Агенција за привредне регистре | Vrste zahteva u PIS FI Agencije\nPre dostavlјanja zahteva, proveriti ažurnost podataka o obvezniku u Evidenciji obveznika. U slučaju neažurnih podataka, obveznik neće moći da dostavi izveštaje, odnosno dokumentaciju, u skladu sa propisima.\nVrste zahteva u Posebnom informacionom sistemu Agencije\nSaglasno Zakonu o računovodstvu (Zakon), pravna lica i preduzetnici su dužni da Agenciji dostavlјaju finansijske izveštaje i Statistički izveštaj, odnosno Izjavu o neaktivnosti, a obveznici revizije i dokumentaciju uz redovne, odnosno konsolidovane godišnje finansijske izveštaje. Izveštaji, odnosno dokumentacija se dostavlјaju isklјučivo putem Posebnog informacionog sistema Agencije (PIS FI Agencije), odabirom odgovarajuće vrste zahteva. Zahtevi su grupisani prema vrstama finansijskih izveštaja, a kao posebna grupa definisani su posebni zahtevi obveznika, kao dopunski zahtevi kojima obveznik traži preduzimanje određenih aktivnosti u postupku javnog objavlјivanja finansijskog izveštaja, odnosno dokumentacije.\nI REDOVAN GODIŠNјI FINANSIJSKI IZVEŠTAJ, DOKUMENTACIJA I ZAMENE\nPravna lica i preduzetnici redovan godišnji finansijski izveštaj (RGFI), po pravilu, dostavlјaju samostalno, s tim da obveznici revizije taj izveštaj mogu dostaviti i zajedno sa dokumentacijom propisanom članom 45. Zakona, a ukoliko nisu obveznici revizije sa dobrovolјnom revizijom, odabirom jednog od sledećih zahteva:\nRedovan godišnji finansijski izveštaj;\nRedovan godišnji finansijski izveštaj i dokumentacija (za obveznike revizije);\nRedovan godišnji finansijski izveštaj sa dobrovolјnom revizijom (za pravna lica i preduzetnike koji nisu obveznici revizije).\nObveznici revizije dokumentaciju propisanu članom 45. Zakona, po pravilu, dostavlјaju odvojeno od RGFI, pri čemu uz dokumentaciju mogu dostaviti korigovani RGFI, ako su vršene korekcije u izveštaju koji je javno objavlјen kao potpun i računski tačan, odabirom jednog od sledećih zahteva:\nDokumentacija uz redovan godišnji finansijski izveštaj;\nKorigovani redovan godišnji finansijski izveštaj sa dokumentacijom.\nPravna lica i preduzetnici koji nisu obveznici revizije, nakon objavlјivanja RGFI kao potpunog i računski tačnog, mogu dostaviti reviziju tog izveštaja odabirom zahteva:\nDobrovolјna revizija (ako nemaju izmene u javno objavlјenom RGFI);\nZamena redovnog godišnjeg finansijskog izveštaja uz dobrovolјnu reviziju (ako vrše izmene podataka u RGFI, u odnosu na izveštaj koji je javno objavlјen kao potpun i računski tačan).\nPravna lica i preduzetnici zamenu RGFI, odnosno Statističkog izveštaja ili dokumentacije mogu dostaviti odabirom jednog od sledećih zahteva:\nZamena redovnog godišnjeg finansijskog izveštaja;\nZamena Statističkog izveštaja;\nZamena dokumentacije uz redovan godišnji finansijski izveštaj.\nII KONSOLIDOVANI GODIŠNјI FINANSIJSKI IZVEŠTAJ, DOKUMENTACIJA I ZAMENE\nMatična pravna lica konsolidovani godišnji finansijski izveštaj (KGFI), po pravilu, dostavlјaju samostalno, s tim da taj izveštaj mogu dostaviti i zajedno sa dokumentacijom propisanom članom 45. Zakona, odabirom jednog od sledećih zahteva:\nKonsolidovani godišnji finansijski izveštaj;\nKonsolidovani godišnji finansijski izveštaj i dokumentacija.\nIzuzeto posedovano matično pravno lice iz člana 32. stav 4. tačka 5. Zakona, dostavlјa KGFI veće grupe pravnih lica, odabirom zahteva:\nKonsolidovani godišnji finansijski izveštaj veće grupe pravnih lica;\nMatična pravna lica dokumentaciju propisanu članom 45. Zakona, po pravilu, dostavlјaju odvojeno od KGFI, pri čemu uz dokumentaciju mogu dostaviti korigovani KGFI, ako su vršene korekcije u odnosu na izveštaj koji je javno objavlјen kao potpun i računski tačan, odabirom jednog od sledećih zahteva:\nDokumentacija uz konsolidovani godišnji finansijski izveštaj;\nKorigovani konsolidovani godišnji finansijski izveštaj sa dokumentacijom.\nMatična pravna lica zamenu KGFI, odnosno dokumentacije, mogu dostaviti odabirom jednog od sledećih zahteva:\nZamena konsolidovanog godišnjeg finansijskog izveštaja;\nZamena dokumentacije uz konsolidovani godišnji finansijski izveštaj.\nIII VANREDNI FINANSIJSKI IZVEŠTAJ I ZAMENE\nVanredni finansijski izveštaj;\nZamena vanrednog finansijskog izveštaja.\nIV POSEBNI ZAHTEVI OBVEZNIKA\nPoseban zahtev obveznika, putem kojeg je moguće zahtevati:\n- odustanak od podnetog finansijskog izveštaja, odnosno dokumentacije;\n- izmenu podataka u finansijskom izveštaju, odnosno dokumentaciji koja nije objavlјena;\n- izmenu korisničkog naloga;\n- promenu računovodstvene regulative.\nSadržina svakog zahteva (osim Posebnih zahteva obveznika) je određena vrstom zahteva koji se podnosi, grupom obveznika kojoj pravno lice, odnosno preduzetnik pripada, kao i njihovom veličinom, primenjenom računovodstvenom regulativom i obavezom revizije.\nSvaki zahtev mora biti potpisan kvalifikovanim elektronskim potpisom zakonskog zastupnika i dostavlјen u elektronskom obliku. Samim potpisivanjem izveštaja ispravnim kvalifikovanim elektronskim potpisom, zahtev se smatra primlјenim u Agenciji i dobija delovodni broj (FIN broj) o čemu obveznik odmah dobija informaciju u PIS FI Agencije, kao i notifikaciju na mejl adresu zakonskog zastupnika i lica koje je kreiralo korisnički nalog . Istovremeno, menja se i status u kojem se zahtev nalazi iz „Spreman za podnošenje“ u „Podnet“.\nNije moguće dostaviti zahtev putem PIS FI sistema Agencije, ukoliko je kvalifikovani elektronski potpis neispravan.


ANKETA o informiranosti građana o načinu sakupljanja posebnih kategorija otpada\nNalazite se:Ministarstvo za prostorno uređenje, promet i komunikacije i zaštitu okoline|Zaštita okoline|ANKETA o informiranosti građana o načinu sakupljanja posebnih kategorija otpada\n11 Okt 2019\t2349 puta\nJedna od aktivnosti projekta „Uvođenje sistema upravljanja za tokove posebnih kategorija otpada u dva kantona u Bosni i Hercegovini“ je provođenje ankete. Projekat finansiraju Njemačko Savezno ministarstvo za ekonomsku saradnju i razvoj (BMZ) i Preduzeće za uklanjanje otpada i reciklažu ALBA Zenica d.o.o., a provode GIZ – Njemačka razvojna saradnja kroz program develoPPP i Preduzeće za uklanjanje otpada i reciklažu ALBA Zenica d.o.o.\nPartner u projektu je REZ Agencija - Regionalna razvojna agencija za regiju Centralna BiH.\nAnketa se provodi na slučajnom uzorku stanovnika grada Zenica i općina Busovača, Tešanj, Travnik i Žepče. Cilj ankete je da se saznaju mišljenja i informiranost građana o načinu postupanja sa komunalnim otpadom, sa fokusom na posebne kategorije otpada.\nS obzirom na trenutnu situaciju sa pandemijom Covid 19, aktivnost na anketiranju stanovništva će se osim direktnog provoditi i on-line anketiranjem.\nDIREKTNI LINK NA ANKETU\nViše iz kategorije: « Javni uvid u zahtjev za ponovno izdavanje okolišne dozvole za postrojenje za ekspoloataciju , pripremu i oplemenjivanje rude ceruzita u rudniku olova na lokalitetu Očekalj i Prgoševo, općina Olovo\tOdluka o dodjeli sredstava za realizaciju programa, projekata i srodnih aktivnosti iz oblasti zaštite okoliša za 2021. godinu »


Tanjug/Ministarstvo odbrane/ bk\nRusko Ministarstvo odbrane saopštilo je da æe to biti prvi put da æe sofisticirani divizion raketnog sistema S-400, zajedno sa baterijom "Pancir S" uèestvovati u jednoj vojnoj vežbi u inostranstvu, napominje Rojters i ocenjuje da se Rusija bori da zadrži Srbiju u okvirima svoje sfere geopolitièkog uticaja.\nIstièe i da su dve zemlje ojaèale obaveštajnu saradnju i prenosi da je direktor ruske Spoljnoobaveštajne službe Sergej Nariškin nedavno rekao da Rusija i Srbija sprovode složene zajednièke operacije radi zaštite njihovih spoljnih interesa.\nBritanska agencija navodi i da se Srbija oslanja na Rusiju po pitanju KiM, da snadbevanje naše zemlje prirodnim gasom zavisi od Rusije, kao i da veæinsko vlasništvo u "Naftnoj industriji Srbije" ima ruski Gasprom.\nRojters tvrdi i da su vežbe poèele u sredu, ali da su objavljene tek u èetvrtak.\nAmerièka agencija AP je, takoðe, izvestila o dopremanju najsavremenijih sistema vazdušne odbrane iz Rusije u Srbiju, istièuæi da Moskva pomaže svom savezniku Srbiji da ojaèa vojsku što, kako ocenjuje, poveæava zabrinutost meðu balkanskim zemljama.\nPrenosi i da je predsednik Srbije Aleksandar Vuèiæ rekao da æe sistem S-400 biti vraæen Rusiji posle vežbi, ali da je Srbija naruèila Pancir.\nPodseæajuæi na ratove u Jugoslaviji devedesetih, AP napominje da je Srbija, koju opisuje kao "jedinog ruskog saveznika u regionu uprkos proklamovanom cilju pridruživanja EU", veæ dobila od Rusije šest borbenih aviona MiG-29 i da oèekuje isporuku jurišnih i transportnih helikoptera iz Rusije do kraja godine.\nUkazuje i na obeæanje Beograda da se neæe pridruživati NATO i da je odbio da se prikljuèi sankcijama protiv Rusije, koje su uvedene zbog Ukrajine.\nAP napominje i da su ruske rakete, na putu ka Srbiji, morale da prelete preko vazdušnog prostora susednih država èlanica NATO što æe, smatra agencija, verovatno pokretnuti pitanja u NATO-u.


Kijev: Nove demonstracije protiv raspuštanja parlamenta\nHiljade demonstranata su i danas na ulicama Kijeva demonstrirale protiv odluke predsjednika Viktora Juščenka da raspusti parlament i raspiše nove izbore.\nDemonstranti su marširali do zgrade u kojoj se nalazi kancelarija predsjednika, dok su se saveznici pro-ruskog premijera Viktora Janukoviča, sastali da dogovore strategiju djelovanja protiv Juščenkove naredbe.\nJanukovič je novinarima rekao da će predsjednikov ukaz ignorisati sve dok o njemu svoj stav ne saopšti Ustavni sud. Rekao je i da prije odluke suda neće počinjati izbornu kampanju. Novi izbori, shodno Juščenkovom ukazu – trebalo bi da budu organizovani 27. maja.\nU međuvremenu je predsdjenik 18-članog Ustavnog suda Ukrajine, Ivan Dombrovski danas podnio ostavku, koju ostale sudije nisu prihvatile. Nejasno je, međutim, kada će se Ustavni sud izjasniti o spornom Juščenkovom ukazu.


Domaća fabrika litijum-jonskih baterija neće zavisiti od Jadra | Biznis.rs\nPredviđene kapitalne investicije od oko milijardu evra u narednih sedam godina\nDomaća fabrika litijum-jonskih baterija neće zavisiti od Jadra\n30.12.2021 08:58 Autor: Redakcija Biznis.rs 0\nKompanija Al Pack iz Subotice, koja se bavi proizvodnjom fleksibilne aluminijumske ambalaže, ne tako davno je saopštila da 2022. godine otpočinje gradnju fabrike litijum-jonskih...\nKompanija Al Pack iz Subotice, koja se bavi proizvodnjom fleksibilne aluminijumske ambalaže, ne tako davno je saopštila da 2022. godine otpočinje gradnju fabrike litijum-jonskih baterija, odnosno baterija za električna vozila.\nPrema objašnjenju iz kompanije, u tu svrhu je i razvijena nova firma ElevenEs, što smo ranije saznali u razgovoru za portal Biznis.rs, a u narednih nekoliko meseci će se izdvojiti iz Al Pack grupacije. Najava da se gradi fabrika litijum-jonske baterije za električne automobile izazvala je veliku pažnju, a posebno interesovanje izazvalo je koje sirovine i koja tehnologija će ovde biti korišćena, saznaje Politika.\n„Postoji veliki broj različitih formulacija koje se upotrebljavaju kod dizajna litijum-jonskih baterija (LIB). Ukratko, u zavisnosti od namene, potrebne su drugačije karakteristike. Tako neke baterije mogu biti optimizovane da imaju veliku gustinu energije, neke da se brzo pune ili prazne, i tako dalje. U fabrici će se za katodni materijal koristiti LFP – litijum gvožđe-fosfat. Baterije zasnovane na LFP tehnologiji, za razliku od široko rasprostranjenih baterija, ne sadrže kobalt i nikl, što proizvodnju čini održivijom i čistijom. Ove baterije imaju nekoliko puta duži životni vek, bezbednije su, brže isporučuju veću snagu i prvenstveno su namenjene električnim automobilima, autobusima, kamionima, viljuškarima i drugim vozilima, kao i skladištima energije u vezi sa solarnim elektranama i vetroparkovima“, izjavio je za Politiku osnivač i izvršni direktor kompanije ElevenEs, Nemanja Mikać.\nS obzirom na to da nema retkih metala, kobalta i nikla, proizvodnja je, kako kaže, jednostavnija i jeftinija, pa su one opet i znatno čistije i održivije. Njihova mana je, napominje Mikać, nešto manja gustina energije – imaju manji kapacitet za istu masu, pa se zato ne mogu koristiti u uređajima kod kojih je to ključno.\nProjekat podržan i od EIT InnoEnergy, najvećeg investitora u energetskim projektima, kojeg direktno kofinansira Evropski institut za tehnologije i inovacije, i koji, prema rečima Mikaća, predstavlja glavni motor ulaganja u inovacije u vezi sa održivim razvojem i izvorima energije u celoj Evropi.\n„Njihova uloga je u obezbeđivanju podrške projektu, delom finansijske, delom stvaranjem uslova za realizaciju investicije, ali ono što je najvažnije, to je veliko priznanje da smo krenuli u dobrom pravcu i da je projekat koncipiran i dugoročno održiv“, kazao je sagovornik Politike.\nNa konstataciju da je direktor EIT-a izjavio da je prednost za ovu fabriku da se nalazi u blizini Jadra, te da li eventualno odlaganje u izdavanju dozvole za početak iskopavanja remeti nešto u planovima za otvaranje fabrike, on je napomenuo da subotički projekat ne zavisi od realizacije rudnika Jadar.\n„Svakako će fabrika ElevenEs početi sa proizvodnjom pre izgradnje rudnika, tako da je planirano da se katodni materijal nabavlja od proverenih proizvođača. Važno je napomenuti da se između rudnika Jadar, kao potencijalnog dobavljača litijum-karbonata i naše fabrike, nalazi još jedna fabrika za proizvodnju katodnih materijala, i ona kao sirovinu koristi litijum-karbonat. U Srbiji trenutno ne postoje kapaciteti za proizvodnju katodnog materijala. Trudićemo se i da u budućnosti sirovine nabavljamo u skladu sa ekonomskim i socijalnim kriterijumima“, naveo je Mikać.\nŠto se bezbednosti fabrike tiče, on je napomenuo da je tehnologija potpuno čista i da nema rizika po okolinu, te da su rizici isti ili manji od drugih fabrika koje trenutno rade u Subotici u industrijskoj zoni Mali Bajmok.\nPrema mišljenju stručnjaka, u svetu je u toku prelazak na natrijum-jonske i grafenske baterije kao jednako efikasne i sa jeftinijim troškovima proizvodnje. To može da se odrazi i na proizvodnju litijum-jonskih baterija.\n„Potražnja za baterijama će do 2030. godine porasti oko devet puta. Veći udeo solarne i energije vetra, kao i prelazak na veći broj električnih vozila zahtevaće da se skladišti velika količina energije. To znači da će biti mesta za različite tehnologije baterija i da će svaka od njih imati svoju primenu. Takođe, kod novih tipova baterija nije reč samo o tome koliko su efikasne, nego i koliko je njihova ukupna proizvodnja ekonomična i kompleksna. Upotreba LIB svakako će biti znatno povećana, a delom će i neke nove tehnologije preuzeti udeo“, istakao je direktor kompanije.\nKako je najavljeno, fabrika će se nalaziti na mestu nekadašnje klanične industrije 29. novembar, na oko 30 hektara, dok će pod objektima biti 160.000 kvadratnih metara. Predviđene kapitalne investicije procenjene su na oko milijardu evra u narednih sedam godina, a do kraja 2024. godine trebalo bi da dostignu 550 miliona evra, uz dodatna ulaganja u razvoj.\nOčekivana investicija od 550 miliona evra do 2024. godine u subotičku fabriku\nFabrika će biti građena u nekoliko faza, tokom narednih šest, sedam godina. Iako je ovaj tip proizvodnje vrlo automatizovan, u kasnijem razvoju i proizvodnji planira se zaposlenje više od 1.800 radnika.\n„Nadamo se da će prva poluautomatizovana proizvodnja početi sa radom sredinom 2023. godine, a očekivani kapacitet je oko 300 megavat-časova (MWh) godišnje. Do tada ćemo proizvoditi uzorke, upravo da bismo mogli da ih testiramo sa kupcima“, otkrio je Mikać.\nDOMAĆA PROIZVODNJA ELEKTRIČNA ENERGIJA ELEKTRIČNI AUTOMOBILI FABRIKA KOMPANIJA U FOKUSU\nU Sloveniji odložena gradnja fabrike litijumskih baterija


Dvomeč Srbije i Italije: Pravi test za „orlove“\n30. januara 2017. 4. februara 2017. Futsal Srbija\nReprezentacija Srbije spremno dočekuje dvomeč sa Italijanima, koji će biti kruna januarskih priprema. Rival je skeniran od strane stručnog štaba na čelu sa selektorom Goranom Ivančićem, a na „meniju“ su bile najsvežije utakmice „azura“, iz Zadra prošle nedelje, kada su dva puta poraženi od Hrvatske (1:2 i 3:4).\n– Nadamo se da će biti pune tribine jer je uvek lepo igrati u takvom ambijentu, bez obzira na to za koga gledaoci navijaju. Prvi trening po dolasku u Italiju, u subotu, bio je lagan jer su igrači bili umorni od puta, dok smo u nedelju trenirali punim intenzitetom. Utakmice će nam dobro poslužiti da vidimo gde smo u ovom trenutku jer smo sve bliži glavnom događaju ove godine, kvalifikacijama za Evropsko prvenstvo u Sloveniji – rekao je Ivančić.\nReprezentativci Srbije u odličnom raspoloženju dočekuju duele sa Italijom (fotografije: Futsal Srbija/Legend)\nIskusni Mladen Kocić, prvotimac ruskog Tjumena, već se sastajao sa Italijanima, a zna i kako se pobeđuju.\n– Promenili su sastav u odnosu na EP u Beogradu pre godinu dana, ali i mi smo, takođe. Kod Italijana su ostala četvorica, petorica igrača, a protiv nas će ponovo biti u ekipi kapiten Lima, posle odsustva zbog porodičnih obaveza, drugi put je postao otac. U kojem god sastavu da izađu, kvalitetna su ekipa i uvek su pretendent za osvajanje najviših odličja – naglasio je Kocić.\nOn je preneo pozdrave golmana Miodraga Aksentijevića, saigrača iz Tjumena, koji je propustio ovo okupljanje jer se oporavlja posle operacije šake, ali će biti adut „orlova“ na kvalifikacionom turniru za EP, u Poljskoj u aprilu.\nReprezentativci Srbije su posetili Veronu, grad Romea i Julije, pa samim tim i neizostavni Julijin balkon. Takođe, slikali su se pored njene statue, a neki su, kako običaj nalaže, uhvatili za grudi – za sreću. Inače, prva zvezda ekipe je Marko Perić, od kojeg su i naši zemljaci i Italijani tražili autogram i fotografiju.\nPrva utakmica između reprezentacija Italije i Srbije biće odigrana večeras u Arcinjanu od 20.30 časova, a drugi duel je sutra u Vilorbi od 19.30. Na ovom dvomeču pravdu će deliti i srpski sudija Nikola Aleksić. Direktan prenos večerašnje utakmice možete gledati ovde. A, kako su izgledala dva od prethodnih 16 susreta između ova dva nacionalna tima, kada se opraštao legendarni Predrag Rajić, možete da pročitate u „Tragovima“.\n← Tragovi – Pred duele sa Italijom: Utorak kada se oprostio Raja\nAzuri bolji u prvoj proveri →


Srbija će imati koristi od sporazuma TTIP – AGRO VESTI by agronews.rs\nHome fokus Srbija će imati koristi od sporazuma TTIP\nFeb 10, 2015 | fokus, Srbija, Svet, Tržište, uvoz-izvoz, Vesti\t|\nUkazano je da će sporazum pod imenom Transatlantsko trgovinsko i investiciono partnerstvo (TTIP) doprineti znatnom povećanju prihoda u svetu, od čega će imati koristi i druge zemlje. Kako je ocenjeno, taj sporazum je nužan kako Evropa ne bi izgubila svoj značaj s obzirom na jačanje azijskih privreda, a treba da oslobodi “transatlantski ekonomski potencijal”. Srbija će, po ulasku u EU, postati deo tog sporazuma o kome su EU i SAD počeli pregovore u junu 2013.\nŠefica pregovaračkog tima Srbije u pregovorima o članstvu u EU Tanja Miščević je rekla na skupu da će Srbija sa ulaskom u Uniju postati deo zajedničkog sistema spoljne trgovine u EU, što će podrazumevati primenu trgovinskih sporazuma EU.\n“Naš sistem sporazuma slobodne trgovine zamenjuju, kada postanemo članica, sporazumi o slobodnoj trgovni koje EU ima sa trećim državama”, rekla je ona na seminaru u Privrednoj komori Srbije o Transatlantskom trgovinskom i investicionom partnerstu EU-SAD.\nMiščević je rekla da su mogućnosti velike i da bi Srbija mogla da u većom meri proširi trgovinu sa SAD ali i drugim zemljama.\nOna je podsetila da je Srbija u ranoj fazi pregovora o članstvu u oblasti spoljne trgovinske politike, navodeći da je završen skrining za poglavlje 30 o ekonomskim odnosima sa inostranstvom.\n“Ne vidimo većih problema u poglavlju 30 osim što nismo članica Svetske trgovinske organizacije (STO)”, rekla je ona i dodala da se istovremeno sa pregovorima o članstvu u EU vode i pregovori sa STO koji će, kako je ocenila, Srbiji omogućiti ispunjavanje standarda za poglavlje 30.\nPozitivni efekti i pre članstva u EU\nŠef sektora za evropske integracije u Delegaciji EU u Srbiji Frejk Janmat je rekao da se pregovori o TTIP neće u većoj meri odraziti na evropsku pravnu tekovinu sa kojom se Srbija usklađuje niti na trgovinsku razmenu EU i Srbije zbog različite strukture uvoza.\n“U celini, TTIP će bi pozitivan za Srbiju ne samo pošto postane članica EU već i pre”, rekao je Janmat i naveo procenu Evropske komisije da će zahvaljujući TTIP globalni prihod porasti za 240 milijardi evra, od čega će koristi imati i druge zemlje.\nOn je ponovio da će Srbija u procesu integracija morati da se uskladi sa propisima EU o genetski modifikovanim organizmima koji su, kako je naglasio, restriktivni i rigorozni.\n“Jedino što će morati da se promeni jeste potpuna zabrana uvoza GMO koja je sada na snazi u Srbiji. Ali, kao što sam rekao, biće to snažan i kontrolisan režim za GMO u procesu usklađivanja sa evropskim zakonodavstvom”, rekao je Janmat.\nBez snižavanja standarda\nViši savetnik za promociju trgovine pri Ministarstvu spoljnih poslova Švedske, ambasador Junas Hafstrem rekao je, takođe, da će i Srbija imati koristi od TTIP i dodao da “svi očekuju da Srbija postane članica EU u narednim godinama”.\nHafstrem je naglasio da je sporazum sa SAD nužan s obzirom na jačanje privreda azijsko-pacifičkog regiona, zbog kojih bi Evropa mogla da izgubi značaj.\n“Evropa zato mora da osigura svoje mesto tako što će osnažiti trgovinske odnose sa SAD”, rekao je on na seminaru koji su organizovale Ambasada Švedske u Srbiji i PKS, i dodao da je cilj sporazuma TTIP da se oslobodi “transatlanstki ekonomski potencijal”.\nŠvedski diplomata je rekao da se u pregovorima o TTIP koji su počeli u junu 2013. razgovara o tarifama, otvaranju tržišta usluga što će omogućiti i lakše zapošljavanje stručnjaka na obe strane, kao i javnim nabavkama.\nNaglasio je da se ne razgovara o snižavanju visokih evropskih standarda koji postoje u oblasti hrane, zdravlja ili zaštite potrošača.\nHafstrem je ukazao i na potencijal sporazuma u oblasti energetike, jer bi, ako se uvrsti i to pitanje, mogao da otvori mogućnost za uvoz energenata iz SAD, što bi smanjilo energetsku zavisnosti Evrope od Rusije.\nTags: evropska unijapregovori o članstvu u eusadstotanja mišćevićtržištettip\nIZVOZ srpskog agrara u toku prošle godine vredeo je 2,09 milijardi evra. Od toga je 58 odsto, ili oko 1,21 milijardu evra "otišlo" na tržište Evropske unije. Na drugom mestu, sa 37 odsto ukupnog izvoza, ili 773 miliona evra, jesu zemlje CEFTA, region, gde najbolju "prođu" imaju kukuruz i duvan, a dobar deo "izvoznog kolača" naše zemlje ode u Rusiju, gde najviše prodajemo voće - naročito jabuke, mesne prerađevine i proizvode od povrća.\nSrpski brend ”Ukusi moga krajaˮ na tržištu EU\nNakon pet godina pažljivog razvoja, srpski brend ”Ukusi moga krajaˮ izvezen je na tržište Evropske unije, a na rafovima 90 Mercatorovih prodavnica u Sloveniji našli su se slatko, džem, pinđur, ljutenica..


Danas počinje Zlatibor Open 2014 – Zlatibor.News\nBadnji dan je poslednji dan božićnog posta i tada se dovršavaju poslovi oko pripreme doma i hrane za najradosniji hrišhanski praznik – rođenje Isusa Hrista, Božić. Vernici na Badnji dan uzimaju badnjak koji se uveče pali na kućnom ognjištu, kao simbol svetlosti i toplote koja greje i zbližava ukućane. U kuću se unosi badnjak, obično […]\nPosle Tare Ledi Gaga je posetila i Zlatibor kako prenose beogradski mediji. Ona je kasno sinoć stigla u hotel Palisad, javio je Kurir.rs, a do hotela je stigla u iznajmljenom “poršeu” saznaje Blic.rs. Ledi Gaga danas putuje za London gde će sutra održati koncert u sali Royal Albert Hall zajedno sa Tonijem Benetom (Tony Bennett). Ledi Gaga […]


Šta je starije: pronalazak i zapošljavanje novih ljudi ili zadržavanje postojećih? | Omega Consulting Team\nŠta je starije: pronalazak i zapošljavanje novih ljudi ili zadržavanje postojećih?\nby OCT marketing | Jun 17, 2019 | Vlasnici kompanija\nUz sve veći problem pronalaženja adekvatnih i kvalitetnih kandidata za radne pozicije i uz sve prisutniji trend na tržištu rada po kome kompanije pokušavaju da se na sve moguće načine predstave kao najpoželjniji poslodavac u svojoj oblasti, čini nam se da svi zaboravljamo na jednu bitnu stvar kad je upravljanje ljudskim resursima u pitanju.\nSlažemo se da je važno za kompanije da kroz autentičan emplojer brending i kvalitetan proces selekcije i regrutacije dođu da najboljih mogućih kandidata za otvorena radna mesta. Ali jepodjednako važno za kompaniju da se bavi i drugim načinima za zadržavanje postojećeg kadra i da aktivno vodi računa o tome da iz kompanije ne odlaze zaposleni na koje ona računa dugoročno.\nNastojanje da se ključna radna snaga održi stabilnom ima veoma jake razloge: kada zaposleni sa dugogodišnjim znanjem i iskustvom napuste kompaniju, posledice daleko prevazilaze značajne troškove regrutovanja i integracije novog zaposlenog koji dolazi kao zamena. Odlaskom ključnih zaposlenih tekući projekti i zadaci se usporavaju ili zaustavljaju, a dobri i ustaljeni odnosi između kolega i klijenata se gube, što može da prouzrokuje ozbiljne posledice za kompaniju.\nZbog toga ćemo u ovom tekstu govoriti o fluktuaciji i retenciji zaposlenih, dva veoma važna pojma za dugoročnu održivost i uspeh svake kompanije.\nU kontekstu ljudskih resursa, fluktuacija je čin zamene postojećeg zaposlenog novim zaposlenim. Razlog fluktuacije u organizaciji može da bude samovoljan odlazak zaposlenog, otpuštanje, odlazak u penziju, odlazak u drugi sektor ili poslovnu jedinicu u okviru iste kompanije, smrtni slučaj itd.\nStopa fluktuacije organizacije je procenat zaposlenih koji su napustili kompaniju u odnosu na prosečan broj zaposlenih tokom određenog vremenskog perioda. Organizacije i industrije najčešće mere svoju stopu fluktuacije tokom fiskalne ili kalendarske godine, a pojedine je prate i na mesečnom i kvartalnom nivou.\nFormula za računanje stope flukutacije\nDa biste izračunali na primer kvartalnu stopu fluktuacije zaposlenih, sve što vam je potrebno su tri broja:\nbroj aktivnih zaposlenih na početku kvartala (ZPK)\nbroj aktivnih zaposlenih na kraju kvartala (ZKK)\nbroj zaposlenih koji su napustili kompaniju tokom tog kvartala (ZNK)\nZatim primenite ovu formulu:\nStopa flukutacije (%) = —————————— x 100\n(ZPK+ ZKK) / 2\nŠta sve možete da merite kroz stopu flukutacije?\nU zavisnosti od toga šta želite da merite, možete da koristite različite brojeve za izračunavanje stope fluktuacije zaposlenih.\nNa primer, korisno je da pratite u kojoj meri ste uspešni u zadržavanju zaposlenih u odnosu na konkurenciju. U tom slučaju biste pratili samo broj zaposlenih koji dobrovoljno odlaze tj prelaze u druge kompanije, a isključili biste one zaposlene kod kojih je došlo do nevoljnog prestanka radnog odnosa, jer u ovim situacijama očigledno ne gubite zaposlene zbog drugih poslodavaca.\nJoš jedan koristan pokazatelj je stopa fluktuacije novozaposlenih (koji su u kompaniji manje od godinu dana), a nju biste mogli da uporedite sa ukupnom stopom fluktuacije: u slučaju da je niža to znači da je vaš proces uvođenja u posao i integracije novih ljudi dobar, dok bi u slučaju da je stopa viša trebalo da se pozabavite ovim procesima, kako biste obezbedili veći stepen zadržavanja zaposlenih.\nAnalizirajte vašu stopu fluktuacije\nDa biste bolje razumeli fluktuaciju zaposlenih, morate samo da odgovorite na tri pitanja: ko su zaposleni koji odlaze, kada odlaze i zašto odlaze.\nKo su zaposleni koji odlaze?\nČak i ako je vaša stopa fluktuacije niža od proseka u vašoj branši, nema razloga za slavlje ako ne možete da utvrdite ko vas napušta. Ako vaši vrhunski zaposleni odlaze, trebalo bi odmah da preduzmete korake, inače će kompanije trpeti dugoročne posledice. S druge strane, ako vas napušta nekvalitetan kadar, to može da se pozitivno odrazi na veći nivo angažovanja zaposlenih, produktivnost i profit.\nPraćenje kada vam zaposleni odlaze može da bude veoma korisno. Na primer, vaša stopa fluktuacije novozaposlenih može da vam pruži mnogo uvida. Prvo, može da vam kaže da li vaše metode zapošljavanja funkcionišu. Ako značajan broj vaših novozaposlenih ode jer su se njihove radne obaveze razlikovale ili su bile komplikovanije od onoga što su očekivali, možda treba da razmotrite opis posla.\nUlaganje više vremena i novca u razvoj vašeg procesa uvođenja u posao može takođe da pomogne, ako zaposleni odu zbog neuklapanja u kompanijsku kulturu. Takođe možete razmisliti o tome da ponudite druge vidove organizacije rada zaposlenih, kao što su vanredno roditeljsko odsustvo ili fleksibilno radno vreme, ako se vaši zaposleni bore sa uspostavljanjem ravnoteže između posla i privatnog života.\nKada znate zašto vas vaši zaposleni napuštaju, možete da nešto po tom pitanju uradite i na taj način sprečite buduće odlaske. Izlazni intervjui su koristan način da se vidi da li ljudi navode slične razloge za odlazak i da li nude korisne predloge za poboljšanje.\nPrema istraživanjima kod nas i u svetu, ovo su najčešći razlozi za odlazak zaposlenih iz kompanije:\nburn-out i premorenost usled prevelikog obima posla,\nneravnopravan tretman među zaposlenima,\nželja za većom zaradom,\ntoksična kompanijska kultura,\nloš odnos sa direktnim rukovodiocem,\nnedovoljno izazova i prilika za razvoj i napredovanje,\nnedovoljno i neredovno priznanje za rad, trud i rezultate.\nVeoma je važno da saznate koji su to razlozi koji prouzrokuju visoku stopu fluktuacije u vašoj kompaniji, jer ćete se na taj način fokusirati upravo na otklanjanje onih situacija i problema koji vas najviše koštaju.\nZadržavanje kadra i smanjenje verovatnoće da će zaposleni odlučiti da napuste posao su ciljevi koji su većini kompanija dostižni. Kompanije ne mogu da utiču na neke pojedinačne brige u vezi sa ličnim životom zaposlenih, ali zato postoji širok prostor za delovanje u vezi sa faktorima vezanim za sam rad i kompaniju.\nUpravljanje zadržavanjem zaposlenih (retention management) se često javljaja u kontekstu diskusija o “atraktivnim poslodavcima”. Smatra se da takvi poslodavci mogu lakše osigurati lojalnost svojih zaposlenih. S obzirom da je splet uslova i okolnosti koji motiviše zaposlene da napuste ili ostanu kompleksan, i zato što teško da postoji bilo koji aspekt koji ne može da utiče na posvećenost zaposlenih, upravljanje zadržavanjem zaposlenih podrazumeva brojne elemente u okviru kadrovske politike i korporativne strukture.\nKljučne oblasti u okviru kojih se sprovode aktivnosti sa ciljem zadržavanja zaposlenih su:\nregrutovanje i integracija novozaposlenih\nrazvoj zaposlenih (soft i hard skills)\ndefinisanje opisa poslova (odgovornosti, nadležnosti i ovlašćenja)\nodgovarajući instrumenti upravljanja i adekvatni pojedinci na rukovodećim pozicijama\nsistem motivacije i nagrađivanja\nRegrutovanje: uklapanje kandidata, kompanije i radne pozicije\nNajveće su šanse da ćete zadržati zaposlenog ako time počnete da se bavite pre nego što se zaposleni pridruži kompaniji. Pored regrutovanja pojedinaca koji se uklapaju u korporativnu kulturu i postojeći tim, važno je da kandidati imaju realna očekivanja od svog novog poslodavca. Stoga je poželjno da se budućim zaposlenima predstavi slika njihovog budućeg posla koja odražava način na koji će izgledati u praksi – uključujući prekovremeni rad, putovanja i druge faktore stresa. Uključivanje u proces selekcije budućih nadređenih i drugih ključnih zaposlenih omogućava obema stranama da se dobro upoznaju u ranoj fazi.\nProbni period: osnova za dugoročno zadržavanje zaposlenih\nPrvih nekoliko nedelja na novom poslu je najkritičniji period za postavljanje temelja za dugoročnu posvećenost zaposlenog i integraciju u kolektiv kompanije. Sa tog stanovišta, probni period i uvođenje u posao ne služe samo informativnoj nameni, već i komuniciraju korporativnu kulturu i osećaj pripadnosti. Iskusni zaposleni kao mentori mogu da pomognu u procesu integracije novih kolega u kompaniju. Da bi pokazali snažan interes menadžmenta i prenijeli sliku korporativne strategije, preporučuju se i sastanci sa top menadžmentom.\nDefinisanje i oblikovanje zadataka: autonomija i mogućnosti za uspeh\nOkvir i struktura zadataka i odgovornosti zaposlenog značajno doprinose motivaciji (ili u negativnim slučajevima, demotivaciji). Ključni uslov u strukturiranju i definisanju odgovornosti povezanih sa pozicijom je “pravi” nivo izazova za zaposlenog. Da bi se osiguralo da su zaposleni u stanju da postignu rezultate, oni takođe moraju da dobiju neophodne resurse i imaju ovlašćenja da deluju.\nOd velikog je značaja i uključivanje kvalifikovanih zaposlenih u rešavanje problema i mogućnost da utiču na strategiju kompanije. Preduslov za ovo je odgovarajuća organizaciona struktura koja podrazumeva visok nivo decentralizacije gde zaposleni imaju ovlašćenja za donošenje odluka, što je put ka zadovoljavanju potrebe zaposlenih za profesionalnom autonomijom i uticajem.\nRazvoj kadrova: obezbeđivanje mogućnosti za rast\nZa mnoge kvalitetne zaposlene, mogućnost da kontinuirano razvijaju svoje veštine i razvijaju se profesionalno je glavni prioritet. Da bi zadovoljili ovu potrebu za rastom, poslodavci moraju ne samo da obezbede adekvatne edukacije, već pre svega izazovan posao. Zaposleni takođe imaju tendenciju da budu zadovoljniji mogućnostima za napredovanje ako su procesi selekcije i promocije transparentni za njih, i ako smatraju da su ovi procesi pravedni.\nInstrumenti upravljanja: dogovor oko ciljeva i način procene rezultata\nDefinisanje smernica na nivou kompanije služi za postavljanje obavezujućih standarda za upravljanje zaposlenima i saradnju. Oni obično uključuju elemente kao što su poštovanje, konstruktivne povratne informacije, uključenost zaposlenih u život kompanije i transparentnu komunikaciju. Ovakvi principi imaju pozitivan uticaj samo kada postanu deo svakodnevice u kompaniji i definišu ponašanje većine članova organizacije, tj. kada su usklađeni sa realnom korporativnom kulturom. Ukoliko postoji nesklad između korporativnih vrednosti na papiru i onih koje važe u stvarnosti, on stvara nepoverenje i distancu.\nDa bi se obezbedila osnova za autonomni rad zaposlenih od suštinske je važnosti za kompaniju da uvede takozvani „management by objectives“ (upravljanje uz pomoć ciljeva), čime podstiče individualnu inicijativu, pristup zasnovan na rezultatima i samomotivaciju. Po pravilu, upravljanje uz pomoć ciljeva je u direktnoj vezi sa sistemom motivacije i nagrađivanja zasnovanim na učinku. Stepen do kojeg sistem motivacije i nagrađivanja motiviše zaposlene u velikoj mjeri zavisi od toga da li zaposleni smatraju da je sistem objektivan, transparentni i podložan njihovom uticaju.\nSistem nagrađivanja: zadovoljenje interesa i obezbeđivanje priznanja\nSmatra se da sistemi finansijskog podsticaja igraju važnu, možda čak i odlučujuću ulogu u zadržavanju zaposlenih. Oni ne samo da se bave materijalnim interesima zaposlenih, već takođe ukazuju na vrednost koja se vezuje za njihove performanse. Pored apsolutnog iznosa isplaćene plate, ključni aspekti uključuju pitanje „pravednog učešća“ u odnosu na druge zaposlene. Svaki pojedinačni zaposleni mora da bude u stanju da jasno razume kako može da utiče na varijabilni deo svoje zarade. Pored toga, mnogi poslodavci nude dodatne beneficije kao što su privatno penziono i zdravstveno osiguranje ili opcije za deonice, od kojih su neke povezane sa stažom.\nNefinansijski podsticaji su takođe u širokoj upotrebi, kao što su na primer fleksibilni sistemi za planiranje radnog vremena koji uzimaju u obzir ravnotežu između posla i privatnog života. Podrška zaposlenim roditeljima da bolje usklade profesionalni i porodični život je takođe veoma značajan. Među instrumentima koji utiču na zadržavanje zaposlenih nalaze se još i besplatno piće i ishrana tokom posla, masaža, fitnes ili druge vrste organizovanih plaćenih aktivnosti van radnog vremena.\nDa se vratimo na pitanje iz naslova koje glasi “Šta je starije: pronalazak i zapošljavanje novih ljudi ili zadržavanje postojećih?”\nPredlažemo da umesto razmišljanja na temu koji od ova dva cilja ima veći prioritet usvojite stav da su oba podjednako važna i da u svoje godišnje planove uvrstite strategije i taktike kako da realizujete oba. Samo na takav način ćete dugoročno graditi stabilnu i fleksibilnu organizaciju, što je osnov za dugoročno napredovanje, razvoj i uspeh i kompanije i njenih zaposlenih.


Ana Brnabić: Ako treba, pojačaćemo prisustvo policije zbog migranata - Sputnjik Srbija\n20:13 28.01.2021 Preuzmite kraći link\nPremijerka Ana Brnabić izjavila je da će, ukoliko bude potrebno, biti pojačano prisustvo pripadnika policije u mestima na teritoriji Srbije u kojima ima migranata, kako bi se građani osećali bezbedno.\nBrnabićeva je u Skupštini Srbije, odgovarajući na pitanja poslanika, kazala da su u prošloj godini 903 migranta sprečena u ilegalnom prelasku srpsko-mađarske granice i istakla da Srbija i Mađarska odlično sarađuju u toj oblasti.\n„Što se tiče bezbednosti građana u opštinama i gradovima gde su prihvatni centri za migrante, MUP reaguje kada nam se obrate predstavnici lokalnih samouprava i građana“, rekla je Brnabićeva.\nOna je tako odgovorila na pitanje šefa poslaničke grupe Saveza vojvođanskih Mađara (SVM) Balinta Pastora o tome šta država čini da garantuje bezbednost građana, ocenjujući da je situacija u određenim područjima Srbije alarmantna.\nPastor je rekao da u mestima Majdan i Rabe, na području opštine Novi Kneževac, uglavnom na staračkim domaćinstvima, konstantno boravi više od 500 imigranata, koji, kako je naveo, ulaze u kuće meštana i često prave štetu, a da su građani zbog toga preplašeni.\nDodao je da je slična situacija na području Subotice, Kanjiže i mestima u zapadnobačkom okrugu.\nBrnabićeva je kazala da migranti moraju da budu u prihvatnim centrima i da oni ne žele da ostanu u Srbiji, ali da ih ne puštaju u evropske zemlje.\n„Mi se borimo koliko možemo, ali s obzirom na okolnosti dobro prolazimo zahvaljujući pripadnicima MUP-a. Ako treba da se pojača njihovo prisustvo, pojačaćemo“, dodala je premijerka.\nNa pitanje Pastora da li građani mogu da računaju na naknadu štete koju su počinili migranti, Brnabićeva je odgovorila da je Vlada Srbije tu da razgovara sa predstavnicima lokalnih samouprava i građana i da se moraju utvrditi jasni kriterijumi kako ne bi bilo zloupotreba, preneo je Tanjug.\nHaos u Bogovađi: Migranti se potukli, pa razlupali deo Centra za azil\nPolicijska akcija u Vršcu i Novom Kneževcu, oko 450 migranata vraćeno u kampove\nAna Brnabić, bezbednost, policija, migranti, Srbija


Turističke vize za Australiju u vreme COVID-19 | Baxvel\nDa li je moguće otputovati u Australiju turistički na odmor ili u posetu rodbini i prijateljima je sve češće pitanje od kad je proglašena pandemija COVID-19 virusa u svetu, a posebno sada kada u Australiji počinje leto i bliže se praznici.\nOdgovor na ovo pitanje ukratko bi glasio “ne”, ali to ne znači da se zahtevi za turističke vize ne mogu podneti ili odobriti čak i u trenutnoj situaciji. Precizniji odgovor bi bio “zavisi od Vaših okolnosti”.\nNaime, Vlada Australije uvela je od proglašenja pandemije posebne restriktivne mere kojima ograničava broj ljudi koji ulaze i izlaze iz Australije, a sve u cilju kontrolisanja epidemije. Granice Australije zvanično su zatvorene i tako će ostati do daljeg, ali ulazak i izlazak iz zemlje odobrava se onima koji imaju posebne okolnosti zbog kojih mogu biti izuzeti od zabrane ulaska ili izlaska iz zemlje.\nU nastavku teksta fokusiraćemo se na temu ulaska u Australiju ukoliko ste nosilac turističke vize.\nTuristička viza i dozvola za ulazak u Australiju\nNove mere podrazumevaju i pravilo da više nije dovoljno da imate važeći pasoš i vizu da biste ušli u Australiju, nego je potrebno da imate i odobren ulazak u zemlju, odnosno da ste izuzeti od zabrane ulaska u Australiju koja je na snazi.\nUkoliko već imate važeću turističku vizu, potrebno je da podnesete zahtev za dozvolu za ulazak (exemption to travel request), ukoliko ispunjavate uslove.\nZahtev za dozvolu je poseban zahtev uz koji podnosite i prateću dokumentaciju kojom dokazujete svoje okolnosti i razloge za ulazak u Australiju.\nOd uvođenja procedure za dobijanje dozvole za ulazak, mi smo uspešno radili na dozvolama za nosioce turističkih viza potklase 600 i 651. Ukoliko Vam je potrebna samo dozvola, možete nam se javiti na neki od dostupnih kontakata kako bismo utvrdili da li je preporučljivo da sada podnosite zahtev za dozvolu i da Vam damo ponudu naših usluga ako budete želeli da mi radimo na Vašem predmetu.\nAko još uvek nemate ni odobrenu turističku vizu, predlažemo da pročitate ovaj tekst do kraja i saznate koje uslove treba da ispunite i koji bi bili naredni koraci u postupku ili da nas jednostavno kontaktirate.\nOkolnosti za odobravanje ulaska u Australiju za nosioce turističkih viza za Australiju\nAko imate turističku vizu za Australiju i imate bliskog člana porodice koji je australijski državljanin ili stalni rezident i/ili imate uverljive i saosećajne razloge za dolazak u Australiju, onda imate šanse da Vam se odobri ulazak u Australiju.\nPod bliskim članovima porodice smatraju se:\nako ste maloletno ili finansijski zavisno dete australijskog državljanina ili stalnog rezidenta Australije.\nPod saosećajnim i uverljivim razlozima za dolazak u Australiju mogu se smatrati teško zdravstveno stanje bliskog člana porodice, smrt člana porodice ili neka druga okolnost, zavisno od slučaja do slučaja.\nUslovi za podnošenje zahteva za turističku vizu za Australiju\nOsim navedenih okolnosti koje trenutno važe zbog zatvorenih granica, potrebno je da ispunjavate i sve standardne uslove za turističku vizu za Australiju.\nKao i za skoro svaku vizu za Australiju, veoma je važno da ispunjavate zdravstveni uslov i uslov dobrog karaktera odnosno čiste krivične istorije.\nTakođe, potrebno je da prikažete da imate dovoljno finansija za planirani period boravka u Australiji.\nMeđutim, od svih uslova možemo reći da je najvažniji uslov GTE – Genuine Temporary Entrant kojim se obezbeđuje da je Vaša namera da u Australiju odete samo u posetu odnosno turistički iskrena, to jest da nemate motiva da u Australiji ostanete za stalno, što Vam turistička viza svakako i ne može omogućiti.\nVreme obrade zahteva za turističku vizu za Australiju\nU uslovima pre COVID-19 pandemije, prosečno vreme za obradu turističke vize potklase 600 na osnovu našeg iskustva bilo je oko 20 dana, dok za turističku vizu potklase 651 od 1-7 dana.\nIz našeg iskustva, odluke o turističkim vizama se donose prilično brzo, naravno, pod uslovom da Vam ulazak može biti odobren shodno Vašim okolnostima.\nZahtev za dozvolu za ulazak se takođe brzo odobrava, u proseku između 1 do 7 dana.\nTroškovi podnošenja zahteva za turističku vizu za Australiju\nTaksa za podnošenje zahteva za turističku vizu potklase 600 van Australije iznosi $145 AUD, dok je za potklasu 651 besplatno podnošenje zahteva.\nZahtev za dozvolu za ulazak u Australiju je besplatan.\nZahtev za dozvolu za ulazak može se podneti nakon podnošenja zahteva za vizu.\nNavedena naknada plaća se Imigracionom odeljenju Australije prilikom podnošenja zahteva i ne uključuje dodatne troškove poput: troškova nabavljanja i prevoda dokumentacije, lekarskog pregleda (ako je potreban), biometrijskih podataka (ako su potrebni), usluga licenciranog agenta za migracije i ostalo.\nLet za Australiju za lica koja imaju turističku vizu za Australiju\nZa one koji su uspeli da prođu uspešno sve faze i dobiju turističku vizu, kao i odobren ulazak u Australiju, našao se novi izazov – traženje leta za Australiju.\nNaime, Australija je ograničila broj dolazećih međunarodnih letova po aerodromu i ova ograničenja su i dalje na snazi s tim da se ona popuštaju sa poboljšanjem situacije. Ipak, fleksibilnost ovih ograničenja ići će prvenstveno u korist australijskih državljana i stalnih rezidenata.\nOdobrena turistička viza i odobrena dozvola za ulazak u Australiju ne znače i zagarantovano mesto u avionu do Australije. Realnost je ipak drugačija i često podrazumeva da imate dosta strpljenja, ali i upornosti da biste pronašli i rezervisali let koji Vam neće biti otkazan ili pomeren.\nDobra vest je da su od nedavno naši klijenti češće ulazili u Australiju nego u ranijim mesecima i sve informacije o tome gde naći let rado delimo sa našim klijentima.\nObavezan karantin u Australiji\nPoslednji izazov u nizu bi bio obavezan karantin koji morate odležati u hotelu određenom od strane australijske republike ili teritorije u koju ste sleteli. Karantin traje 14 dana i po sletanju, osoblje će Vas direktno sprovesti do Vašeg smeštaja za narednih 14 dana.\nNeke australijske republike uvele su plaćanje karantina, pa zato budite dobro informisani pre polaska kako biste znali šta Vas tačno očekuje.\nObično je rok za plaćanje taksi za karantin 30 dana od izlaska iz karantina i iznos se kreće od $2,500 AUD pa naviše, zavisno od broja članova porodice koji su u karantinu. Neke države daju mogućnost plaćanja na rate ili čak izuzimanja od plaćanja. Sve te pojedinosti savetujemo da proverite na zvaničnoj veb strani republike/pokrajine u koju dolazite.\nAko Vam je potrebna pomoć oko podnošenja zahteva za turističku vizu ili dozvolu za ulazak u Australiju, možete nam se javiti mejlom na info@baxvel.com ili popuniti upitnik na našem vebsajtu i dobićete od nas odgovor putem mejla. Molimo Vas da nam u mejlu ili upitniku obrazložite Vaše okolnosti i razloge za traženje dozvole za ulazak.


Kosovski specijalac ubijen hicem iz snajpera\nNaslov: Kosovski specijalac ubijen hicem iz snajpera 2011-07-27, 08:24\nU pokušaju kosovskih specijalaca da preuzmu dva administrativna prelaza na sjeveru zemlje poginuo je 32-godišnji Enver Zumberi, otac troje djece, a njegov kolega je ranjen i nalazi se u prištinskoj bolnici.\nZumberi je upucan hicem iz snajpera u neredima tokom noći sa utorka na srijedu, kada su na specijalce zapucali sa područja pod srpskim nadzorom, objavila je policija. Podlegao je povredama u blizini Jarinja oko 22 sata.\nSrbijanski list Press saznaje da je u pokušajima preuzimanja prelaza Jarinje i Brnjak povrijeđeno i najmanje troje Srba, koji su blokirali prilaze tim punktovima.\nŠef srpskog pregovaračkog tima Borislav Stefanović pozvao je srpsko stanovništvo da ostane mirno i potvrdio informacije da ima povrijeđenih.\nKosovski premijer Hašim Tači izjavio je da policijska akcija nije bila usmjerena da isprovocira situaciju, već da je cilj bilo uspostavljanje kontrole na prelazima, a time i reda i zakona na cijeloj teritoriji Kosova.\nGrađane je pozvao da ostanu razumni, mirni i smireni.\nNaslov: Re: Kosovski specijalac ubijen hicem iz snajpera 2011-07-27, 08:36\naaa pa da kad ga uhvati u onaj krstic moze da puca odakle oces i da ga skenja .


BRIGA O MLADIMA - Grad Niš\n· MS · 1. avgusta 2017.\nGrad Niš nastaviće da podržava aktivnosti mladih, talentovanih ljudi koji ostvaruju vrhunske rezultate na prestižnim međunarodnim i domaćim takmičenjima iz različitih naučnih oblasti ili sporta, rečeno je na današnjem prijemu priređenom u Gradskoj kući za neke od njih koji su poslednjih meseci učestvovali na skupovima van zemlje uz podršku Grada Niša.\nU poslednja dva meseca Grad Niš je, preko svoje Kancelarije za mlade, podržao učešće čak 57 mladih talenata na različitim skupovima i takmičenjima, a kako je rečeno, u narednoj godini nastojaće se da sredstva za ovu namenu budu još veća. Grad Niš trudi se da pomogne mladim talentovanim ljudima da nastave svoj razvoj i unapređuju svoja znanja i van granica naše zemlje, ali i da stvori neophodne uslove da se u Nišu nauka razvija i da njome ovi mladi ljudi mogu da se bave u svom rodnom gradu. Mladi talentovani ljudi su dragocen ljudski resurs koji treba predstaviti i pomoći u svakom pogledu kako bi ostali u svom gradu, u svojoj zemlji i tu predstavili svoje rezultate. Briga o mladima mora da bude sistemska i kontinuirana kako bismo unapredili njihov položaj i obezbedili njihovo aktivno učešće u društvu. Grad upravo to i radi kako bi omogućio da sve veći broj mladih upravo u Nišu gradi svoju karijeru i stvara svoje porodice.\nSledeća objava: U NIŠU ZA 60 ODSTO POVEĆAN BROJ TURISTA U JUNU, U ODNOSU NA ISTI PERIOD PROŠLE GODINE\nPrethodna objava: PODELA PAKETA ZA IRL I IZBEGLICE\n6. jula 2022., 11:19 h


Cannes Lions uveo nagradu za najkreativniji brend godine - Marketing Mreža\nCannes Lions uveo nagradu za najkreativniji brend godine\nSVET – Cannes Lions uveo je novu posebnu nagradu na svoju listu – Creative Brand of the Year, kojom će od ove godine nagraditi pojedine brendove, a time i njihovim partnerskim agencijama, koje su na kolektivnoj misiji da podstaknu poslovne rezultate kroz kreativnost. Prvi dobitnik ove nagrade biće brend koji prikupi najviše bodova iz shortlista i osvajanjem nagrada na Cannes Lionsu 2019.\nSimon Cook, direktor Cannes Lionsa, izjavio je: „Nagrada za kreativni brend godine osmišljena je kako bi prepoznala kreativne rizike koje pojedini brendovi preduzimaju kako bi istakli svoj proizvod u različitim regionima širom sveta. To je prilika da se slavi hrabrost i napredno razmišljanje kako pojedinačnog brenda tako i u agencijama koji rade direktno na tom brendu, proizvodeći sve kreativnije ideje.“\nBrendovi koji se nađu u Brand/Client ili Product/Service poljima na svim shortlistama ili na listama pobedničkih radova, dobiće odgovarajući broj bodova prema sjaju osvojene nagrade na festivalu.\nNagrada za najkreativniji brend godine 2019 biće dodijeljena na završnoj dodeli nagrada 21. juna.\nPriredila: Ivana Parčetić Mitić


Odbegli službenik američke Nacionalne agencije za bezbednost (NSA) Edvard Snouden odbacio je danas tvrdnje pojedinih američkih političara da je on ruski špijun.\nNisam ruski špijun, ja sam samostalan: Edvard Snouden\nSnouden je istakao da je sam delovao prilikom uzimanja i obelodanjivanja dokumenata o tajnim programima nadzora koje je sprovodila NSA, prenela je agencija AFP.\n"Te priče o ruskom špijunu su apsurdne", rekao je Snouden, navodeći da je "jasno i nedvosmisleno delovao sam, bez ičije pomoći, pogotovo bez pomoći boilo koje vlade".\nU nedelju su dvojica republikanskih kongresmena ocenila da je vrlo moguće da je Snouden koji je dobio privremeni azil u Rusiji, ukrao dokumenta uz pomoć strane zemlje, verovatno Rusije.\nSnouden je podsetio da je na moskovskom aerodromu u tranzitnoj zoni proveo više od mesec dana, istakavši da "špijuni imaju bolji tretman od toga".\nOdbegli službenik NSA je rekao i da nikada nije nameravao da od Rusije traži azil i da je tu trebalo samo usput da se zaustavi.\n"Samo sam bio u tranzitu kroz Rusiju", rekao je Snouden.\n"Imao sam kartu za dalje putovanje preko Havane, novinari su u prepunom avionu videli sedište na kome sam trebao da budem, ali je Stejt department želeo da ostanem u Moskvi i otkazao je moj pasoš", rekao je Snouden.\nSnouden trenutno ima privremeni jednogodišnji azil u Rusiji, a SAD je napustio u junu prošle godine kada je medijima dostavio podatke o programu nadzora i internet špijuniranja koje sprovodi NSA.\nSnouden podneo zahtev za DVOJNO DRŽAVLJANSTVO\n"HILARI GA MRZI IZ DNA DUŠE" Tramp im je možda poslednja šansa: Da li će ZADATI UDARAC ESTABLIŠMENTU i pomilovati Snoudena i Asanža


Naredne godine početak gradnje HE "Buk Bijela" - Biznis Info\nYou are at:Home»Investicije»Naredne godine početak gradnje HE “Buk Bijela”\nBy BiznisInfo on\t 20/10/2020 Investicije\nČlan Predsjedništva BiH Milorad Dodik izjavio je danas u Foči da je Konkurencijski savjet BiH dao pozitivno mišljenje za Hidroelektranu /HE/ “Buk Bijela”, koju će Republika Srpska graditi zajedno sa Srbijom i da bi radovi mogli početi iduće godine.\n“To će biti ozbiljan novi energetski resurs važan ne samo za Foču, već i Republiku Srpsku i Srbiju”, istakao je Dodik nakon sastanka sa načelnikom opštine Foča Radisavom Mašićem.\nPrema njegovim riječima, Foča danas ima dosta drugačije i vedrije lice, a rukovodstvo opštine je zajedno sa Vladom Republike Srpske riješilo mnogo problema koji su se činili nerješivim.\n“Od studentskog doma, problema sanacije Bolnice, Bogoslovskog fakulteta za koji smo morali da kupujemo novi objekat do rješavanja niza infastrukturnih problema. Danas sve ulice u Foči izgledaju moderno i sređeno”, rekao je Dodik.\n“Konstatovali smo da je protekli period za Foču bio veoma uspješan, da je realizovano desetak značajnih kapitalnih projekata i da su svi bili za budućnost grada. Ništa nismo radili što je kratkoročno, sve je dugoročno što je čekalo decenije da bude riješeno”, dodao je Mašić.


Uhapšeni čelnici opštine Požega (VIDEO) – ZoomUe\nby Vesna Đurović · Published 11 маја, 2019 · Updated 11 маја, 2019\nPOŽEGA – Predsednik opštine Požega Milan Božić, predsednica Skupštine opštine Zorica Mitrović i načelnik Opštinske uprave Velimir Maksić uhapšeni su danas zbog sumnje da su zloupotrebili službeni položaj, saopšteno je iz MUP-a.\nU saopštenju MUP-a piše da se sumnja da su Božić, Mitrović i Maksić u periodu od 2017. do 2018. godine oštetili budžet opštine za oko 1,3 miliona dinara tako što su uplaćivali novac izvođaću radova „Gorski“ iako dogovorene usluge i radovi nisu bili izvršeni, a postupci predmetnih nabavki nisu sprovedeni u skladu sa zakonom.\nTakođe, navodi se i da je predsednica Skupštine opštine Zorica Mitrović osumnjičena da je prilikom izvođenja molerskih radova za opštinu Požega, od izvođača radova u više navrata nakon izvršenog plaćanja zatražila 200.000 dinara.\nOsumnjičenima je određeno zadržavanje do 48 sati nakon čega će uz krivičnu prijavu biti privedeni Višem javnom tužilaštvu u Kraljevu, navodi se u saopštenju MUP-a.\nTags: Hapšenje Požega\nNext story Partizan oslabljen na gostovanju Slobodi\nPrevious story Apel za preduzimanje mera zaštite od obilnih padavina


Vladimir Putin i Basar el Asad\nRuski predsednik Vladimir Putin i sirijski predsednik Bašar al Asad razgovarali su telefonom o krizi u Siriji i primeni dogovora o prekidu vatre koju su objavili Rusija i SAD, saopštio je danas Kremlj.\n"Razgovarano je o različitim aspektima sirijske krize u svetlu zadatka primene saopštenja Rusije i SAD, kao kopredsedavajućih Međunarodne grupe za podršku Siriji, o prekidu neprijateljstava u Siriji od 27. februara 2016. godine", navodi se u saopštenju.\nAsad je opisao predlog kao "važan korak ka političkom rešenju" i "potvrdio da je sirijska vlast spremna da promoviše primirje".\nPutin i Asad ukazali su na značaj beskompromisne borbe protiv džihadista Islamske države, Nusra fronta i ostalih terorističkih grupa koje su na "crnoj listi" Saveta bezbednosti UN, navodi se u saopštenju iz Kremlja, uz napomenu da je Asad potvrdio da je spreman da sarađuje.\nPodsetimo, prekid vatre u Siriji treba da stupi na snagu u subotu, 27. februara u ponoć po sirijskom lokalnom vremenu.


Uprava ArcelorMittala u susretu sa zeničkom policijom: Zajednički raditi na podizanju nivoa bezbjednosti i zaštite u kompaniji | zenicainfo.ba\nNaslovnica Vijesti Uprava ArcelorMittala u susretu sa zeničkom policijom: Zajednički raditi na podizanju nivoa...\nUprava ArcelorMittala u susretu sa zeničkom policijom: Zajednički raditi na podizanju nivoa bezbjednosti i zaštite u kompaniji\nU kompaniji ArcelorMittal Zenica je 18. januara 2018. održan radno-konsultativni sastanak predstavnika menadženta kompanije ArcelorMittal Zenica, MUP-a Zeničko-dobojskog kantona i Policijske uprave Zenica.\nGeneralni direktor Kompanije, Biju Nair i njegovi saradnici su se sastali sa načelnikom Policijske uprave Zenica, Arminom Gazićem, komandirom Policijske stanice Centar Zenica, Esadom Mujićem i načelnikom Kriminalističke policije Zenica, Adnanom Duranovićem.\nNakon niza informativnih sastanaka menadžmenta ArcelorMittal Zenica i predstavnika navedenih institucija, na prijedlog i uz podršku policijskog komesara MUP-a ZDK, Samira Šuta, održan je radno-konsultativni sastanak sa ciljem usaglašavanja smijernica za budući zajednički rad podizanja nivoa bezbijednosti i zaštite u kompaniji ArcelorMittal Zenica.\nOva saradnja treba dovesti do obezbjeđivanja što bolje sigurnosne situacije i sprečavanja bilo kakvih napada, otuđenja i remećenja proizvodnog procesa ArcelorMittala Zenica, saopšteno je iz ove kompanije.\nPrethodni članakPušten saobraćaj u Ulici Vardište\nNaredni članakČelik poražen od Igmana u prvoj kontrolnoj utakmici\nUređeno: 17/01/2020 - 21:28


Uspešna poslednja akcija dobrovoljnog davanja krvi u Bečeju - Portal Moj Bečej - Bečejske opštine iz ugla građana!\nDo kraja 2020. godine davanje krvi jedino u Bačkom Gradištu\nMobilna ekipa pokrajinskog Zavoda za transfuziju krvi ove godine poslednji put je danas, povodom akcije dobrovoljnog davanja krvi, boravila u Bečeju.\nBečejci ni ovoga puta nisu izneverili očekivanja organizatora Zavoda i ovdašnjeg Crvenog krsta.\nMnogi od davalaca su redovni i ne propuštaju priliku da svojim malim gestom učine veliku stvar, i to iz godine u godinu, bez obzira na okolnosti.\nEpidemija korona virusa nije uticala na prikupljene količine krvi u Bečeju, ali ni u drugim mestima u opštini. Poslednja akcija u Bačkom Petrovom Selu prošlog petka rekordna je za to mesto – gotovo 40 davalaca. Da bi izašli u susret partnerima i humanitarcima poslat je transfuziomobil koji je, zbog velikog interesovanja, ostao i sat duže od predviđenog trajanja akcije.\nOznake: BečejCrveni krstDavanje krviHumanost


Aktivnost "aplikacije i usluge" na kontrolnoj tabli privatnosti\nKako da vidim podatke o aktivnostima za aplikacije i usluge koje Microsoft prikuplja o meni?\nKada koristite Microsoft aplikacije i usluge, skupljamo podatke koji obuhvataju detalje o korišćenju uređaja, operativnog sistema, aplikacija i usluga radi rešavanja problema i pruža vam bolje iskustvo. Možete da odete na stranicu " Istorija aktivnosti " da biste videli koje Microsoft Veb lokacije ste posetili i koje aplikacije ste koristili svakog dana i izbrisali podatke aktivnosti povezane sa njima.\nKako da izbrišem podatke o aktivnostima za aplikacije i usluge?\nMožete da izbrišete podatke o aktivnostima aktivnosti koje je Microsoft povezao sa Microsoft nalogom na stranici " Istorija aktivnosti ". Ovi podaci mogu da se očiste na celodnevni osnovu. Na primer, ako izbrišete podatke o korišćenju programa Microsoft Word 1 januara, izbrisaćemo sve telemetrijske podatke koje prikupljamo o vašem korišćenju reči tog dana.\nZašto ne mogu da vidim sve podatke o aktivnostima za aplikacije i usluge?\nEvo nekih mogućih razloga zbog kojih možda nećete videti sve podatke na komandnoj tabli privatnosti:\nMože potrajati da biste prilagodili i obrađili podatke u formatu koji možete da shvatite, tako da može potrajati nekoliko dana da se vaši podaci pojave.\nDatum u okviru kojeg aktivnosti aplikacije i usluga izgleda predstavlja da je Microsoft primio vremenski podatak. Na primer, ako ste koristili aplikaciju, ali je uređaj bio van mreže nekoliko dana, Primićemo podatke samo kada se uređaj vrati na mrežu.\nPokazujemo samo podatke povezane sa Microsoft nalogom, tako da se uverite da koristite svoj Microsoft nalog kada se prijavite u aplikacije koje koristite.


Turska spremna finansirati brzu cestu, moguća i koncesija – MAXImix Digital\nTurska spremna finansirati brzu cestu, moguća i koncesija\nTurska je spremna ovog momenta početi gradnju ceste koja od Sarajeva vodi prema Beogradu. Jedini uvjet koji Ankara ima je međudržavni sporazum, saznaje “Dnevni avaz”.\nU Beogradu je jučer održan sastanak delegacija Ministarstva komunikacija i prometa BiH, koju je predvodio Ismir Jusko, i Ministarstva prometa, građevinarstva i infrastrukture Srbije, koju je predvodila ministrica Zorana Mihajlović.\nNakon sastanka potpisan je Okvirni sporazum između Vlade Srbije i izvođača početnih radova na cestama koje bi trebale biti sastavni dio puta Sarajevo – Beograd. Radove će izvoditi kompanija “Tasyapi”, a svoj potpis dao je vlasnik Emrulah Turanli (Emrullah).\nPrema informacijama našeg lista, i u Beogradu su turski predstavnici govorili da su sa zvaničnim Sarajevom spremni razgovarati o različitim modalitetima gradnje puteva, “uključujući i koncesiju koja bi bila u korist Bosne i Hercegovine”, kako su isticali.\n– Turska ne odustaje od namjere da Sarajevo i Beograd poveže modernim cesta\nIsmir Jusko (SBB), ministar komunikacija i transporta BiH, u razgovoru za “Dnevni avaz” ističe da je spremnost Ankare da napravi ceste Sarajevo – Beograd neupitna.\n– Na sastanku koji sam nedavno imao u Ankari ponovili su da ne odustaju od ovog projekta – ističe on.\nModaliteti finansiranja dionica od Sarajeva prema Beogradu tek će biti definirani, nakon što BiH i Turska potpišu sporazum o ovom pitanju. Vrijednost tih radova je 1,07 milijardi eura.\n– Ceste će se finansirati kreditom turske banke, s kamatnom stopom od 2,5 posto, koja je fiksna, te grejs periodom od pet godina. Ovo je bio odgovor turskog ministra i za vrijeme moje posjete Ankari prije petnaestak dana – naveo je Jusko.\nTeško je očekivati da će trenutni saziv Predsjedništva BiH za svog mandata dati zeleno svjetlo za potpisivanje ovog sporazuma, ali sve one aktivnosti koje su vezane uz naše ministarstvo i pravljenje nacrta ovog sporazuma, traženja mišljenja… radit će se u međuvremenu.\n– Ne možemo čekati da se formira nova vlast i da tek tada nastavimo s aktivnostima na ovom projektu – kaže Jusko.\nOn naglašava da će se raditi “na svim onim aktivnostima koje bi omogućile da po potpisivanju sporazuma aktivnosti krenu u punom kapacitetu”.\nKako saznajemo, odmah nakon sastanka u Beogradu, Ministarstvo prometa i komunikacija BiH imalo je konsultacije sa srodnim entitetskim ministarstvima i agencijama.\nPrema riječima učesnika, intenzivno se radi na definiranju trasa, skeniranju terena, definiraju prepreka i problema.\nJusko ističe da BiH sa svoje strane mora uraditi sve što je neophodno kako bi gradnja cesta mogla početi što prije.\n← Predsjednik za primjer\nStejt department o hapšenju Asada: Sigurnost američkih građana prioritet →


GORAN MITIĆ, DIREKTOR MARKONISA: U SRBIJI SE KORISTE RESPIRATORI KAKVE JE NABAVILA SREBRENA MALINA | Hayat.ba\nGoran Mitić, direktor kompanije Markonis iz Niša, potvrdio je da su zainteresovani za posao montiranja i servisiranja 100 respiratora koje je iz Kine u Bosnu i Hercegovinu uvezla Srebrena malina u aprilu i maju ove godine.\nNakon što smo od kineskog proizvođača ovih uređaja dobili autorizaciju, odnosno ovlaštenje i za tržište u Bosni i Hercegovini, odmah smo obavijestili Federalnu upravu civilne zaštite. Za ova dva propala tendera FUCZ-a nismo imali autorizaciju, pa se zbog toga nismo ni prijavljivali – kaže za Faktor Mitić.\nU Srbiji se ovi isti respiratori koriste kao transportni i u bolnicama kao stacionarni, ali ne i u intezivnoj njezi. Ukoliko bude raspisan novi, međunarodni tender, naravno da ćemo se prijaviti. U svakom slučaju želimo da sve bude transparentno – dodaje Mitić i naglašava da je upoznat sa činjenicom da je nabavka ovih respiratora predmet istrage Tužilaštva Bosne i Hercegovine.


U opštinskom budžetu je za tu namenu planirano 70,4 miliona dinara. Taj iznos se planira ostvariti od naknade za zaštitu i unapređenje životne sredine koja se naplaćuje na osnovu Odluke o naknadi za zaštitu i unapređenje životne sredine na teritoriji opštine.\nU Fond je iz 2016. godine preneto 41,4 miliona, a projektovana sredstva za 2017. godinu iznose 29 miliona dinara.\nPlanirani novac će biti potrošen na podsticajne, preventivne i sanacione programe i projekte, programe i projekte praćenja stanja životne sredine (monitoring), programe zaštite i razvoja zaštićenih prirodnih dobara, naučnoistraživačke programe i projekte, obrazovne aktivnosti i jačanje svesti o potrebi zaštite životne sredine, informisanje i objavljivanje podataka o stanju i kvalitetu životne sredine itd.\nNa sanaciju i remedijaciju deponije „Botra“ (sanacija je u završnoj fazi) trebalo bi da se potroši nešto više od milion dinara, za izgradnju ograde, rampe, oglasne table, led osvetljenje ulaza u deponiju predviđeno je 1,3 miliona dinara, za izradu dokumentacije i aktivnosti u vezi sa nadzorom uklanjanja divlje deponije u Mileševu (preneta aktivnost iz 2016. godine) treba obezbediti 600.000 dinara, a za samo uklanjanje deponije 8,5 miliona dinara.\nZa održavanje javnih zelenih površina u Bečeju je predviđeno 5,5 miliona, za održavanje javnih zelenih površina u naseljenim mestima opštine 2 miliona, a za izradu projekta i za orezivanje drvoreda u Zelenoj ulici pola miliona dinara.\nU predlogu programa navodi se da su u prethodnom periodu nabavljene dve motorne kosilice za travu, koje su date na revers mesnim zajednicama, a da je neophodna nabavka još tri kosilice za održavanje međublokovskog zelenila, a za to je predviđeno 800.000 dinara.\nTokom 2017. godine biće nastavljeno merenje koncentracije alergenog polena na teritoriji opštine, reč je o dnevnom merenju od 1. februara do 31. oktobra.\nZa praćenje nivoa alergena u vazduhu i za izradu godišnjeg izveštaja predviđeno je 600.000 dinara, uništavanje ambrozije u opštini bi trebalo da košta milion dinara, za suzbijanje komaraca je predviđeno 6,5 miliona, za suzbijanje krpelja 1,1 milion, a za projekat monitoringa i monitoring 400.000 dinara.\nU Programu je predviđen i sanacioni postupak uređenja drvoreda hrasta u Bačkom Petrovom Selu (aktivnost upravljača JP Komunalac) i za to je predviđen iznos od 2 miliona dinara, dok je za program uređenja međublokovskog zelenila u cilju unapređenja životne sredine u naselju Bečej planirano 1,2 miliona.\nUkoliko se prihodi Fonda u toku budžetske godine ne ostvaruju u planiranom iznosu rashodi će se ostvariti po prioritetima koje utvrdi predsednik opštine (obaveze utvrđene zakonom i ranije preuzete ugovorene obaveze iz prethodnih godina).\nRaspoređivanje planiranog novca definisano je obavezama koje postoje u zakonima iz oblasti životne sredine, ali i prenetim obavezama iz 2016. godine. Procesi upravljanja otpadom, rešavanje problema divljih deponija na teritoriji opštine Bečej bi imali prioritet, piše u Programu korišćenja sredstava budžetskog Fonda za zaštitu životne sredine.\nViše iz ove kategorije « Vesti iz policije: Napali policajce na dužnosti\tObustava rada u PIK-u: Ispunjenje zahteva ili štrajk 13. septembra »


RTS :: Izbori za novi saziv Kongresa\nSvet Izbori za novi saziv Kongresa\nutorak, 04. nov 2014, 10:36 -> 10:43\nAmerikanci danas glasaju na izborima za novi saziv Kongresa na kojima se očekuje pobeda Republikanske stranke. To će, kako se procenjuje, znatno otežati poslednje dve godine mandata predsednika Baraka Obame.\nNa izborima se bira svih 435 mesta u Predstavničkom domu, 36 guvernera i 33 člana Senata.\nTrenutno republikanci imaju većinu u Predstavničkom domu, dok demokrate s dva njima naklonjena nezavisna senatora imaju većinu u Senatu, ali se očekuje da će posle današnjeg glasanja izgubiti većinu i u tom domu, prenosi Beta.\nIzbori za Predstavnički dom se održavaju na sredini mandata predsednika zbog čega se zovu midterm election.\nPored članova Predstavničkog doma kojima mandat traje četiri godine, na tim izborima se, bira trećina članova Senata kojima mandat traje šest godina.\nIzbori za trećinu Senata održavaju se svake druge godine.\nAko republikanci, kako predviđaju istraživanja javnog mnjenja, osvoje većinu u Senatu, Obami će biti veoma teško da u poslednje dve godine svog mandata kroz Kongres progura zakone koje podržavaju demokrate.\n(utorak, 04. nov 2014, 11:16) - Drasko [neregistrovani]\nMogerini: Opcija bez nuklearnog sporazuma s Iranom užasna


Pravoslavna Crkva svetog Save u Njujorku, jedino mesto u tom gradu gde su Srbi mogli da se sretnu, sačuvaju svoju veru i nacionalni identitet, da se lakše asimiluju u novo društvo i kulturu, uništeno je u požaru, na Uskrs 2016.\nOvih dana, skoro pet godina kasnije i brojnih sumnji da li će ikada biti obnovljena, radovi na srpskoj svetinji polako se privode kraju.\nPrema rečima episkopa istočno-američkog vladike Irineja Dobrijevića, strmi krov ponovo se uzdiže do visine od gotovo dve sprata pokrivajući taj velelepni hram.\n- Prostirući se celim gradskim blokom ogromna veličina ovog zdanja stoji pred Bogom i čovečanstvom, kao slika Hristovog vaskrsenja. Naša crkva obećava da će biti savršena harmonija istoka i zapada gde će, prema vanvremenskim rečima vladike Nikolaja (Velimirovića), svetlost istoka i zapada počivati na njihovo podne - rekao je episkop Irinej.\nOsim obnavljanja krova odnosno postavljanja novih krovnih greda, osigurani su i zidovi, rekonstruisan je i pod svetinje, postavljena su vatrootporna vrata i prozori od pleksiglasa. Najveći deo grubih radova je završen, ostalo je samo da se majstori pozabave detaljima, dodaje se u saopštenju.\nMark Čuković iz građevinskog tima koji je nadzirao radove, potvrdio je da je ova faza rekonstrukcije uspešno izvedena. On je dodao da su uklonjene unutrašnje skele, a instaliran je i alarmni sistem.\nSpoljne skele, dodaje se u saopštenju, ostaće za sada sve dok radovi na krovu ne budu u potpunosti završeni. Svi ukrasni elementi na zidovima, koji ovu svetinju čine velelepnom građevinom, biće takođe obnovljeni čime će crkva Svetog Save na Menhetnu dobiti novi sjaj. Kada i ove finese budu gotove, vernici će moći da prisustvuju liturgijama, međutim, ne navodi se kog bi to datuma tačno moglo da bude.\nSvetinja stara oko 160 godina izgorela je 1. maja 2016. godine\nPodsetimo, crkva Svetog Save u Njujorku, sagrađena pre oko 160 godina, izgorela je na jedan od najvećih hrišćanskih praznika, 1. maja 2016. godine. Uzrok požara nije zvanično potvrđen, mada se spekulisalo da su ga izazvale sveće.\nSvetinja sa Menhetna, sagrađeno je kao protestantska kapela u stilu engleske gotike. Srpski narod je želeo da ima svoju crkvu na istoku SAD, pa je tako 1942. godine kupio Kapelu Trojstva za 30.000 dolara. U posleratnom periodu ovo sveto mesto je bilo utočište srpskih emigranata u Njujorku, koji su ga neprestano dograđivali.\nVIDEO: Pravoslavna crkva na ostrvu Vis


ACO Triplex protivpovratna klapna.\nACO Srbija i Crna Gora\nACO KerbDrain KD 200\nJednodelni liveno gvozdeni slivnici\nPešačke zone i javne površine\nKupatila & Wellness\nKrovovi, terase i fasade\nPodzemne i nadzemne garaže\nSaobraćajnice i parking površine\nACO Coalisator CRB\nACO Coalisator CRB+P\nACO ECO-Mobil 0,3\nACO protivpovratni uređaji za gravitacione cevovode otpadne vode, funkcionšu na jednostavnom principu nepovratnog ventila. Slobodna klapna dopušta kretanje otpadne vode samo u jednom smeru (nizvodno), a kod povratka vode iz kanalizacije, sprečava njen prodor dalje kroz instalaciju.\nKoriste se u svim prostorima ispod nivoa kanalizacije, gde je moguće zaustaviti rad izvora otpadne vode (veš mašine, umivaonici i sl.) za vreme trajanja povratne vode. Zbog jednostavnog principa funkcionisanja i konstrukcije, ovi uređaji ne zahtevaju intenzivan servis niti visoke troškove korištenja.\nProtivpovratna klapna za sive (nefekalne) vode\nZa montažu na slobodno okačen cevovod ili u podu\nOpis proizvoda Tehnička dokumentacija\nProtivpovratna klapna za sive (nefekalne) vode tip 1 i tip 2 (prema EN 13564) je specijalno dizajnirana za ugradnju u donju ploču. Protivpovratna klapna može se nadograditi sa zaptivnom prirubnicom protiv vode pod pritiskom.\nNudimo rešenja za montažu na slobodno okačen cevovod ili u podu, a moguć je izbor između modela sa 1 ili 2 klapne koje mogu biti slobodne ili sa mogućnošću zaključavanja. Otpadne vode koje se nalaze ispod nivoa povratnog toka, kao što su tuševi, mašine za pranje veša ili umivaonici, mogu se povezati preko dovoda DN 50.\n© ACO Severin Ahlmann GmbH & Co. KG


Nagrada "Međunarodni motor godine" za TSI tehnologiju iz Volkswagena Nagrada “Međunarodni motor godine” za TSI tehnologiju iz Volkswagena – MOTOR blog\nBenzinski TSI motor od 1.4 litre iz Volkswagen-a je osvojio nagradu “Motor godine” sedmi put po redu u kategoriji motora od 1.0 do 1.4 litre. Tako je TSI motor od 1.4 litre najuspešniji motor za 15 godina istorije ovog međunarodnog takmičenja tehnologije motora. Pored toga, Volkswagen je dobio nagradu “Najbolji novi motor” za TSI tehnologiju u kombinaciji sa automatskom deaktivacijom cilindra (ACT). Ova nagrada prepoznaje najbolji razvoj motora u proteklih 12 meseci.\nOd 2006. godine, Volkswagen je dobio ukupno 12 nagrada žirija za “Motor godine” za stalno unapređenje TSI motora 1.4 litre sa međunarodnom oznakom EA 211 – sedam pobeda u klasi, dve ukupne pobede, dve nagrade “Najbolji novi motor” i jedna “Ekološki motor godine”. Odbor sastavljen od 87 internacionalnih novinara je dodelio TSI tehnologiji istorijski niz pobeda. Istovremeno, Volkswagen ulazi u novu eru proizvodnje motora sa svojim poslednjim inovacijama – TSI motor sa ACT deaktivacijom cilindra.\nKompanija iz Volfsburga je prvi proizvođač na svetu koji je uveo aktivan menadžment cilindra (ACT) kod četiri cilindara TSI prošle godine – tehnologija koja je do tada bila uobičajena samo kod velikih motora od 8 ili 12 cilindara. Aktivan menadžment cilindara se prvi put pojavio kod modela Polo i Golf 103 kW / 140 KS 1.4 TSI. Privremeno isključivanje drugog i trećeg cilindra – u kombinaciji sa ekonomičnim načinom vožnje – umanjuje potrošnju goriva za preko 0.5 l/100 km.\nČak i sa dva cilindra, izuzetno izbalansiran 1.4 TSI radi tiho i sa malo vibracija kao i sa četiri aktivne komore za sagorevanje. Svi mehanički procesi prelaska se odvijaju u okviru jedne rotacije bregaste osovine; u zavisnosti od brzine motora za ovo je potrebno samo 13 do 36 milisekundi.\nSve zajedno, komponente aktivnog menadžmenta cilindra teže samo 3 kg. Njihovi pokretači, bregaste osovine i njihova kućišta ležaja su integrisani u grejni element cilindara.\nU poređenju sa svojim prethodnikom, potrošnja goriva i vrednosti CO2 emisija TSI motora su redukovane za 9% takvim merama kao što su unutrašnje trenje, smanjena težina i optimizirani termalni menadžment. Moguća ušteda iznosi i do 15 % u kombinaciji sa inovativnim aktivnim menadžmentom cilindara (ACT).\nVolkswagen je globalni lider u strategijama motora sa direktnim ubrizgavanjem goriva, i do danas je proizveo preko 3.8 miliona TSI motora u svojih pet fabrika širom sveta. Motor od 140 KS TSI sa automatskom deaktivacijom cilindra (ACT) je trenutno dostupan kod modela Polo i Golf.\nNagrada “Međunarodni motor godine” za TSI tehnologiju iz Volkswagena was last modified: June 25th, 2013 by Goran Aničić\nMeđunarodni motor godineTSIvw


Dan Preda informisao reisa Kavazovića o napretku BiH u procesu EU integracija\n/ Plus / Društvo / Dan Preda informisao reisa Kavazovića o napretku BiH u procesu EU integracija\nFENA11.01.2019. u 15:02\nReisu-l-ulema Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini (IZuBiH) Husein ef. Kavazović danas se sastao sa izvjestiteljem Evropskog parlamenta za BiH Cristianom Dan Predom.\nDan Preda je reisu-l-ulemu informisao o napretku koji je Bosna i Hercegovina napravila na putu integracija u EU, ali i o izazovima i poteškoćama u tom procesu, javlja MINA.\nOd reisu-l-uleme je Dan Preda zatražio da Islamska zajednica pomogne promociji EU integracija i evropskih vrijednosti u bosanskohercegovačkom društvu, ističući potrebu što hitnijeg dostavljanja dodatnih odgovora Evropskoj komisiji kao prioritet.\nReisu-l-ulema je zahvalio zastupniku Dan Predi na njegovoj podršci evropskom putu Bosne i Hercegovine ističući brojne izazove s kojima se IZ u BiH, ali i Bošnjaci kao narod i Bosna i Hercegovina kao država na tom putu susreću.\nReisu-l-ulema je posebno skrenuo pažnju na zlonamjernu kampanju koju neki politički krugovi vode protiv Islamske zajednice u Bosni i Hercegovini u Parlamentu EU.


Gruevski predložio raspuštanje parlamenta\nMakedonski premijer Nikola Gruevski predložio je da se 31. marta raspusti parlament i da se raspišu prijevremeni parlamentarni izbori.\nGruevski je na sastanaku sa liderom najveće opozicione strake u Makedoniji - Socijaldemokratskim savezom Makedonije Brankom Crvenkovskim predložio da se do 30. marta izabere predsjednik Državne izborne komisije, izglasaju izmjene Zakona o izborima i formira skupštinska komisija za utvrđivanje stanja u izbornim spiskovima.\nCrvenkovski je za odmrzavanje političkog procesa ponovo zatražio deblokadu računa televizije "A1" dnevnih listova "Vreme", "Špic"i "Koha e re". Gruevski, koji je lider VMRO DPMNE, rekao je da je ova vladajuća stranka spremna da razgovara o svim zahtjevima opozicije, osim o odmrzavanju računa televiziji "A1", jer je to u domenu tužilaštva.\nMakedonska opozicija, koju predvodi Socijaldemokratski savez, više od mjesec dana ne učestvuje u radu Sobranja, smatrajući da nema uslova za politički dijalog u skupštinskoj sali. Prema izbornom zakonu, izbori moraju biti održani najkasnije 60 dana od dana raspuštanja parlamenta.\nZbog prijevremenih izbora Vlada je odgodila popis stanovništva, koji je bio najavljen za april, i predložila da bude u oktobru.


Finansije - Blic Sport\nPOTVRĐENO PISANJE "BLICA" Terzić o proveri UEFA: "Delije", bez brige, mi smo domaćinski klub\nGeneralni direktor Crvene zvezde Zvezdan Terzić potvrdio je da se predsedvnici Evropske fudbalske unije (UEFA) već četiri dana nalaze u klubu i proveravaju kontrolu finansijskog poslovanja, ali da ne postoji razlog za brigu oko dobijanja licence.\nPotvrđeno: Partizan odustao od Evrokupa!\nKošarkaši Partizana sledeće sezone neće igrati u Evrokupu zbog teške finansijske situacije u klubu.\nUEFA daje više para evropskim klubovima\nNajbolji evropski klubovi ubuduće će dobijati više novca od Evropske fudbalske unije (Uefa), a takođe će imati i veći uticaj na rad i razvoj kontinenalnog fudbala.\nParmi oduzet bod zbog loših finansija\nFudbalski savez Italije (FIGC) kaznio je Parmu oduzimanjem boda zbog loše finansijske situacije u klubu, neplaćanja poreza i neisplaćenih zarada igračima i stručnom štabu.\nSiti prepolovio gubitke zbog osvojene titule u Premijer ligi\nFudbalski klub Mančester siti prepolovio je svoje finansijske gubitke posle prošlosezonskog osvajanja šampionske titule u Premijer ligi.\nOdložen početak druge lige Grčke zbog finansija\nPočetak druge fudbalske lige Grčke odložen je na neodređeno vreme zbog finansijskih problema klubova, saopštila je uprava tog takmičenja.\nČović: Hteli su Zvezdu da presele u Surčin, za vreme Lukića napravljen najveći dug!\nPotpredsednik fudbalskog kluba Crvena zvezda Nebojša Čović podneo je detaljan finanijski izveštaj o poslovanju ekipe sa Marakane i naveo da grad i država moraju da pomognu, jer su crveno-beli bili "napadnuti" sa više strana zbog atraktivne lokacije na Autokomandi.


► Vekić: Na Sajmu počeo prijem pacijenata, trenutno ih ima 33\nDržavni sekretar u Ministarstvu zdravlja Berislav Vekić kazao je da se trenutno u privremenoj bolnici na beogradskom Sajmu nalazi 33 pacijenta sa najlakšom kliničkom slikom.\nOn je za TV Prva naveo da su oko 13 časova počeli da preuzimaju pacijente iz prestoničkih kliničko-bolničkih centara, a da tokom prebacivanja ljudi na Sajam nije bilo nikakvih problema.\n"Građani su bili vrlo razumni i sasvim su lepo prihvatili prelazak iz bolnica na Sajam. Njima je na raspolaganju deset lekara, 30 medicinskih sestara... Poseta trenutno nema, a pacijentima smo dozvolili da donesu lični pribor za higijenu, svoju posteljinu i 'zanimacije' koje će im omogućiti brži prolaz vremena. Ovde smo im obezbedili biblioteku i TV salu", kazao je Vekić.\nOn je pojasnio da lakša klinička slika podrazumeva da su pacijenti došli "na svojim nogama", bez stomačnih ili respiratornih tegoba, a da se na Sajam izmeštaju radi praćenja stanja i da ne bi širili COVID-19 među članovima porodice ili prijateljima.\nDodao je da se trijaža vrši u kliničko-bolničkim centrima, a na Sajam upućuju nakon uspostavljanja dijagnoze i ocene infektologa, kako bi se bolnice rasteretil za teže obolele.\nVekić je naveo da će Sajam za prihvat pacijenata biti otvoren 24 časa dnevno, a pozvao je građane da se lekarima jave čim osete prve tegobe, da ne čekaju nekoliko dana, s obzirom da to otežava proces lečenja.


Izvor: Building.rs, 27.Avg.2015, 16:21\n37. Sajam građevinarstva u Budvi-Crna Gora ove godine će biti održan od 23.-27.09. 2015. godine i to je sigurno najznačajnija manifestacija iz oblasti građevinarstva u Crnoj Gori i regionu. Na "Sajmu pod palmama", kako voli...\nIzvor: Building.rs, 14.Maj.2015, 12:24\nPuzzle!!!1. sajam građevinarstva i enterijera Ada-Srbija Posetite prvi sajam građevinarstva i enterijera koji će se održati u subotu i nedelju 16. i...\nIzvor: Building.rs, 10.Sep.2014, 21:29\nSajam građevinarstva u Budvi biće održan od 24.-28. septembra 2014. godine. Ovo je sigurno najznačajnija manifestacija iz oblasti građevinarstva u Crnoj Gori, ali i širem region. Na ovom prelepom "Sajmu pod palmama", kako voli reći direktor gospodin Rajko Bujković, na jednom mestu okupiće se i ove godine najveći...\nIzvor: Building.rs, 01.Okt.2013, 12:24\n35. Sajam građevinarstva Budva, održaće se od 25. do 29. septembra 2013. na Jadranskom sajmu u Budvi. Ovaj prestižnisajam građevinarstva već dugi niz godina je prepoznatljiv kao najznačajniji događaj iz ove oblasti u Crnoj Gori i regionu. Ovaj sajam okuplja: proizvođače i distributere građevinske...\nIzvor: Building.rs, 09.Sep.2013, 21:07\nZaštitite okućnicu, terasu ili stepenište od nečistoća i propadanja - Dracomerx\nJavne površine, trgovi, terase, stepeništa ili okućnice od prirodnih materijala, mogu se unapred i jednostavno zaštititi od mrlja. Sve površine napravljene od poroznih...\nIzvor: Building.rs, 09.Sep.2013\nAkwaflex 2,5 - Zaustavite prodor vode kroz spojeve u konstrukciju i unutrašnjost - Dracomerx\nČesto se na objektima javi potreba za ispunjavanjem različitih spojeva, bilo da se radi o spoju dva ista ili različita materijala. Materijali različitih toplotnih karakteristika,...\nOštećenje ispod postojećih keramičkih pločica i estriha rešava se na jednostavan i ekonomičan način postavljanjem hidroizolacije na...\nBuildingShop 150. JUBILARNA emisija, snimana je po drugi put na Međunarodnom sajmu privrede u Subotici. Ovaj prelepi grad je stvoren za ovakve događaje, prvenstveno zbog svog geografskog položaja i na samo nekoliko kilometara od granice sa mađarskom, tačnije evropskom unijom. Pozicija sajma je odabrana idealno, zbog same pozicije koja je izmeštena od gužve u samom...


11.04.2021 u 14:32\nRekordna proizvodnja bakra u Boru\nBOR - Rudari Bora i Majdanpeka u martu su ostvarili najbolji rezultat od dolaska kineske kompanije Ziđin, pošto je proizvedeno rekordnih 5.188 tona bakra u koncentratu, saopštila je danas kompanija Ziđin. Generalni direktor Srbija Ziđin Kuper Jian Siming kaže da je ruda bakra, otkopavana u martu u tri borska i jednom majdanpečkom rudniku, bila „teška” nepunih 1,7 miliona tona, a njenom preradom u flotacijama, prvi put od dolaska Ziđina, izvučeno je više od 5.000 tona bakra u koncentratu. „U svim aspektima poslovanja „Serbia zijin koper” primetan je pomak. Evidentno je da smo se pokrenuli i u poljima upravljanja bezbednošću i zaštite životne sredine, a to je vidljivo na svim nivoima. Poboljšanja se, zahvaljujući trudu i radu svih zaposlenih, odnose i na rezultate u proizvodnji”, rekao generalni\n02.04.2021 u 13:51\nOd dolaska u Srbiju Ziđin uložio je oko 700 miliona dolara u nekadašnji RTB Bor, objavila je danas kompanija Srbija Ziđin koper. U tehničku obnovu i proširenje četiri rudnika i topionice u Boru, kao i u brojne projekte bezbednosti i zaštite životne sredine, Srbija Ziđin koper je 2020. uložila 360 miliona američkih dolara, odnosno deset miliona više nego što je decembra 2018. Ziđin platio 63 odsto udela u RTB-u Bor, precizirano je u saopštenju. „Kompanija će nastaviti da investira i nastojaće da postigne brz i munjevit razvoj. Završiće izgradnju u rudniku 'Majdanpek', drugu flotaciju u rudniku 'Veliki Krivelj', sistem prečišćavanja otpadnih voda iz 'Jame', rekonstrukciju Topionice za kapacitet 180.000 tona katodnog bakra godišnje, sa posebnim fokusom na sistem za prečišćavanje gasova\n22.03.2021 u 19:46\nIz postrojenja za odbakrivanje otpadnih rastvora i tretman otpadnih voda „uhvaćeno je”, pa opet vraćeno u borsku Topionicu, oko 240 tona bakra, a bakar koji je „spasen” po aktuelnim cenama vredi oko 2,2 miliona dolara, saopšteno je danas iz kineske kompanije „Ziđin”. U saopštenju se navodi da su to postigla dva mala postrojenja u sastavu borske Elekrolize bakra, Topionica i Rafinacija, od kojih je jedno za odbakrivanje otpadnih rastvora, a drugo za tretman otpadnih voda. „Postrojenje za odbakrivanje otpadnih rastvora iz kompletne Elektrolize, uključujući i 'Zlataru', u toku prošle godine „izvuklo” je iz tih rastvora 170 tona bakra. Postrojenje za preradu otpadnih voda, koje na hemijski način dalje tretira otpadne vode iz Elektrolize i Fabrike za dobijanje zlata 'izvuklo' je još\nZlatonosni Pek pun teških metala\nKučevo – Reka Pek koja izvire u podnožju Crnog vrha, a uliva se u Dunav kod Velikog Gradišta, najvećim delom, duž 63 kilometra, protiče kroz opštinu Kučevo. Još u drugom veku nove ere Rimljani su ovde otkrili i vadili zlato, a eksploatacija je nastavljena vekovima kasnije, pa je ova reka dobila epitet „zlatonosna”. Ne čudi što je poznati putopisac Feliks Kanic zabeležio da se Kučevo u dalekoj prošlosti zvalo „Starozlatija”. Danas ovoj zlatnoj dolini preti ekološka katastrofa. Usled gotovo svakodnevnih promena boje vode u Peku, koja je čas zelena, žuta, čas bakarna pa siva, nad Kučevom se nadvila senka straha. Građani su alarmirali javnost, ekološki aktivisti presavili tabak i upozorili nadležne, pišu se peticije, pune društvene mreže. To je nateralo čelnike Gradišta, Golupca i Kučeva,\n10.03.2021 u 09:17\nSpektakularan rast BDP-a kada „Ciđin” otvori „Čukaru Peki”\n„Ciđin Bor” je zahvaljujući rastu vrednosti bakra i investicijama prošle godine izbio na drugo mesto najvećih izvoznika Srbije sa 388,9 miliona dolara, a u 2019. bio je osmi. Rekordna cena bakra mogla bi da dovede borski rudnik u sam vrh liste srpskih izvoznika, ali i da doprinese rastu Bruto društvenog proizvoda Autori biltena Makroekonomske analize i trendovi smatraju da poslovanje i ulaganja, ali i najviša cena bakra na svetskom tržištu u ovom veku od 9.000 dolara po toni mogu da dupliraju udeo „Ciđin Bor Koper” u BDP-u Srbije 2021. u odnosu na 2019. godinu. Ova kineska kompanija, prema njihovoj oceni, može da doprinese rastu BDP-a za više od 0,2 procenta, uz podsećanje da je 2019. taj doprinos bio 0,1 odsto. Učešće „Ciđina” u BDP-u Srbije je oko 0,35 procenata. Osim\nU Majdanpeku oboren dnevni rekord – iskopano 140.000 tona rude i jalovine\nBOR – Rudari u Majdanpeku oborili su dnevni rekord izvadivši više od 140.000 tona rude bakra i jalovine, saopštio je danas Ziđin. Taj učinak ostvaren je 7. februara, a u Ziđinu ističu da te količine niko ne pamti u rudniku bakra Majdanpek i da su za to zaslužne nove mašine, dodatna tri kamiona nosivosti 240 tona i novi bager, ali i dobra organizacija i besprekoran rad transportnog sistema za jalovinu. „Cilj je da u najkraćem mesecu u godini majdanpečki rudari ostvare 3,6 miliona tona iskopina, odnosno da u proseku dnevno daju makar po 130.000 tona rude i jalovine, kaže zamenik rukovodioca majdanpečkog kopa zadužen za proizvodnju Goran Repeđić, prenosi Tanjug. U subotu je, prvog vikenda u februaru, iskopano 132.000 tona, što je u proseku dovoljno za ostvarenje mesečnog plana\n25.01.2021 u 20:18\nBOR - Kompanija Ziđin u Boru prijavila je krađu oko 700 kilograma bakarnih šina iz magacina koji se nalazi nedaleko od gradskog aerodroma, prenose mediji. Kako su javili mediji, policija je nakon prijave obavila uviđaj, pokrenula istragu i traga za počiniocima. Prema saznanjima portala „Istmedia”, nisu nađeni tragovi obijanja, magacin je otključan, pa zaključan ključem, što ukazuje da je u krađi učestvovao neko od radnika te kompanije, prenosi Beta. Prema saznanjima ovog portala, ključ od magacina dostupan je većem broju ljudi.\nBOR – Otkako je Ziđin preuzeo RTB krajem 2018. godine, uloženo je približno 650 miliona dolara u otplatu svih istorijskih dugova, poboljšanje bezbednosti i zaštite životne sredine, povećanje proizvodnje, kao i u tehničku obnovu i proširenje rudnika i topionice, saopštila je danas kompanija Srbija Ziđin Koper. Kompanija će u godinama koje slede investirati još više, navedeno je u obaveštenju upućenom zaposlenima u kompaniji i građanima Bora i Majdanpeka. Kako je navedeno, sa više od 1.000 novozaposlenih lokalnih građana, ukupan broj članova porodice Ziđin do danas je dostigao više od 5.500 zaposlenih. „Ono što nas još više raduje jeste to što su prosečni mesečni neto prihodi zaposlenih porasli za više od 34 odsto, na preko 90.000 dinara, u poređenju sa nivoom iz 2018. godine, što\nKompanija Ziđin u Boru je danas negirala navode medija da su njeni radnici, angažovani preko kompanije Jinshan na izgradnji jalovišta za potrebe novog rudnika bakra „Čukaru Peki”, protestovali tražeći bolje uslove za rad. „Radnicima kompanije Jinshan dozvoljen je štrajk, kao i svaka druga aktivnost koja se odnosi na slobodu izražavanja, koja je u skladu sa zakonima Srbije”, navedeno je u kompanijskom saopštenju. Kompanija je objasnila da su se kineski radnici okupili jer su želeli da dobiju vakcinu protiv korona virusa kako bi mogli da otputuju u Kinu i proslave Novu godinu u februaru, ali zbog nedostatka avionskih karata realizacija putovanja u Kinu iz objektivnih razloga nije moguća. Jinshan, kako se navodi, svake nedelje organizuje PCR testiranje za kineske radnike, a oni koji


Pešački most preko Ubače do kraja februara | Kolubarske\nRadovi na pešačkom mostu (foto: Dragana Nedeljković)\nPrvi pešački most preko reke Ub u gradskoj zoni, čija je izgradnja počela pre mesec dana, biće završen u ugovorenom roku, do februara naredne godine. Most, koji će povezati Sportsko-rekreativni centar „Školarac“ sa naseljem Vašarište, gde je buduća opštinska zgrada i Stanica policije, biće dugačak 33 metra i širok između tri i pet metara. Vrednost projekta je 5,5 miliona dinara, investitor je Opština Ub, a izvođač radova Preduzeće „Kolubara Građevinar“ iz Lazarevca. Opština Ub, paralelno sa otklanjanjem posledica majskih poplava, nastavlja sa započetim investicijama i ulaganjem u infrastrukturu.\n-Obećali smo da ćemo ranije izgraditi ovaj pešački most, ali iz dobro poznatih razloga, nismo pre mogli da krenemo sa realizacijom projekta. Očekujemo početkom naredne godine da će most biti završen, što će pešacima omogućiti brži i lakši prelazak sa jedne na drugu stranu grada. To je, inače, bio i zahtev naših građana prethodnih godina. Takođe, završetkom investicije malo će se rasteretiti dva drumsko-pešačka mosta na Ubači, koji su jedina komunikacija kroz centar grada za naše sugrađane – navodi predsednik Opštine Ub Darko Glišić.\nGlišić, Marković, Minić (Foto: Dragana Nedeljković)\nPrema rečima Marijane Marković, direktorke Preduzeća “Kolubara Građevinar” posao na gradilištu odlično napreduje i trenutno se, u priobalnom delu, završavaju temelji sa kosim stubovima mosta.\n“Pri kraju su radovi u zemlji, to jest postavljanje betona i armature. U bravarsko-stolarskoj radionici će do januara biti završena noseća konstrukcija mosta, a radovi na njegovom postavljanju planirani su početkom februara. Svi poslovi biće okončani krajem februara, kada će novi pešački most biti otvoren”, kaže o dinamici i rokovima izvođenja radova Marijana Marković.\nNova Stanica policije (Foto: Dragana Nedeljković)\nPovodom saopštenja valjevskih naprednjaka Pre 8 sati 9 minuta\nKultura Pre 10 sati 43 minuta\nTrupni portret Pre 13 sati 14 minuta


O značaju gasovoda Niš-Dimitrovgrad-Dupnica | ENERGETIKArs.com\nNalazite se na Home » Gas » O značaju gasovoda Niš-Dimitrovgrad-Dupnica\nO značaju gasovoda Niš-Dimitrovgrad-Dupnica\nObjavljeno: 20:24, 30. септембра 2013.\nSOFIJA, Ministar energetike Srbije Zorana Mihajlović i bugarski ministar ekonomije i energetike Dragomir Stojnev razgovarali su danas o izgradnji gasovoda Niš-Dimitrovgrad-Dupnica, kao i o realizaciji projekta „Južni tok“.\nMinistri su ocijenili da će izgradnja gasovoda Niš-Dimitrovgrad-Dupnica doprinijeti ekonomskoj stabilnosti i bezbjednosti obje zemlje.\n„Srbija, kao i Bugarska, je zemlja koja želi da bude energetski stabilna i nezavisna. Svjesni smo da od toga zavisi i ekonomija i privredni rast, kao i da to može da nam pomogne kao državi, ali i kao regionu da povećamo zaposlenost“, istakla je Mihajlovićeva na zajedničkoj konferenciji za novinare nakon sastanka u Sofiji.\nOna je pojasnila da je ovaj projekat veoma važan za Srbiju, jer će dobiti još jednu rutu za snabdijevanje gasom, budući da se trenutno ovim energentom snabdijeva samo iz jednog pravca, preko Ukrajine i Mađarske.\nMihajlovićeva je rekla da Srbija pokušava da riješi problem finansiranja, dok je bugarski ministar istakao da je njegova zemlja iz evropskih fondova obezbijedila sredstva.\nStojnev je istakao da će ovaj projekat dati veliki impuls ekonomiji, budući da će izgradnja kroz bugarsku terotoriju koštati 3,3 milijardi evra. „Jedan od uslova sa kojim Bugarska nije saglasna je kamata od osam procenata za kredit koji treba da dobije od ruske strane“, pojasnio je Stojnev.\nSporazum o izgradnji gasovoda dužine 180 kilometara, vrijedan 120 miliona evra, potpisali su krajem prošle godine u Briselu predsjednik Vlade Srbije Ivica Dačić i tadašnji bugarski premijer Bojko Borisov.\nTada je saopšteno da će novac za igradnju gasovoda godišnjeg kapaciteta 1,8 milijardi kubika, koji će povezivati dvije zemlje, biti obezbijeđen iz fondova EU.\nIzgradnja treba da počne u julu naredne godine i da bude okončana do 31. jula 2015. godine. Srna\nTags: bugarska,gasovod,srbija,zorana mihajlovic


Ipak povećane cijene studiranja na Medicinskom fakultetu u Sarajevu – STUDOMAT.ba\nVlada KS usvojila je izmjene i dopune Odluke o davanju saglasnosti na visinu participacije cijena usluga, upisnina i drugih troškova studija Univerzitata u Sarajevu, koja se odnosi na izmjene cijena troškova na Medicinskom fakultetu. Odluka je donesena nakon što je Medicinski fakultet pokrenuo inicijativu za ove izmjene zbog povećanja troškova studija.\nZa prijemni ispit na ovom fakultetu, umjesto dosadašnjih 400, studenti će plaćati 100 KM, a upisnine za redovne studente koji prvi put upisuju odgovarajuću godinu studija iznosit će 300 umjesto dosadašnjih 100 maraka.\nZa redovne studente koji se finansiraju iz budžeta, a obnavljanju godinu, upisnina će umjesto 200 iznositi 800 KM, dok će se prijava i odbrana magistarskog rada plaćati po 300 maraka. Izmjene se odnose i na redovne studente koji sami snose troškove studiranja na Medicinskom fakultetu, pa će za prvi ciklus studija morati izdvojiti 6.000 umjesto dosadašnjih 3.000 KM. Ova izmjena se odnosi kako na studente iz BiH tako i na studente koji nemaju državljanstvo BiH, uključujući i one koji dolaze s prostora bivše Jugoslavije.


Arifi naredio novinarima portala Titulli: Izađite napolje... (video) | Portali informativ - Titulli\nDok je trajala današnja sednica Opštinskog Veća, predsednik opštine Bujanovac nije se mogao uzdržati, visokim tonom je naredio novinarima informativnog portala Titulli da izađu napolje.\nPrvi čovek optine Bujanovac je tokom jedanaeste sednica Opštinskog Veća, iako mu to ne dozvoljuje pravilnik o radu, naredio je dvojici novinara da napuste sednicu sa obrazloženjem „da prave buku“.\nArifi je od dolaska novinara Titulli-ja na sednici, počeo sa svojim sankcijama. Dok je lokalne medije TV Bujanovac i TV Spektri dozvolio da snimaju, novinaru Titulli-ja naredio je da ne slika, sa obrazloženjem da to može da radi na kraju sednice.\nNjegovo „eksplodiranje“ je došlo u trenutku dok su se novinari konsultovali, a da prema Arifija „pravili buku“.\n„Izađite napolje, napolje, napolje...“ rekao je ljutito Arifi novinarima portala Titulli. Naravno da se novinari nisu pomerili sa mesta znajući da Arifi krši pravilnik, dok su pomoću mobilnog telefona uspeli da uhvate jednu njegovu reč „napolje“, a zastao je kad je video da se snima.\nArifi tokom sednice nije video razumnim da opomeni njegovog saradnika, ujedno zvaničnika Kancelarije za Lokalni Ekonomski Razvoj, koji je „spavao“ i hrkao na sednici.\nDanašnje ponašanje predsednika opštine svedoči još jednom o presiji, koju on sa njegovim saradnicima vrše portalu Titulli.\nTakođe, pravilnikom on može samo opomenuti i da u slučaju da ima kršenja rada sednice, tada treba da se glasa da se neko udalji sa prostora gde se drži sednica, a ne kao Arifi, da se pokaže da je najači, da naređuje, bez saglasnosti ostalih članova Opštinskog Veća.\nInformativni portal Titulli nastaviće sa profesionalnim radom, i pratiće javne sednice kao i funksionisanje lokalne administracije sa ciljem očuvanje interesa građana./Titulli.com/


Akcioni plan pred usvajanjem | SerbianForum\nAkcioni plan pred usvajanjem\n15. oktobar 2009. 16:22\nMinistarka omladine i sporta Snežana Samardžić-Marković najavila je skoro usvajanje Akcionog plana za sprečavanje nasilja u sportu.\nMinistarka je ocenila da bi Akcioni plan mogao biti usvojen već na prvoj narednoj sednici Saveta za sprečavanje nasilja i nedoličnog ponašanja u sportu. "Jedna od mera biće i zabrana ekstremnih podgrupa, kao i obavezno prisustvo tužioca na utakmicama visokog rizika", rekla je ministarka Samradžić-Marković na konferenciji za novinare u Vladi Srbije, održanoj posle sednice Saveta.\nAkcioni plan predviđa i održavanje seminara za sudije i tužioce o svim elementima Zakona o sprečavanju nasilja i nedoličnog ponašanja na sportskim priredbama, kao i seminare za komesare sportskih saveza, rekla je ona na konferenciji, kojoj je prisustvovao i republički javni tužilac Slobodan Radovanović.\nIsto tako, predviđeno je i davanje instrukcija jedinicama lokalne samouprave kojima će se obustaviti finansiranje klubova, ukoliko u njima ima slučajeva nasilja, a održavaće se i zajedničke sednice skupštinskih odbora za sport i omladinu i za bezbednost.\nMeđu najavljenim merama za sprečavanje nasilja u sportu, nalazi se i edukacija sportskih novinara, kao i mogućnost da đaci na časovima uče šta je pozitivan način navijanja.\nMinistarka sporta i omladine je navela da će biti zatražen prijem kod predsednika Republike, u okviru želje da se, kako je rekla, napravi širi konsenzus u borbi protiv nasilja u sportu. Ona je navela i da će biti inicirano da se republički parlament aktivno i jasno uključi u ovaj aspekt borbe i potvrdila da je Savet na današnjoj sednici podržao predlog republičkog tužioca Radovanovića da se ekstremne podgrupe u okviru udruženja građana ukinu i da se ova inicijativa što pre dostavi Ustavnom sudu.\nMinistarka je najavila da će 20. i 21. oktobra u Beogradu biti održana međunarodna konferencija o borbi protiv nasilja i rasizma u sportu kroz promociju različitosti. Konferencija se održava na inicijativu Saveta Evrope i na njoj će učestvovati oko 150 eksperata iz cele Evrope koji će pokušati da daju odgovore na pitanja kao što su: kako identifikovati počinioce, koje sankcije primenjivati, pravni okvir, preventiva, a jedna od tema jeste da sport nije izvor nasilja već izvor multikulturalnog dijaloga i spajanja.\nNovinare je interesovalo prisustvo alkohola u službenim prostorijama, posle meča između selekcija Srbije i Rumunije (5:0), na šta je ministarka Samardžić-Marković odgovorila da je spremna da plati svaku kaznu, ako se utvrdi da je počinila krivično delo.\n"Zakon se odnosi na točenje alkohola, a ne na zdravicu i odnosi se ne samo na fudbalere, već i na novinare", rekla je ona i podsetila da je točeno pivo i u novinarskoj loži.\nO tom događaju svoj stav izneo je i republički tužilac Radovanović, ocenivši da se radi o protokolarnim stvarima.\n"Moramo biti svesni da se radi o protokolarnim stvarima", rekao je Radovanović idodao da se zakon ne može tumačiti na tako bukvalan i banalan način.\n"Zakon je donet radi sprečavanja nasilja i izgreda na sportskim priredbama i u tom cilju ga treba i primenjivati, a protokolarne stvari koje se dešavaju u službenim prostorijama nikako ne treba podvesti pod smisao i cilj donošenja zakona", rekao je on.