog investicijama, taj rast će biti posledica i visokog uvoza hrane, nafte i transportnih uređaja. Crnogorska ekonomija je, nakon duže vremena, ostvarila pozitivnu stopu rasta kad je u pitanju izvoz roba, a očekuje se da će se takva pozitivna kretanja nastaviti i u ovoj godini – kazali su iz ISSP-a.\nProjektovali su rast izvoza na devet odsto.D.M.


Rukomet Archives - INDIREKT\nNaslovna strana Rukomet\nPopularni u poslednjih 7 dana\n“Lavovi” pružili jak otpor, svjetski prvak ipak opravdao ulogu favorita\nRukomet Indirekt - 13. Januar, 2022. 0\nMuška rukometna reprezentacija Crne Gore poražena je na startu Evropskog prvenstva u Mađarskoj i Slovačkoj. Crnogorski rukometaši izgubili su večeras u Debrecinu, u prvom kolu A grupe, od...\nPozitivni Ševaljević, Mijušković i Stevan Vujović\nRukomet Indirekt - 12. Januar, 2022. 0\nKapiten Vasko Ševaljević, Mile Mijušković i Stevan Vujović bili su pozitivni na PCR testu u Mađarskoj, saopšteno je iz Rukometnog saveza. Navodi se da će rukometna selekcija Crne...\nKapisoda: Crna Gora će pokazati da je dobar organizator\nCrna Gora će, kao i prilikom organizacije prethodnih međunarodnih takmičenja, pokazati da je kredibilan partner i dobar organizator, koji zaslužuje povjerenje Evropske rukometne federacije i federacija sa...\nRukomet Indirekt - 10. Januar, 2022. 0\nMuška rukometna reprezentacija Crne Gore zbog problema sa koronavisrusom tokom priprema za Evropsko prvenstvo odradila je samo jedan trening na kojem su bili svi pozvani igrači, kazao...\nCrnogorske sudije Ivan Pavićević i Miloš Ražnatović dijeliće pravdu na Evropskom seniorskom prvenstvu za rukometaše u Mađarskoj i Slovačkoj, saopšteno je iz Evropske rukometne federacije. Šampionat Evrope počeće...\nPoraz oslabljene Budućnosti u Erdu\nRukomet Indirekt - 8. Januar, 2022. 0\nRukometašice Budućnosti poražene su danas u Erdu od mađarskog Ferencvaroša 26:22 (18:11), u utakmici devetog kola A grupe Lige šampiona. Mađarski tim, koji je dobio i prvi duel...\nRoganović pozitivan na koronu, “lavovi” bez selektora na EP?\nJedan od osam članova delegacije koji su pozitivni na korona virus, pet dana prije prvog meča na Evropskom prvenstvu u Mađarskoj i Slovačkoj, je selektor Zoran Roganović....\nBudućnost gost Ferencvaroša\nRukometašice Budućnosti igraće danas u Erdu protiv mađarskog Ferencvaroša utakmicu devetog kola A grupe Lige šampiona. Mađarski tim prvi duel u Podgorici dobio je 30:26, a u dosadašnjem...\nRukomet Indirekt - 7. Januar, 2022. 0\nBudućnost značajno oslabljena i sa problemima vezanim za koronavirus nastavlja takmičenje u Ligi šampiona subotnjim gostovanjem mađarsom Ferencvarošu, kazala je trener podgoričkih rukometašica Bojana Popović. Popović je najavila...\nRukomet Indirekt - 6. Januar, 2022. 0\nEvropska rukometna federacija (EHF) skratila je period karantina za igrače i članove delegacija koji su bili pozitivni na koronavirus, saopšteno je iz te asocijacije. Navodi se da je...\nUsik vratio pojaseve Džošui (VIDEO)\nRastanak Ronalda i Juventusa sve bliži\nĐokoviću vraćena viza


Mnoge zemlje pokazale interes za pomoć u izgradnji Muzeja opsade Sarajeva - Klix.ba\n22.4.2015. u 14:29\nDvadeset godina nakon opsade Sarajeva, podržana je ideja da se izgradi muzej s multimedijalnom arhivom o onome što se dogodilo.\nMeđutim, s obzirom na to u kakvom su stanju kulturne institucije i kako se vlasti odnose prema njima, postavlja se pitanje da li je Muzej opsade uopće potreban.\nMuzej opsade Sarajeva trebao bi sustavno i trajno obilježiti najdužu opsadu grada u modernoj historiji.\nDok neki umjetnički stručnjaci smatraju da bi to bilo dupliranje, čak i atak na Historijski muzej BiH, drugi pojašnjavaju da bi poklapanja bilo malo, te da bi novi muzej imao i različit način finansiranja, piše BIRN-Justice Report.\nSuada Kapić, osnivačica i direktorica “Fama International”, organizacije koja je jedan od pokretača ideje Muzeja opsade, pojašnjava da nije riječ o klasičnom muzeju, već bi prilagođavali sadržaje posjetiocima, koji bi tu mogli boraviti po 12 sati.\n"Zašto bi otvaranje jedne kulturne i obrazovne institucije ugrožavalo rad druge", pita se Dino Mustafić, član Konzorcija Muzeja opsade.\nAdnan Busuladžić, direktor zatvorenog Zemaljskog muzeja BiH, smatra da je otvaranje ovog novog muzeja direktan atak na Historijski muzej BiH, koji se bori za opstanak.\n"Dupliranje tema nije praktično, niti donosi benefit bilo kome. Ne kažem da ideja nije dobra, ali već imamo stalnu postavku 'Opkoljeno Sarajevo' i mislim da bi tu izložbu trebalo više obnavljati i obogaćivati", kaže Busuladžić.\nMustafić pojašnjava da nije riječ o ataku na bilo koga, već da se želi sustavno i trajno obilježiti najduža opsada grada u modernoj historiji.\nMuhiba Kaljanac, direktorica Historijskog muzeja BiH, ističe da je tema opsade Sarajeva samo mali dio onog što ima i pokriva institucija kojom rukovodi.\n"Za razliku od nas, ovdje nije riječ o trodimenzionalnim i originalnim predmetima, već videomaterijalima, intervjuima i anketama", kaže Kaljanac.\nPored sadržaja, pojašnjava Kapić, Muzej opsade će se finansirati na osnovu samoodrživosti.\n"Taj model samoodrživosti podrazumijeva novi pristup, tako da će i sam objekat po sebi biti atraktivan, u pitanju je novi moderni koncept, javno-privatnog vlasništva", kaže Kapić.\nIpak, Kaljanac ne vjeruje u priču o otvaranju takve samoodržive institucije, pojašnjavajući da se muzeji finansiraju iz budžeta država.\nGrad Sarajevo je do prije dvije godine davao po 10.000 KM godišnje kao podršku Historijskom muzeju BiH.\nRamiz Kadić, pomoćnik sarajevskog gradonačelnika za obrazovanje, kulturu i sport, pojašnjava da su, zbog strmoglavog pada prihoda, zaustavili finansiranje velikog broja projekata.\nIpak, sada projekat Muzeja opsade podržava Grad Sarajevo.\nKadić kaže da, zbog trenutne finansijske situacije, nije riječ o značajnim sredstvima.\nProjekat Muzeja opsade podržala je i Općina Centar, koja je osigurala zemljište na kojem bi trebao biti sagrađen.\nJovan Divjak, član Konzorcija Muzeja opsade, naglašava da osim zemljišta koje je ustupila Općina, u ovom projektu tek slijedi prikupljanje novca za izgradnju muzeja, uspostavljanje i funkcioniranje.\nPo njegovim riječima, trenutno je raspisan međunarodni tender za izgradnju objekta muzeja.\n"Mnoge zemlje pokazale su interes za pomoć ovom projektu", dodaje Divjak.


Gradiska.com - Uskoro proširenje Bolnice Gradiška\nsreda, 21 avgust 2019 14:14\nZa prvu fazu rekonstrukcije Bolnice Gradiška predviđena su sredstva od Vlade Republike Srpske u iznosu od 590 000 KM.\nČim odobrena sredstva budu dostupna radovi će početi. Direktor ove ustanove Mirko Manojlović kaže da prva faza podrazumijeva proširenje kapaciteta Bolnice na još 1000 kvadratnih metara.\n„To je moguće u sadašnjim uslovima uz određene radove i na taj način bi prostor proširili i imali bi smo određeno rastrećenje. Takođe smo prošli sa projektom energetske efikasnost koji pola finansira Vlada RS,a pola je sredstava odobreno od UNDP-a“ kaže Mirko Manojlović, direktor Bolnice Gradiška.\nPočetak radova koji se odnose na energetsku efikasnost očekuju se na proljeće. Tada bi bila zamijenjena stolarija, fasada i krov. „Sve to će sigurno olakšati funkcionisanje Bolnice te će se ostvariti i značajne uštede“, rekao je direktor Manojlović.\n„Kada dobijemo jedan takav objekat možemo kandidovati rekonstrukciju cijele Bolnice. Kada budemo imali tačno idejno rješenje smatram da će se početi sa realizacijom projekta“ rekao je Mirko Manojlović, direktor Bolnice Gradiška.\n„Svi ovi poslovi se rade jer smještajni kapaciteti nisu u najboljem stanju. Zgrada je useljena 1976. godine i od tada do danas nije se mnogo ulagalo u ovaj objekat“, kaže direktor Mirko Manojlović i dodaje da Bolnica raspolaže sa 200 bolničkih postelja.\n„Navešću vam podatak da je prije desetak godina broj ležećih pacijenata u Bolnici bio oko 6500 ,a prošle godine je taj broj bio 10 000, što znači da se broj skoro povećao za 50 posto. Slična situacija je u oblastima dijagnostike“ rekao je Mirko Manojlović, direktor Bolnice Gradiška.\nManojlović ističe da su se dugogodišnji problemi gradiške Bolnice počeli rješavati te je u prvoj polovini ove godine pušten u rad lift na Odjelu za plućne bolesti.\nViše iz kategorije: « U toku drugi upisni rok u gradiškoj muzičkoj školi\tGradonačelnik Gradiške potpisao ugovore sa 20 privrednika o dodjeli podsticajnih sredstava »


Rusi spremni za kloniranje životinja?! | Pet Magazin\nHome Divlji svet Rusi spremni za kloniranje životinja?!\nRusi spremni za kloniranje životinja?!\nĐurađ NikodijevićJun 16, 2016Divlji svet, Egzotika0\nNova laboratorija u Muzeju mamuta Instituta za primenjenu ekologiju Severoistočnog saveznog Univerziteta u Jakutsku započela je pretraživanje ogromne zbirke gotovo savršeno očuvanih uzoraka tkiva nađenih u ekstremno hladnim arktičkim uslovima, prenosi časopis “Aganjok”.\nStručnjaci se nadaju da će doći do živog DNK tokom pažljivog skeniranja 2.000 retkih eksponata koji se čuvaju u specijalno opremljenoj laboratiji za čuvanje uzoraka tkiva u zamrzivačima, na temperaturi od -87 stepeni Celzijusa. U novoj laboratoriji će takođe moći brzo da analiziraju novootkrivene uzorke, ne rizikujući da ih oštete prilikom transporta u udaljenu laboratoriju.\nCilj naučnika je da ožive “Park iz doba jure” (naučnim jezikom “Park iz pleistocena”), u kome će izumrle vrste živeti u prilagođenom prirodnom rezervatu na reci Kolima u Jakutiji. Pre nego što ožive životinje, nameravaju da stvore prirodne uslove kakvi su postojali pre ledenog doba.\nOsim na mamute, naučnici će se u istraživanju koncentrisati na pronalaženje DNK vunastog nosoroga, ranog pretka bizona i bika, pećinskih medveda i pećinskih lavova.\nLaboratorijska zbirka sadrži i savršeno očuvano mumificirano štene, pronađeno na sibirskom području večitog snega i leda posle više od 12.400 godina, uzorak preistorijskog, 4.500 godina starog, konja, kao i vrstu bizona staru 8.000 godina. Jedan od najbolje očuvanih vunastih mamuta na svetu, 39.000 godina star Juka, takođe je na raspolaganju naučnicima.\nNaučnici iz celog sveta, uključujući i one sa “Harvarda” i “Univerziteta u Čikagu”, pokušavaju da kloniraju preistorijske životinje, ali nisu daleko odmakli zbog lošeg kvaliteta DNK mamuta.\nRuski naučnici se nadaju da će naći “živ” DNK u svojim uzorcima, mada postoji opasnost da se tokom otapanja unište genetske informacije. S druge strane, u Sibiru je nađeno mnoštvo ostataka mekih tkiva preistorijskih životinja. Kada jednom uspeju da izvuku DNK, načnici će ga ukrstiti sa azijskim ili indijskim slonom kako bi oživeli njihovog pretka.\nRuski naučnici sarađuju s korejskom biotehnološkom kompanijom “Sooam” i Institutom za genomiku u Pekingu, primenjujući njihova iskustva u cilju uspešnog realizovanja projekta.\nOva žena je optužena za nasilje nad životinjama\nPrethodni članakPas iz Kraljeva zaglavljen u rupi dubokoj preko četiri metara (VIDEO) Sledeći članakPogledajte kako izgleda kada vam je lav član porodice (VIDEO)