Град Нови Пазар - Marković: Dijalogom do rešenja\nMarković: Dijalogom do rešenja\nMinistar za ljudska i manjinska prava i lokalnu samoupravu Milan Marković izjavio je u Novom Pazaru da su razgovori jedini put do formiranja Bošnjačkog nacionalnog većai smirivanja nepotrebnih tenzija u Sandžaku.\n"Razgovor je jedini način za prevazilaženje problema", ocenio je ministar za ljudska i manjinska prava, državnu upravu i lokalnu samoupravu Milan Marković prilikom posete Novom Pazaru.\nMarković se sastao sa predstavnicima lokalne vlasti i sve tri liste koje su učestvovale na prošlogodišnjim izborima za Nacionalni savet Bošnjaka.\nMinistar Marković rekao ja da poseta Novom Pazaru ima za cilj razgovore sa svim činiocima aktuelnog procesa oko formiranja Nacionalnog saveta Bošnjaka, uključujući lokalnu samoupravu i predstavnike sve tri liste. Marković je tenzije ocenio nepotrebnim i naglasio da svi zajedno treba da učine nešto dobro za Bošnjake.\n"Sem razgovora drugog načina nema. Sve drugo, bilo kakvo ignorisanje ili inaćenje je u stvari krajnje neodgovorno. To može da bude kratkoročno politički možda nekome od koristi. Dugoročno, imajući u vidu da svi mi nosimo odgovornost za javnu reč, sve to može naneti veliku štetu pre svega građanima koji žive ovde u Sandžaku", rekao je Marković.\nČlan Gradskog veća Novog Pazara Rešad Hodžić kaže da lokalna samouprava od Ministarstva očekuje da uradi sve da građani ovog dela Srbije budu jednaki sa ostalima, a lokalna vlast će im u tome biti saradnik.\n"Mislim da bi trebalo da se spuste lopte, da se spuste tenzije. Ne treba da dozvolimo da svi koji su pravili greške,ponove te greške u nekakvom narednom izbornom ciklusu. Ono što lokalna samouprava, a to mogu da čvrsto obećam, treba da uradi po ingerencijama Ministarstva to će i uraditi. Mi ćemo to urediti 100% onako po zakonu, kako treba", obećava Hodžić. Nacinalni savet treba Bošnjacima, stav je i predstavnika liste "Bošnjački preporod". To treba da bude savet u kome će se ostvarivati ciljevi Bošnjaka, a ne pojedinaca.\n"Bošnjačko nacionalno veće treba da se bavi zakonski propisanim oblastima, a to su četiri : obrazovanjem, kulturom, informisanjem i upotrebom maternjeg jezika. Bilo kakva zloupotreba Bošnjačkog nacionalnog veća pre svega šteti samim Bošnjacima u Sandžaku i celoj Srbiji", ocenio je predstavnik liste "Bošnjački preporod" Seadetin Mujezinović. Predstavnici "Bošnjačke liste" čiji nosilac Esad Džudžević je i predsednik izvršnog odbora Bošnjačkog nacionalnog veća u tehničkom mandatu, traže ispunjenje tri zahteva o kojima je ovo veće ranije govorilo:Rasvetljavanje zločina nad Bošnjacima, kako se tom temom ne bi manipulisalo, ukidanje odluke o upravnim okrizuma iz â€™92. godine i povećanje učešča Bošnjaka u javnim funkcijama.\n"Mislim da je podjednaka odgovornost unutar bošnjačkog nacionalnog korpusa i takođe velika je odgovornost države da na jedan drugačiji način gleda na sve te stvari. Smatram da poseta Ministra Markovića u tom smislu može da bude preokret i doprinese stvaranju pozitivnog ambijenta i drugačijem odnosu države prema svim ovim pitanjima", smatra Džudžević.\nMinistar Milan Marković sastao se i sa glavnim muftijom IZ u Srbiji i nosiocem liste Bošnjačke kulturne zajednice Muamerom Zukorlićem. "Ovu posetu doživljavam kao pozitivan signal Vlade u Beogradu i pozdravljam taj gest. Očekujem da se iz tih simboličkih poruka krene u konkretne korake", smatra Zukorlić. BKZ posle junskih izbora prošle godine formirala je veće uz podršku dva kandidata sa liste Bošnjačkog preporoda, što resorno ministarstvo nije priznalo.\nMinistar Marković položio je danas u Prijepolju vence na spomenik žrtvama otmice u Štrpcima i spomenik pripadnicima vojske i policije koji su poginuli u ratnim dešavanjima na prostoru bivše Jugoslavije i na Kosovu.


VIKTOR ORBAN - Tvorac „nove mađarske renesanse“ – godine koje su stvorile „panonsku imperiju“ 1988-2010 - Centar za društvenu stabilnost\nTvorac „nove mađarske renesanse“ – godine koje su stvorile „panonsku imperiju“ 1988-2010\nViktor Mihalji Orban je mađarski političar i državnik, kao i aktuelni predsednik Vlade Mađarske. Rođen je i odrastao u svojoj otadžbini i oduvek je bio afirmisan u oblastima pravnih i političkih nauka. Političku karijeru je počeo, a svakako i ostvario kao lider omladinske političke grupe „Savez mladih demokrata“, odnosno FIDES. Na početku svoje političko-profesionalne delatnosti bio je izabrani poslanik u mađarskom parlamentu, a kao lider pomenute političke organizacije, kasnije je karakter FIDES transformisao u demokratsko-nacionalnu konzervativnu grupaciju ili političku stranku desnog centra. Prvi put, Orban je postao mađarski premijer 1998. godine, kada je njegova partija pobedila na parlamentarnim izborima. Međutim, u naredna dva izborna ciklusa, FIDES je izgubio poverenje glasača, dok je Mađarska socijalistička partija dobila priliku da postane vladajuća politička stranka u zemlji, a Orban zauzima mesto lidera snažne opozicije.\n„Orbanova politička partija FIDES uspela je da zadrži apsolutnu dominaciju na mađarskoj političkoj sceni“\nNakon kraha vladavine mađarskih socijalista, Orban i njegova politička partija ponovo su postali izuzetno značajan politički činilac u državi i to sa velikim poverenjem biračkog tela u program i vizije FIDES. Upravo, nakon formiranja „druge Orbanove vlade“ 2010. godine, „otvorena su vrata“ širokom dijapozonu strukturalnih, napose i ustavnih, a svakako zakonodovanih reformi, ali i snažnog privredno-ekonomskog preobražaja, zasnovanog na podršci poljoprivrednoj proizvodnji i lakoj industriji. Doslednom primenom utvrđenih programa, Orbanova administracija uspela je da svoju zemlju dovede u stanje, prema kome danas možemo slobodno da zaključimo da je Mađarska izrasla u primer stabilne demokratije u regionu, kao i u „generatorsku snagu“ pokretača ekonomskih reformi, koje su zemlje Višegradske četvorke i uopšte države-članice Evropske unije u centralnoevropskom basenu profilisale u centre novih, progresivnih ideja o strukturalnom ustrojstvu nacionalnih država u globalnom svetu. Inače, u proteklih osam godina, Orbanova politička partija FIDES uspela je da zadrži apsolutnu dominaciju na mađarskoj političkoj sceni, što je potvrdila i na izborima u aprilu ove godine, kada je od 199 mesta u parlamentu, ista osvojila 133. Nema sumnje, svojim delatnostima, u istorijskoj nauci Orban je već obezbedio značajno mesto, a kuriozitet predstavlja činjenica da je mađarski premijer danas, treći po redu predsednik Vlade ove zemlje koji je najduže obavljao pomenutu dužnost.\nPorodica, detinjstvo i privatni život Viktora Orbana\nViktor Orban je rođen 31. maja 1963. godine u Sekešfehervaru u porodici Đoze Balinta Orbana (1940) i Eržebet Šipoš. U socijalno-statusnom pogledu, porodica je pripadala srednjem, seoskom društvenom sloju, gde je njegov otac bio poljoprivredni preduzetnik i agronom, dok je Orbanova majka Eržebet bila profesionalna terapeutkinja za decu sa problemima u govoru, kao i prosvetna delatkinja u specijalizovanim školama za decu sa posebnim potrebama.\nViktor je bio najstariji sin Đoze i Eržebet, a odrastao je u zajednici sa mlađom braćom, takođe poljoprivrednicima, Đoze mlađim (1965) i Aronom (1977). Deda Viktora Orbana (sa očeve strane), Mihalj\nOrban, takođe je bio poljoprivrednik koji se u profesionalnom smislu posvetio stočarskim delatnostima. Viktor je svoje detinjstvo proveo dva sela u blizini Sekešfehervara, Alkudoboš i Felkut u Županiji Feher. Upravo u ovim naseljima, kao i u selu Vertesaška, Orban je uspešno završio osnovnu školu, da bi se celokupna porodica trajno naselila u Sekešfehervaru 1977. godine. Orban je ostvario veoma snažnu vezu sa Sekešfehervarom, gde je sahranjen i srednjovekovni mađarski vladar, kralj Matija Korvin, kome se budući premijer Mađarske oduvek divio, te mu je isti postao i politički uzor.\n„…postao je stipendista Fondacije Džordža Soroša za nastavak studijskog programa na političkim naukama…“\nU svom rodnom gradu, Orban je maturirao nakon završenog obrazovnog ciklusa u Srednjoj školi Blanka Teleki 1981. godine. Izborni predmet kome se posebno posvetio u toku pomenutih studija bio je engleski jezik. Kao što je to bilo uobičajeno, ali i zakonski uslovljeno, nakon završene srednje škole, Orban je u naredne dve godine služio vojni rok, a nakon svršeka istog, kompletirao je i studije prava na Univerzitetu „Etveš Lorand“ u Budimpešti. Navedene diplomske akademske studije završio je nakon odbrane teze koja se odnosila na istorijat i sociološke postavke poljskog antikomunističkog pokreta „Solidarnost“, čiji je vođa bio Leh Valensa. Posle sticanja pomenute diplome 1987. godine, u naredne dve godine živeo je u Solnoku, odakle je svakodnevno putovao u Budimpeštu, gde je u statusu sociologa radio u Institutu za upravljačke veštine u okviru Ministarstva poljoprivrede i ishrane, tada još uvek komunističke Narodne Republike Mađarske. Uskoro, postao je stipendista Fondacije Džordža Soroša za nastavak studijskog programa na političkim naukama u okviru Koledža Pembruk na Oksfordskom univerzitetu, gde je otputovao 1989. godine. Na Oksfordskom univerzitetu Orbanov mentor bio je ugledni „hegelovski“ politički filosof Zbiginjev Pelčinjski.\n„…Viktor Orban je tvrdio da je sve do dana provedenih u služenju vojnog roka u okviru mađarskih oružanih snaga, „naivno i posvećeno“…“\nU januaru naredne godine prekinuo je studije na Oksfordskom univerzitetu, a potom se i vratio u Mađarsku, kako bi bio u prilici da učestvuje na parlamentarnim izborima za narodne poslanike prvog mađarskog postkomunističkog narodnog predstavništva. Važno je da napomenemo da je Orban još u toku srednjoškolskog obrazovnog procesa pristupio Omladinskom komunističkom savezu (KISZ), pa je već sa navršenih petnaest godina života obavljao dužnost sekretara pomenute omladinske organizacije u školi koju je pohađao. Naime, pripadnost komunističkoj Mađarskoj radničkoj socijalističkooj partiji ili njenim organizacijama, u tadašnjoj Mađarskoj pod vođstvom Janoša Kadara bilo je i te kako obavezno ili poželjno za sve osobe koje su imale nameru da ostvare određeni stepen sopstvene profesionalne akademske ili univerzitetske karijere. U kasnijim sećanjima, Viktor Orban je tvrdio da je sve do dana provedenih u služenju vojnog roka u okviru mađarskih oružanih snaga, „naivno i posvećeno“ bio zatupnik komunističke ideologije i pripadnik dela javnosti koja je pružala bezrezervnu podršku komunističkoom režimu u Mađarskoj. Međutim, u datom periodu kod mladog Viktora Orbana došlo je do značajne i radikalne promene u ličnim političkim stavovima.\nU do sada opisanom periodu Viktorovog života, budući mađarski premijer i politički lider pokazao je i izuzetno pasionirano sklonost prema sportu, posebno u odnosu na fudbal. Orban je i sam bio profesionalni i posvećeni\nfudbaler, član Fudbalskog kluba Felkut, u kome je igrao od najranijih dana. Nakon završetka profesionalne sportske i fudbalske karijere, sada već kao afirmisani političar i uticajna javna ličnost u zemlji, učestvovao je u finansiranju „fudbalskog života u Mađarskoj“, gde je posebnu korist od navedene delatnosti imao FK Felkut, koji je kasnije dobio ime „Fudbalska akademija Puškaš“. Zapravo, Orban je imao važnu, ako ne i presudnu ulogu prilikom formiranja navedene Akademije, kada je učestvovao i u osnivanju savremene ustanove i sportskih objekata namenjenih uspešnim treninzima budućih i mladih mađarskih fudbalera. Istovremeno, bio je i pokretač, kao i organizator godišnjeg Međunarodnog omladinskog prvenstva, tzv. „Puškaš kupa“ Felkuta u Pančo areni, u čijoj je izgradnji, takođe učestvovao. Veze porodice Orban sa fudbalom nastavio je i Viktorov sin Gašpar, koji je ostvario uspešnu profesionalnu sportsku karijeru i to, upravo u okviru Puškaš akademije. Inače, u društvu udovice Ferenca Puškaša, predsednik FIFA Sep Blater posetio je Puškaš akademiju 2009. godine, kada je zajedno sa osnivačem pomenute ustanove, Viktorom Orbanom objavio pokretnje nove „FIFA Puškaš nagrade“. Kuriozitetno deluje i podatak da je Viktor imao i „mali izlet“ u oblasti dramskih, konkretno filmskih umetnosti, ali svakako u jednom „sportskom kontekstu“, kada je igrao ulogu fudbalera u mađarskom porodičnom filmu iz 1983. godine, pod naslovom Szegény Dzsoni és Árnika.\n„…Orbanov sin Gašpar, kršten je u Metodističkoj crkvenoj zajednici, koja je na osnovu zakona iz 2013. godine označena kao verska sekta, bez legalnog statusa….“\nOrban i njegova životna saputnica Aniko Levai, stupili su u brak 1986. godine. U njihovom braku rođeno je petoro dece, četiri ćerke: Rahel, Sara, Roza i Flora, kao i sin, Gašpar. Orbanova supruga Aniko Levai je advokatica iz Solnoka i bračni par se venčao u okviru male građanske ceremonije, bez veroispovednih elemenata. Orban je odrastao u gotovo u potpunosti sekularnoj porodici. Prema tvrdnjama njegovog prijatelja iz detinjstva, budući mađarski premijer „…crkvu je video samo u situacijama, kada bi fudbalska lopta koju je šutirao nekako dospela u dvorište hrama…“. Međutim, došlo je do velike promene nakon što je upoznao Aniko. Prema Viktorovim rečima, upravo je njegova supruga Aniko bila zaslužna što je Orban radikalno promenio svoje stavove o konfesionalnim ubeđenjima, te je od jednog sekulariste postao posvećeni hrišćanin. Zanimljivu činjenicu možemo da uočimo u okolnostima da je u 1993. i 1994. godini uspostavljen jedan uporedni proces, u kome je konfesionalna transformacija Viktora Orbana bila podudarna sa preobražajem FIDES iz parije anarho-liberalne orijentacije u vodeću stranku „narodnjačko“-konzervativnog karaktera. Upravo, u datom periodu, Orbanov sin Gašpar, kršten je u Metodističkoj crkvenoj zajednici, koja je na osnovu zakona iz 2013. godine označena kao verska sekta, bez legalnog statusa. Osim Viktora i Gašpara, ostali članovi porodice mađarskog premijera pripadaju rimokatoličkoj konfesiji, dok je sam Orban veoma posvećeni vernik u okviru Kalvinističke reformske crkve.\nPolitička karijera Viktora Orbana (1990-1998)\nJavnopolitička delatnost Viktora Orbana počela je njegovim istupom i govorom na Trgu heroja u Budimpešti 16. juna 1989. godine, prilikom sahrane Imre Nađa, negdašnjeg mađarskog predsednika Vlade i reformskog vođe Revolucije iz 1956. godine, koji je uz druge „antisovjetske nacionalne stradalnike“ pogubljen od strane sovjetskih vlasti 1958. godine. „Kadarova era“ bila je završena, a prilikom pomenutog govora, Orban je istakao zahtev da se u zemlji hitno organizuju slobodni i demokratski izbori, te da sovjetske vojne snage napuste Mađarsku. Navedeni istup dobio je veliki publicitet, te je Orban postao novi nacionalni junak, pri čemu je stekao znatnu podršku u svim slojevima mađarske političke javnosti. Međutim, pomenuti nastup nije predstavljao i prvu političku aktivnost Viktora Orbana. Naime, Orban je već u martu 1988. godine, u statusu osnivača, učestvovao u formiranju FIDES, koji predstavlja akronim od naziva partije Fiatal Demokraták Szövetsége (Savez mladih demokrata), te je tada preuzeo dužnost portparola ove omladinske opozicione političke organizacije. Zajedno sa Orbanom, osnivači i prvi članovi ove stranke bili su uglavnom antikomunistički orijentisani studenti na tzv. „naprednim nastavnim programima“ u okviru Univerziteta „Ištvan Bibo“. U njegovim „studentskim danima“, Orban je već bio poznat kao ugledni radikalno-opoziciono orijentisani aktivista, koji je istovremeno obavljao i dužnost urednika naučnog časopisa za sociološke studije „Kraj stoleća“.\n„…promene uzorkovale su prve značajnije podele u stranci, posebno u okviru rukovodstva iste….“\nNakon održanog govora na Trgu heroja u junu 1989. godine, Orban je uzeo učešće u procesima razgovora u okviru „Okruglih stolova“ između opozicije i još uvek vladajućeg komunističkog režima, gde je, zajedno sa Laslom Koverom, zastupao interese FIDES. Nakon povratka iz Velike Britanije 1990. godine izabran je za poslanika u mađarskom parlamentu na listi FIDES, gde je zastupao interese birača Peštanskog okruga. Sve do maja 1993. godine nastupao je kao šef poslaničkog kluba FIDES u mađarskom parlamentu. U aprilu pomenute godine Viktor Orban je postao prvi predsednik FIDES, odnosno izabran je na novoustanovljeni položaj u stranci, čime je dotadašnje kolektivno rukovodstvo partije, koje je svoju dužnost obavljalo još od osnivanja iste u okviru Nacionalnog odbora, zamenjeno inokosnim partijskim telom. Istovremeno, dogodio se i ideološko-programski preobražaj partije i to pod neposrednim uticajem i sa snagom specifičnih svetonazora novog predsednika stranke, o čemu je bilo više reči u prethodnom izlaganju. Date promene uzorkovale su prve značajnije podele u stranci, posebno u okviru rukovodstva iste. Nekoliko Orbanovih saradnika napustilo je partiju (Gabor Fodor, Peter Molnar i Zuzana Selenji), koji su se uskoro pridružili liberalnom Savezu slobodnih demokrata, u početku snažnim političkim saveznikom FIDES, da bi potom isti preorijentisan u Orbanovog značajnog političkog protivnika.\nNa parlamentarnim izborima 1994. godine FIDES je jedva uspeo da dostigne potrebni cenzus od 5% u ukupnom udelu biračkog tela. Orban je ponovo izabran za poslanika i to u okviru Regionalne liste za Županiju Feher. Dužnost predsedavajućeg parlamentarnog Komiteta za poslove evropskih integracija obavljao je od 1994. do 1998. godine, a na položaju šefa Administrativnog odbora u mađarskom parlamentu nalazio se u jednom kratkom intervalu u toku 1995. godine. Uskoro, svom tradicionalnom nazivu, FIDES je pridružio terminološku odrednicu Mađarska građanska partija, čime je ova istorijska, ali nikada dovoljno uticajna partija, fuziono i kolektivno pristupila FIDES. U narednom periodu, sve do izbora 1998. godine, FIDES je preuzeo vodeću ulogu u redu političkih organizacija koje su baštinile programsko opredeljenje iz spektra desničarskih platformskih orijentacija. Istovremeno, FIDES je okupio veliki deo birača koji su svoje poverenje prethodno poklanjali nekada vladajućem, konzervativnom Mađarskom demokratskom forumu. Viktor Orban postao je predsedavajući Mađarskog nacionalnog komiteta za Novu atlantsku inicijativu aprila 1996. godine. Kada su u pitanju Orbanove međunarodne političke aktivnosti u periodu do formiranja njegove „prve vlade“ 1998. godine, važno je da istaknemo da je Viktor u septembru 1992. godine bio izabran za zamenika predsedavajućeg Liberalne internacionale, koju je njegov FIDES napustio u novembru 2000. godine, kako bi se pridružio Evropskoj narodnoj partiji, odnosno političkoj uniji evropskih političkih stranaka sa konzervativno demokratskim i desnocentrističkim političkim „pogledima“ i karakteristikama. Zapravo, FIDES je već tada uveliko predstavljala političku snagu „desnog centra“ u političkom životu Mađarske. Negde na pragu novog milenijuma, požrtvovanim političkim radom, Orban je okupio nekoliko partija desnog centra sa liberalno-konzervativnim političkim načelima, pri čemu je FIDES postao „krovna organizacija“ političke umerene desnice u Mađarskoj. Na Kongresu Evropske narodne partije u portugalskom letovalištu Estorijal u oktobru 2002. godine, Orban je izabran za potpredsednika ENP, a dati položaj zadržaće u svojim „rukama“ sve do 2012. godine.\nDrugi najmlađi premijer u istoriji Mađarske (1998-2002)\nU toku predizborne kampanje 1998. godine, zaslugom Viktora Orbana, FIDES je stupio u koalicioni savez sa Mađarskim demokratskim forumom i Nezavisnom partijom malih posednika. Pomenuta koalicija pobedila je na tadašnjim parlamentarnim izborima kada je osvojila 42% podrške u ukupnom biračkoom telu, a Viktor Orban postao je drugi po redu mađarski predsednik Vlade (posle Andraša Hegediša 1955-1956) u 35. godini života i obavljaće pomenutu dužnost sve do 2002. godine, odnosno do novog izbornog ciklusa. Nova vlada Viktora Orbana momentalno je pokrenula snažan „talas“ fundamentalnih i strukturalnihi reformi u oblastima državne uprave, što se posebno osetno primetilo u procesima reorganizacije ministarstava, kada je formirano jedinstveno Ministarstvo ekonomije. Preduzete su opsežne mere regulisanja sektora socijalne politike, kao i reforme u oblasti fiskalne i poreske uprave i delatnosti. Prema iskustvima „nemačkog modela“ u sferi državne uprave, ustavnim amandmanima „osnažena“ je pozicija predsednika Vlade i njegovog kabineta, čime su stvoreni uslovi za stvaranjem „kancelarskog političkog sistema“, a kompletna organizacija državne vlasti je centralizovana.\nVeć na početku mandata prve „Orbanove vlade“ novi kabinet našao se pod udarom javnosti i opozicije, usled izbijanja čuvene „korupcionaške afere“, kada je nekoliko članova vlade, uključujući i Orbanove saradnike iz FIDES učestvovalo u akciji nelegalnog lobiranja u senatorskim krugovima Sjedinjenih Američkih Dražava u vezi sa sklapanjem ugovora između Mađarske i američkog vojnog proizvođača borbenih aviona Lockheed Martin Corp. Ulaganjem ličnog autoriteta, Viktor Orban uspeo je da amortizuje negativne efekte pomenutog skandala na kredibilitet njegovog kabineta, ali je nekoliko državnih sekretara u ministarstvima moralo da odstupi. Preduzete privredno-socijalne i fiskalne reforme delovale su veoma pozitivno na napore političkih elita usmerenih prema institucionalizaciji slobodne tržišne ekonomije. Međutim, socijalna komponenta u reformskom kursu navedene koalicione vlade Viktora Orbana, obnovljena je 1999. godine, kada je na uštrb studentskih državnih prinadležnosti, usvojen sistem opšte finansijske podrške za sve porodilje-građanke Mađarske. Osmišljenom politikom umanjenja visine određenih poreza i novčanih doprinosa građana za induvidualno i kolektivno socijalno i zdravstveno osiguranje, postiglo je efekte u naporima za smanjenjem inflacije i nezaposlenosti. Vlada je pokazala opredeljenje prema nastavku politike stabilizacije „nacionalnih finansija“, ostavši „verna“ zakonomernostima liberal-kapitalističke ekonomske doktrine slobodnog tržišta. Jedan od prvih zadataka prve vlade Viktora Orbana bio je da umanji budžetski deficit koji je 1998. godine iznosio 4,5% BDP.\n„…Postojale su ozbiljne projekcije da će Orbanova vlada stvoriti uslove koji bi Mađarskoj omogućili pridruživanje evrozoni do 2009. godine. Međutim,…“\nPrethodna vlada, gotovo u potpunosti uspela je da završi proces privatizacije državne imovine iz komunističkog perioda, te da pokrene veoma ambiciozno zamišljeni projekat reforme sistema penzijskog osiguranja. Uz nepohodne izmene, prva Orbanova vlada nastavila je date reforme, da bi uskoro sprovela u delo i strategiju korpusa veoma komplikovanih reformi zdravstvenog sistema i osiguranja, kao i transformacije poljoprivrede i agroekonomije. Uspesi u oblasti ekonomske i finansijske politike bili su očigledni. Infalcija je umnjena sa 15% u 1998. godini na 10% u 1999, da bi već 2000. godine iznosila 9,8%, a naredne 7,8%. Rast BDP bio je eksponencijalnog kvaliteta, odnosno sa veoma stabilnim razmerama na godišnjim presecima, tako da je isti iznosio 4,4% u 1999. godini, 5,2% u 2000, kao i 3,8 % u 2001. godini. Budžetski deficit bio je u permanentnom padu sa 3,9% u 1999. godini, 3,5% u 2000. godini i 3,4% u 2001. godini, dok je visina nacionalnog duga svedena na 54% BDP. Postojale su ozbiljne projekcije da će Orbanova vlada stvoriti uslove koji bi Mađarskoj omogućili pridruživanje evrozoni do 2009. godine. Međutim, pregovori o pristupanju Mađarske Evropskoj uniji usporeni su krajem 1999. godine, kada je „briselska administracija“ u dati proces uključila još šest zemalja, što je izazvalo prve značajnije kritike Viktora Orbana u pogledu funkcionalnosti ove nadnacionalne evropske organizacije (po čemu će biti, i te kako, prepoznatljiv posle 2010. godine). U datom periodu Orban je strahovito kritikovan zbog dvogodišnje netransparentnosti državnog budžeta, kao i zbog činjenice da je, uprkos merama stroge monetarne politike koju je sprovodila Centralna banka, inflacija umanjena za svega pola procenta u 1999/2000. fiskalnoj godini. Bez obzira na pomenute izazove, kapitalne i druge investicije, inostranog ili domaćeg porekla, nastavile su sa stabilnim rastom.\nU skladu sa usvojenom doktrinom u okviru vladajućeg FIDES, da „upravljačke položaje“ unutar stranke i u strukturi organizacije državne vlasti, ne bi trebalo „spajati“ pod autoritetom jedne ličnosti, 2000. godine Viktor Orban je odstupio sa mesta predsednika FIDES, na kome se do tada nalazio sedam godina. Bez obzira na zamerke od strane Ruske federacije, u martu 1999. godine, u zajednici sa Češkom i Poljskom, Mađarska je dobila status punopravne članice Severoatlantskog saveza (NATO). Iz datog razloga, iako nevoljno, Mađarska je preuzela niz obaveza u vezi sa tada aktuelnom agresijom NATO-pakta na Saveznu Republiku Jugoslaviju, a takođe, bila je dužna da izvrši potrebnu tehničko-tehnološku modernizaciju i reformu svojih oružaniih snaga. Orbanova vlada privukla je veliku pažnju javnosti u Evropi i svetu, kada je, upravo 1999. godine uspela da u parlamentu izdejstvuje usvajanje ustavnog zakona koji se odnosio na prava, oko tri miliona pripadnika mađarske nacionalne manjine u okolnim državama. Konkretno, pomenuti ustavni zakon omogućio je mađarskim sunarodnicima u susednim državama da steknu pravo državljanstva Mađarske na osnovama njihovog nacionalnog opredeljenja, te da iz istog uživaju sve benefite koji su se odnosili na dotadašnje mađarske državljane. Kako je i sam Orban naglasio, na taj način, stvoreni su uslovi za prevazilaženjem do tada postojeće „kolektivne frustracije“, usled prihvatanja odredaba mirovnog sporazuma iz Trijanona 1920. godine, nakon završetka prvog svetskog rata.\nU opoziciji 2002-2010. godine\nNivo podrške mađarske javnosti prema političkim partijama u periodu parlamentarnog izbornog ciklusa u 2002. godini, generalno je stagnirao. U skladu sa predizbornim anketama koje je priredila organizacija Galup, FIDES i najznačajnija opoziciona snaga, Mađarska socijalistička partija imale su podršku oko 26% građana, da bi krajem 2001. godine, vladajuća koalicija Orbanove stranke i Mađarskog demokratskog foruma uspela da okupi 33% glasača, prema predizbornim projekcijama, dok je opoziciona MSP imala podršku oko 28% istih, a sve druge opozicione partije po 3%. U međuvremenu, podrška Nezavisnoj partiji posednika, koalicionom partneru FIDES i MDF, podrška birača svedena je sa 14% u 1998. godini na svega 1% u 2001. Postalo je jasno da je nekih 40% birača ostalo potpuno neopredeljeno. U krajnje teškoj političkoj borbi u toku predizborne kampanje, mađarski narod spoznao je razmere dubokih podela unutar njegovog društva, koje nisu bile toliko izrađene u deceniji nakon demokratskih promena u ovom srednjoevropskoj državi. Na aprilskim izborima 2002. godine, koalicija koju je predvodio Viktor Orban poražena je od strane MSP, koji je uspostavio savez sa nekadašnjim partnerom FIDES, Unijom slobodnih demokrata. Osim ovih partija, u Nacionalnom parlamentu, samo je još Mađarski demokratski forum imao svoje poslanike, dok broj poslaničkih grupa, sa šest, sveden na ukupno četiri.\n„…Na izborima za Evropski parlament 2004. godine, vladajuća MSP teško je poražena od strane Orbanovog FIDES….“\nU naredniih osam godina, Viktor Orban bio je neformalni vođa mađarske opozicije. U međuvremenu, uručen mu je Orden slobode 2001. godine, koji zajedno dodeljuju Američki preduzetnički institut i Nova atlantska inicijativa, a zatim je dobio i Nagradu Polak iste godine, potom Veliki krst Meritskog nacionalnog reda, a naredne godine i Priznanje za trgovačku ekonomiju i Evropsku meitsku nagradu 2004. godine. U aprilu pomenute godine odlikovan je Velikim pontifskim krstom Reda Svetog Đorđa Velikog. Na izborima za Evropski parlament 2004. godine, vladajuća MSP teško je poražena od strane Orbanovog FIDES. Navedena politička partija tada je osvojila 47,4% podrške birača i 12 od 24 mesta koja su bila rezervisana za Mađarsku u Evropskom parlamentu. U statusu kandidata FIDES, Viktor Orban je učestvovao na izborima 2006. godine. Koalicioni savez koji je predvodio ponovo je doživeo poraz, pa je čak bila inicirana i mogućnost smene Orbana sa mesta predsednika partije, na koje se vratio 2003. godine. Međutim, u borbi sa socijalističko-liberalnom vladom, Orbanove pozicije dodatno su ojačane te je na mesto predsednika FIDES ponovo izabran u maju 2007. godine.\nU oktobru 2006. godine, FIDES je pobedio na lokalnim izborima, što je oslobailo pozicije vladajuće MSP.\nOrbanova strana osvojila je 15 gradonačelničkih mesta od 23, čime je pobedila u svim najvećim gradskim zajednicama u Mađarskoj, osim u Budimpešti, gde je pobedu odnela Liberalna stranka. Takođe, FIDES je imao većinu u 18 od 20 regionalnih, odnosno županijskih skupština. Druga i najznačajnija „Orbanova era“, neumitno se približavala. Nakon uspešne kampanje u 2008. godini, kada je FIDES uspeo da izdejstvuje raspisivanje nacionalnog referenduma o najvažnijim procesima u okviru socijalne, visokoobrazovne i zdravstvene politike, koje su bile sprovođene od strane socijalističke vlade, Orban se pripremio i za novi ciklus evropskih parlamentarnih izbora, pri čemu je bio svestan da će isti predstavljati važan „ispit“ u procenama da li su on i njegova stranka sposobni da ponovi „preuzmu poluge državne moći u svoje ruke“, odnosno da li je njegova stranka u stanju da pobedi MSP na nacionalnim izborima 2010. godine. Na izborima za Evropski parlament 2009. godine, Orbanov FIDES ubedljivo je pobedio i to sa 56,36% podrške u biračkom telu, pri čemu je osvojio 14 od 22 mesta predviđena za mađarske poslanike u zakonodavnom predstavništvu ujedinjene Evrope. Upravo, pomenuti događaj, „otvoriće“ novo poglavlje u istoriji mađarskog naroda, kao i u životopisu Viktora Orbana, koje će od tada, pa sve do danas biti „ispisivano samo zlatnim slovima“.\nO životu i delatnostima mađarskog državnika Viktora Orbana posle 2010. godine, možete pročitati u narednom tekstu.


Počela izgradnja nove carinarnice Luke Beograd - EMBARGO 011\nPočela izgradnja nove carinarnice Luke Beograd\nRadovi na izgradnji objekta nove carinarnice Luke Beograd, počeli su danas u opštini Novi Beograd, čime će se prema rečima zamenika gradonačelnika Gorana Vesića smanjiti saobraćaj kamiona u centru grada.\nVesić, koji je prisustvovao početku radova,ocenio je da će se posle izgradnje tog objekta od 5.500 kvadrata, onemogućiti kamionima da ulaze u centar grada, čime će se smanjiti zagađenje vazduha u prestonici.\nNaveo je da će se carinarnica Beograd iz Luke Beograd, nakon završenih radova, preseliti u taj prostor.\n„Značaj objekta koji danas gradimo nije samo u tome što ćemo imati kamione koji će se cariniti, već što posle njegove izgradnje više niko ko se carini neće ulaziti u centar grada“, rekao je Vesić novinarima na Novom Beogradu.\nNa istom prostoru, gde se gradi nova zgrada carine, kako kaže, urađeno je 270 novih parking mesta za kamione, kao i nov prostor za „pauk“ JKP „Parking servis“.\n„Naš parking servis se razvija uspešno i veoma sam zadovoljan jer je to preduzeće koje uspeva da opstane na tržištu i stalno širi svoje usluge“, istakao je Vesić.\nNaveo je da su u Bloku 45 u toku radovi na izgradnji nove upravne zgrade Parking servisa.\n„To će biti mnogo bolje za ljude koji žive na Novom Beogradu jer će dobiti svoj parking servis“, rekao je Vesić.\nNajavio je da će Grad uskoro izaći sa planom o izgradnji nekoliko parking garaža, podsećajući da je garaža „Pionirski park“, kod Skupštine Beograda poslednja izgrađena još 2004.godine.\nDirektor JKP „Parking servis“ Andrija Čupković rekao je da će za desetak dana potpisati memorandum o saradnji sa carinom, kao i da očekuje da će sa završetkom radova na izgradnji objekta nove carine značajno smanjiti kamionski saobraćaj u centru.\n„Novi objekat će biti u blizini obilaznica, što je od velikog značaja za Beograd, jer će se smanjiti zagađenje vazduha“, rekao je Čupković.\nNova carinarnica Luke Beograd nalaziće se na prostoru između auto-puta i Kvantaške pijace.\nVesić podelio tablet računare učenicima OS „Pavle Savić“ (FOTO)\nNebojša Bakarec: Tražim pomilovanje\nFondacija za mlade talente Beograda raspisala je danas konkurs za dodelu novčanih sredstava talentovanim učenicima srednjih škola iz prestonice


Turski ambasador: Zvornik ima potencijale za razvoj ekonomije i ekonomskih odnosa | Zvornik Danas\non: 18. новембра 2015 In: izbor urednika, naslovna, VIJESTI, Zvornik\nErginaj, Stevanovic, Salkić\nNakon razgovora sa načelnikom opštine Zvornik Zoranom Stevanovićem on je izjavio da Zvornik ima dobru industrijsku i svaku drugu infrastrukturu, što može biti veliki potencijal za razvoj ekonomije i ekonomskih odnosa u budućnosti, ali je i grad koji je i u procesu povratka učinio mnogo i može biti primjer drugima.\n– Danas smo imali prilike iz prve ruke od načelnika da vidimo šta je to što Zvornik čini zanimljivim partnerom i u trgovini i u ekonomskom i svakom drugom smislu. Dobili smo konkretne smjernice koje ćemo iskoristiti i preusmjeriti ih na naše privrednike i njihovu pažnju skrenuti na Zvornik. Prošle sedmice učestvovali smo na Investicionoj konferenciji u Srebrenici gdje se razgovaralo o tome šta se do sada radilo u Srebrenici i šta se planira za budućnost. Međutim, ovaj današnji moj susret sa načelnikom Zvornika i par drugih susreta koje ću imati mislim da su jako korisni, jer se proširuju potencijali i razgovori na Podrinjsku regiju – istakao je Erginaj.\nU zajedničkoj posjeti Zvorniku sa ambasadorom Turske danas je bio i potpredsjednik Republike Srpske Ramiz Salkić koji je rekao da je Zvornik grad gdje je pozitivan suživot, gdje su dobri odnosi, gdje su pozitivna kretanja, sa željom i sa ciljem da se unaprijedi saradnja, prije svega ekonomska, kulturna i svaka druga između Turske i Zvornika kao značajnog privrednog centra u Podrinju.\n– Smatrali smo da je dobro da se razgovara i da se otvori komunikacija. Naravno, Turska puno ulaže u oblasti poljoprivrede, puno je pomogla prilikom sanacija poplava koje su zadesile BiH, a i Zvornik. Sigurno je ovo prilika da se analizira i šta je urađeno, ali i da se stvaraju uslovi kako bi se u narednom periodu više uradilo u ekonomiji i više uradilo kad je u pitanju zapošljavanje. Ja sam zahvalan načelniku što nas je primio danas, odvojio svoje vrijeme i vjerujem da će ova saradnja i veza koja je uspostavljena u narednom periodu dati dobre rezultate. Vrlo je važno i to što nam je rekao načelnik, a to je da je opštinska administracija u punom raspolaganju i na usluzi svim investitorima. Nije to baš slučaj u svim mjestima u BiH, ali radujem se ovom odnosu i radujem se da u nekom narednom periodu prisustvujemo nekom projektu koji će označiti i ozvaničiti da je ova posjeta bila uspješna – poručio je Salkić.\nNačelnik Stevanović je izrazio zadovoljstvo današnjom posjetom ambasadora Turske podsjetivši da od ranije postoji odlična saradnja, jer je Ambasada Turske pomogla sa 150.000 KM u sanaciji klizišta koja su se pojavila nakon prošlogodišnjih poplava.\n– I danas smo razgovarali o budućoj saradnji, o novim projektima, ponudili smo Njegovoj ekselenciji da prenese poruku investitorima iz Turske koji su raspoloženi da ulažu na ove prostore da je Zvornik otvoren grad, da će pružiti svu logističku podršku koja se može pružiti poslovnom čovjeku ili kompaniji koji žele da ulažu i zapošljavaju na ovom prostoru – istakao je Stevanović.


(FOTO) SRBIJA U SRCU I DUŠI, ALI I NA KOŽI: Ovako izgledaju najbolje srpske tetovaže - Šajkača\nHome Vesti (FOTO) SRBIJA U SRCU I DUŠI, ALI I NA KOŽI: Ovako izgledaju...\nIstinska ljubav prema Srbiji, može se iskazati na bezbroj načina. Neki su to činili kroz herojska dela, neki kroz rodoljubive stihove, neki kroz pomoć bližnjem svom – starici na ulici, komšiji, poznaniku…\nA neki, pak, ljubav prema domovini iskazuju kroz tetovaže koje slikaju na koži. Fejsbuk stanica “Najlepše Srpske Tetovaže” upravo se bavi ovom tematikom, a oni koji je uređuju objavljuju fotografije tetovaža sa motivima Srbije i srpstva.\nGepostet von Najlepše Srpske Tetovaže am Samstag, 16. September 2017\nA neke među njima, zaista su prava remek dela.\nGepostet von Najlepše Srpske Tetovaže am Sonntag, 28. Januar 2018\nMeđu brojnim fotografijama mogu se naći i one tetovaže koje slave srpstvo i Srbiju kroz likove slavnih junaka iz prošlosti – poput cara Dušana Silnog ili Miloša Obilića, ili kroz lik i delo našeg najvećeg naučnika – Nikole Tesle.\nGepostet von Najlepše Srpske Tetovaže am Mittwoch, 17. Januar 2018\nTu su i fenomenalne tetovaže srpske trobojke i srpskog grba, plene i tatui sprkih manastira, ali i natpisi posvećeni Kosovu i Metohiji.\nGepostet von Najlepše Srpske Tetovaže am Freitag, 5. Januar 2018\nPri tom, vredi napomenuti i da su oni koji su na ovaj način hteli da pokažu ljubav i poštovanje prema svojoj zemlji, to uradili i na leđima, bicepsima, ramenima, grudima, rukama…\nGepostet von Najlepše Srpske Tetovaže am Sonntag, 31. Dezember 2017\nU svakom slučaju, za one kojima su Srbija, srpstvo i tetoviranje na srcu i duši, ova stranica je prava preporuka.\nTetovaža Katarine Grujić\nGepostet von Najlepše Srpske Tetovaže am Samstag, 4. November 2017\nNajlepše Srpske Tetovaže\nPRETHODNA VESTTradicionalno i prema običajima: Ovako se pravilno slavi slava\nNAREDNA VESTSvi je koriste, a niko ne zna ŠTA ZNAČI: Kako je nastala omiljena uzrečica Srba – BRE?!


London planira nova ograničenja za Rusiju i Kinu - 28.04.2019, Sputnik Srbija\nLondon planira nova ograničenja za Rusiju i Kinu\nVlada Velike Britanije planira da razvije mere za suprotstavljanje stranom uticaju, koje će pogoditi Rusiju i Kinu, piše list „Sandej tajms“. 28.04.2019, Sputnik Srbija\nevropa, vesti, svet, kina, velika britanija, sandej tajms\n© AP Photo / Flickr / Kurt BauschardtZgrada britanskog parlamenta u Londonu\n© AP Photo / Flickr / Kurt Bauschardt\nVlada Velike Britanije planira da razvije mere za suprotstavljanje stranom uticaju, koje će pogoditi Rusiju i Kinu, piše list „Sandej tajms“.\nBritanski ministri nameravaju da promene pravila rada Palate lordova. Pretpostavlja se da će se od parlamentaraca tražiti da izveštavaju o svojim sredstvima vezanim za Rusiju i Kinu. Na taj način se planira borba protiv pokušaja lobiranja za interese Moskve i Pekinga, piše list.\n8 April 2019, 08:58\nOsim toga, Vlada namerava da uvede zakon o špijunaži kako bi identifikovala strane obaveštajce i proterivala ih iz zemlje, čak i ako se legalno nalaze na njenoj teritoriji. Novine navode da u Velikoj Britaniji trenutno radi više špijuna nego tokom Hladnog rata.\nLondon takođe planira da proveri rad kineske kompanije „Huavei“. Ako se pokaže da su njeni zaposleni povezani sa obaveštajnim službama, planirano je da se oni proteraju iz zemlje. Izvori lista navode da će odgovarajući planovi biti objavljeni u narednom obraćanju britanske kraljice.\nMinistar bezbednosti Ben Volas smatra da će predložene mere obezbediti transparentnost političkog sistema i pomoći da se Velika Britanija zaštiti od „hibridnih napada“. Prema njegovim rečima, rad na nacrtu zakona o špijunaži počeo je nakon incidenta u Solsberiju.


Poziv za višemesečni program volontiranja u Poljskoj – Somborski edukativni centar\nObjavi SEC Sombor 28. marta 2017.\nŽeliš li iskustvo koje će te promeniti i pomoći ti da se bolje snađeš u životu? Želiš li da putuješ i upoznaješ ljude iz zemalja širom evrope? Prijavi se za Evropski volonterski servis i kreni u jednogodišnju avanturu.\nSomborski edukativni centar ima mogućnost da te pošalje na godinu dana u Poljsku, sa plaćenim svim troškovima života (smeštaj, hrana, džeparac, osiguranje, povratna karta…), uz stručnu podršku tokom pripreme, boravka, i povratka.\nNeke od aktivnosti koje bi mogao/la da sprovodiš tokom tih godinu dana su: radionice sa decom na temu kulture, običaja, jezika, kao i na teme koje ti predložiš. Zatim pomoć pri organizovanju događaja, kancelarijska podrška, i aktivnosti po tvom izboru.\nOrganizacija 3 Pietra iz grada Lođa u Poljskoj, sa kojom Somborski edukativni centar ima višegodišnju saradnju, je raspisala ovaj poziv za volontere i zajedno sa nama sprovodi ovaj projekat.\nMožeš se prijaviti do 2-og aprila u 23:59 na mejl secprijave@gmail.comsa kratkim motivacionim pismom i naznakom „prijava za EVS“. Ovaj konkurs je otvoren za sve mlade od 18 do 30 godina, a projekat počinje 01. 09. 2017. godine.


Ako ste počeli da se brinete što vaš mališan previše vremena provodi ne radeći “ništa”, odnosno sanjareći, odahnite.\nTo što vam izgleda rasejano i previše introvertno može da govori o senzibilitetu osobe čiji je unutrašnji svet izuzetno bogat, a iz njega će vremenom da se pojave mnoge lepe i velike stvari.\nPsihoanalitičar Bruno Klavje upozorava roditelje da ne bi trebalo da grde decu kada ih “uhvate” da maštaju, jer tako sputavaju njihovu posebnost.\n- Kada mališani budni sanjaju, znači da imaju veliki potencijal da se razviju u kreativce, umetnike, intelektualce - tvrdi Klavje.\nSanjarenje je odraz lične snage, genijalnosti!\nSanjarenje je često odraz lične snage i može da bude u službi imaginacije, aktivnosti, napretka. U tom momentu dete je uspelo da se odvoji od stvarnosti, stvara različite slike u glavi, a mašta mu omogućava da se spoje duh i telo i tako izrazi ono nesvesno.\nTako su počinjali i najveći genijalci, poput Ajnštajna i drugih velikana nauke. Iskoristite taj potencijal dece i umesto da ih vraćate u realnost, pomozite im da budu još maštovitiji. Razgovarajte sa njima, čitajte zajedno knjige, crtajte, slažite lego kocke...\nRazgovarajte sa detetom, ali uz igru.\nMeđutim, ukoliko primetite da mališan baš nikako ne uspeva da bude na zemlji, već sve vreme “leti u oblacima” ili odjednom više nije prisutan ovde, povlači se u sebe, ne čuje vas kada mu nešto govorite, onda je možda, ipak, trenutak da dublje porazmislite o njegovom stanju.\n- To može da signalizira da ima neki problem, da mu se desilo nešto loše, o čemu ne želi da razgovara, pa sanjarenjem beži iz stvarnosti. Tada je potrebno da razgovarate sa njim i pokušate da saznate šta mu se dešava i da mu pomognete - objašnjava psihoanalitičar.\nLoš uticaj: Evo kako duvanski dim utiče na detetovo zdravlje\nPromenićete se za samo 60 sekundi: Šta deca vide, to i rade (VIDEO)


Vreme 1024 - Srpsko-evropska posla: Zuta linija -->\nNeko iz moje zgrade je prošle nedelje ispraznio kesu od usisivača sa prozora. U stanu iznad mene majstori su montirali klimu a iza njih je ostala (evo već tri nedelje) sva sila raznog otpada. Da ne pominjem da celo prizemlje svakodnevno pušta Cecu i Jecu tako da moraju to isto da slušaju i oni na trećem spratu. Zato se radujem komunalnim policajcima\nNekada davno, dok je radila u pasoškoj kontroli beogradskog Aerodroma "Nikola Tesla", drugarica mi se redovno žalila kako češće ima priliku da kaže putnicima "Vraaatite se iza žute linije" nego "Dobar dan". Kada sam pokušala da ih opravdam sa "verovatno ne znaju čemu služi ta linija", žustro mi je odgovorila: "Trebalo je da ih vidiš u Cirihu. Tamo svi znaju šta je žuta linija." Ako je to bar donekle tačno, a sklona sam da poverujem da jeste, onda je to još jedan dokaz da politika "udaranja po džepu" daje rezultate.\nZnam za bezbroj legendi/priča o tome šta se dešavalo građanima Evropske unije (onima koji su se iselili sa ovih prostora – otud i znam) kada ih uhvate da bacaju đubre van kante, do besvesti puštaju glasnu muziku, pokušavaju da zastakle terasu u zgradi ili ne daj bože pokušaju da grade nešto bez dozvole. Najviše mi se dopada onaj deo priče kada taj što baca smeće po šumarcima čuje zvono na vratima, pa kad ih otvori, komunalna policija mu svo ono njegovo đubre saspe u hodnik.\nNeko iz moje zgrade je prošle nedelje ispraznio kesu od usisivača sa prozora. U stanu iznad mene majstori su montirali klimu a iza njih je ostala (evo već tri nedelje) sva sila raznog otpada. Da ne pominjem da celo prizemlje svakodnevno pušta Cecu i Jecu tako da moraju to isto da slušaju i oni na trećem spratu. Kad izlazim iz stana, prvo što vidim su otvorena komšijska vrata i osobu sa daljinskim, čujem ono što osoba gleda na TV-u i mirišem ono što je kuvala za ručak.\nViše puta sam u nedostatku samokontrole ljudima na ulici održala bukvicu o bacanju papira po trotoaru i đubreta sa terase i o neskupljanju izmeta njihovih pasa. Već dve godine se radujem najavama o povratku komunalne policije u Beograd, koju smo imali pre više od dva veka. Iako se ta priča odužila, policajci su sada na obuci, a imaju i direktorku koja, na radost Beograđana, već ima iskustva u ovoj oblasti. Kao nekadašnja gradska sekretarka za inspekcijske poslove, Gorjana Obrenović je uklanjala kioske, "jurila" prodavce po Bulevaru, sklanjala raspadnute splavove i đubre oko kineskog tržnog centra na Novom Beogradu. Sada najavljuje da će komunalni policajci biti dobar komšija "koji ume da podvikne kada primeti neregularnosti". Baš ono što nam treba.\nDakle, od početka novembra, 110 komunalnih policajaca (a kasnije 350) kažnjavaće one koji bacaju opuške, žvake i papir na ulicu, prave buku, bave se uličnom preprodajom i divljom gradnjom ili se bahato parkiraju. U takvim situacijama komunalni policajci mogu da reaguju upozorenjem, naređenjem, privremenim oduzimanjem predmeta, mogu da legitimišu, pišu mandatne kazne, privode sudiji za prekršaje ili čak upotrebe fizičku silu. Druga bitna oblast njihovog delovanja jeste da pomažu građanima i drugim službama – policiji, vatrogascima i slično. Sve "akcije" će snimati kamerom, jer se očekuje otpor i negodovanje građana.\nEvo kako je sve to u jednom intervjuu objasnila Gorjana Obrenović, koja prve rezultate rada očekuje posle pola godine: "Komunalna policija ne može da šeta gradom i traži nekoga ko će baciti papir, pikavac, žvaku ili nešto drugo. Prioriteti u gradu su rešavanje problema ulične preprodaje, parkiranje, sređivanje pijaca i haosa oko njih, bespravne gradnje... Kažnjavaće se i kada neko baci žvaku na ulici, papir, kad trese pepeljaru iz kola, kad baca kartonske kutije, kontrolisaće se i nivo buke na splavovima i u restoranima... Komunalni policajci će nositi uniformu na kojoj će pisati prezime, a imaće i pištaljku, palice, lisice i pendrek. Neće nositi oružje. Šta će oružje policajcu da bi uveo komunalni red?"\nPropisane kazne su, ako se ja pitam, niske: mandatne kazne za fizička lica su 2500, a za pravna 10.000 dinara, dok prekršajne kazne iznose 25.000 dinara za fizička, pa do pola miliona dinara za pravna lica. Ko ometa ili sprečava komunalnog policajca u obavljanju posla biće kažnjen novčanom kaznom od 10.000 do 50.000 dinara.\nOčigledno je da budući komunalni policajci-supermeni, kako ih ja zamišljam (mada čujem da mnogi poznaju borilačke veštine), neće baš dolaziti kod mojih komšija da ih nauče pameti (jedan policajac ide na 5000 građana), ali verujem da ćemo svi biti zadovoljni ako se ostvari makar osnovna želja čitave ove službe – da se stvori "svest kod ljudi da komunalni red u ovom dvomilionskom gradu mora da postoji".\nAvganistanska američka enigma\nTržište Kine je naša garancija\nAutonomija je rešenje


subota, 10. avg 2019, 15:00\nNa putevima u Srbiji i ovog vikenda je pojačan saobraćaj zbog smene turista i sabora u Guči. Na graničnim prelazima su kilometarske kolone. Vozači na Horgošu čekaju oko pet sati da izađu iz Srbije i uđu u Mađarsku. One koji sedaju za volan svi opominju da pažljivo voze. Policija navodi da je samo u proteklih devet dana na srpskim putevima stradalo 20 osoba.\nU selu Jabukovac kod Negotina, gde je počinjeno četvorostruko ubistvo, nalaze se specijalci iz Beograda koji rade na rasvetljavanju tog zločina. Policija traga za trojicom ljudi za koje se sumnja da bi mogli biti povezani sa ubistvima. Kako saznajemo, četiri žrtve masakra u selu Jabukovac ubijena su hicima iz vatrenog oružja.\nNajmanje 57 ljudi je poginulo a 65 povređeno kada je eksplodirala cisterna s naftom u Tanzaniji. Među povređenima, koji su zadobili teške opekotine, ima onih koji su pokušavali da izvuku gorivo iz cisterne posle udesa. Incidenti u kojima ljudi nastradaju u eksplozijama dok kradu gorivo iz oštećenih cisterni nisu retka pojava u istočnoj Africi.\nVernici Islamske veroispovesti sutra proslavljaju Kurban Bajram. Jedan od pet stubova islama je hadžiluk. U Meki u Saudijskoj Arabiji, na godišnjem hadžiluku je više od dva miliona muslimana.\nPovodom velikog praznika, bajramske poslanice su uputili reis-ul-ulema Islamske zajednice Srbije Sead Nasufović i muftija Mevlud Dudić, predsednik Mešihata islamske zajednice u Srbiji.\nMladi nasilnici Policajac u Honkongu ranjen strelom\nUzas Србија повела голом Тадића, Украјина изједначила\nAko se ne varam Protest opozicije u Karakasu, pristalice Madura održale kontramiting\nJadan smo mi narod Србија повела голом Тадића, Украјина изједначила


NSinfo: "Mašine će preuzeti sve dosadne, svakodnevne i administrativne poslove - u velikoj meri se to već dešava"\n"Mašine će preuzeti sve dosadne, svakodnevne i administrativne poslove - u velikoj meri se to već dešava"\nSredinom ovog veka na svetu će biti više od milijardu preduzeća\nProblem nedostatka IT stručnjaka država pokušava da reši povećanjem kvote za upis na fakultete koji imaju odgovarajuće smerove, ali i sa programima prekvalifikacija. Problem sa kadrovima u IT sektoru je, međutim, daleko složeniji i dalekosežniji, objašnjava profesor na novosadskom Fakultetu tehničkih nauka, Vojin Šenk.\nOn smatra da su informaciono-komunikacione tehnologije ono što definiše 21. vek, a u njihovom okviru nije samo programiranje, već su tu: elektronika, telekomunikacija, automatika i sve drugo što je zasnovano na strujnim signalima.\n"Glavni problem sa kojima će se naša zemlja suočiti jeste činjenica da će se obični poslovi na računaru proširiti na sve ljude. Stoga je neophodno sve ljude obučiti da u nekoj meri rade na računaru, a najlakše je to početi od najmlađe generacije", kaže za RTV Šenk i napominje da je za to neophodan dobar nastavni kadar, kojeg nema.\n"Postoji veoma malo ljudi koji suštinski znaju da rade na računaru, a njihovo pretvaranje u nastavni kadar je nemoguće jer su razlike u primanjima velike. Međutim, čak i kad bi se ovaj problem rešio, treba 15 godina da nove generacije stasaju, a u međuvremenu svet i tehnologija idu dalje."\nNaveo je profesor i dodao: "Priča se o industriji za sve ili, kako se kaže 4.0, po kojoj je sve informaciono-komunikaciono zasnovano, tj. sve rade računari, a ljudima je ostavljeno da budu kreativni jer to mašine još ne mogu. Mašine će postepeno preuzeti sve dosadne, svakodnevne i administrativne poslove, a u velikoj meri se to već dešava."\nOn je istakao i da je potrebna reforma školstva, kod nas ali i u svetu, jer je problem globalan.\n"Potrebno je široko znanje, ali ne znanje u smislu pamćenja i reprodukcije, nego razumevanje suštine procesa. Treba da naučimo da razmišljamo, da povezujemo konkretne činjenice, da se uče tehnike kreativnog rešavanja problema, kao i preduzetništvo", uveren je Šenk.\nProfesor zaključuje da će sredinom ovog veka na svetu biti više od milijardu preduzeća, da će najveće zapošljavati do 25 ljudi, kao i da će životni vek svakog preduzeća biti do 5 godina. "U takvoj dinamici ljudi moraju da budu sposobni da prežive", kategoričan je Vojin Šenk.\nizvor: rtv.rs, foto: ilustracija, nalinratphi/freedigitalphotos.net\n... ap vojvodina, ekonomija, it, Novi Sad, posao, srbija, svet, tehnologija


Ljiljana Radinkovic iz Ministarstva za socijalnu zaštitu\nPotvrde o životu se više nece tražiti\nPosle nerviranja prethodnih dana, penzioneri mogu da odahnu\nBEOGRAD - Svi penzioneri koji još nisu dostavili nadležnim službama PIO fonda uverenje o životu ne moraju da strahuju da ce zbog toga izgubiti penziju, kaže za glas Ljiljana Radinkovic iz Ministarstva za socijalnu zaštitu.\n- Bez obzira na to da li su dostavili uverenje o životu, svi penzioneri u Srbiji dobijace uredno penziju do kraja godine. To odgovorno mogu da potvrdim u ime Ministarstva, objašnjava Radinkovic.\nOna tvrdi da ce se citav postupak s potvrdama o životu obustaviti. Od jeseni Ministarstvo ce pronaci nove nacine da spreci zloupotrebe sa penzijama, ali je sigurno da se penzioneri više nece oko toga maltretirati. Radinkovic kaže da je ideja o tome da penzioneri treba da prilože uverenje o životu potekla iz PIO fonda, a ne iz Ministarstva. Ta odluka je, po njenim recima, brzopleto doneta, ko god da je to ucinio u PIO fondu i bez prethodnih konsultacija s Ministarstvom.\nNaša sagovornica kaže da je cula da su penzioneri bili uznemireni celom tom pricom oko potvrda, pa je zbog toga morala da zove PIO fond i traži od njih da se kompletna njihova akcija zaustavi. Ona je dodala da se uverenjem o životu ne bi mnogo postiglo u sprecavanju zloupotreba s penzijama, ali bi se time sigurno penzioneri prilicno izmaltretirali.\nDa li su se deca iz decijeg vrtica u Požegi otrovala botulinusom\nPotvrde da su živi za penzionere se više nece tražiti\nPoziv za pomoc hendikepiranima\nGde letuju politicari i ostala srpska elita?\nNakon pokušaja hapšenja Milana Ivanovica\nMinistarstvo zdravlja Srbije još jednom upozorava\nSindikat prosvetara Vojvodine traži ozbiljnije povecanje plata\nPožarevacki Otpor neutralan u predizbornoj kampanji\nUdžbenici na šest rata\nLubenica od 35 kilograma\nDunav zasad ne preti gradovima Srbije\nNagrade na "Bostinijadi 2002"\nNepogoda u kraljevackom kraju\nNiški sanitarci naredili trgovcima\nKo ima para krade struju\nUpozorenje veterinara u Kladovu


Službeno: FIFA 22 ima novi tim iz regiona - Sportske.ba\n8 Septembra, 2021 18:40\nFIFA 22, fudbalska simulacija, postaje još realističnija s HNK Hajduk koji će se brojnim ljubiteljima ove megapopularne igre predstaviti u najnovijoj sezoni, objavila je zvanična stranica Hajduka.\nSa 17 hiljada igrača u više od 700 timova, na više od 90 stadiona u više od 30 liga, FIFA 22 donosi autentičnost bez premca i najopsežnije interaktivno nogometno iskustvo. FIFA 22 jedino je mjesto na kojem možete igrati u kultnim takmičenjima kao što su UEFA Liga prvaka, UEFA Europa League, potpuno nova UEFA Europa Conference League, Premier League, Bundesliga, LaLiga Santander, CONMEBOL Libertadores i CONMEBOL Sudamericana.\nUnaprijeđena revolucionarnom HyperMotion tehnologijom, odnosno integracijom naprednog snimanja pokreta 22 profesionalna nogometaša u takmičarskoj utakmici (11 protiv 11) i strojnog učenja (znanja iz 8,7 miliona kadrova naprednih snimaka utakmica), FIFA 22 donosi nikad realniji nogometni doživljaj u domove svih igrača!\nSlužbeni izlazak igre FIFA 22 planiran je 1. oktobra 2021. godine!\nČovjek koji je izbacio BiH iz baraža, postao selektor Egipta\nKod Roberta Prosinečkog je bio standardan u reprezentaciji, sada potpisao za klub iz HNL-a


Predsednica Vlade Republike Srbije, Ana Brnabić prisustvovala je danas prezentaciji u Kancelariji za informacione tehnologije i elektronsku upravu, povodom završetka druge faze projekta „Bebo, dobro došla na svet“ – roditeljski dodatak, koji je uspešno uspostavljen u svim porodilištima u Srbiji.\nZajedno sa predsednicom Vlade, događaju su prisustvovali i ministar zdravlja Zlatibor Lončar, ministar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Zoran Đorđević, ministarka bez portfelja zadužena za demografiju i populacionu politiku Slavica Đukić-Dejanović, dok je domaćin događaja bio direktor Kancelarije za informacione tehnologije i elektronsku upravu doc. dr Mihailo Jovanović.\nPredsednica Vlade je tom prilikom istakla da roditelji, bez obzira gde im je prebivalište, od sada iz svakog porodilišta u Srbiji, mogu da upišu dete u matičnu knjigu rođenih, prijave prebivalište i zdravstveno osiguranje, podnesu zahtev za dobijanje zdravstvene kartice, kao i da podnesu zahtev za roditeljski dodatak.\nPremijerka Brnabić posebno je napomenula da je do danas putem ovog informacionog sistema prijavljeno preko 130.000 beba, čime se roditeljima uštedelo više od 910.000 sati čekanja u redovima i više od 320 miliona dinara.\nInformacioni sistem „Bebo, dobro došla na svet“ integrisao je podatke iz porodilišta, centara za socijalni rad, službi dečje zaštite, povezao je baze Ministarstva državne uprave i lokalne samouprave, Ministarstva unutrašnjih poslova, Centralnog registra obaveznog socijalnog osiguranja i Republičkog fonda za zdravstveno osiguranje. Ujedno, ovaj informacioni sistem je jedinstven i ne postoji ni u jednoj zemlji Evropske unije.\nRanijih godina, roditelji da bi prijavili svoju bebu morali su da obilaze šaltere opština, policijskih stanica, filijala RFZO, gradskog sekretarijata i za sve te poslove bi prosečno utrošili 7 sati čekajući na različitim šalterima. Danas cela procedura završava se u porodilištu za manje od 15 minuta. Sva dokumenta stižu roditeljima na kućnu adresu besplatno, a roditelji sva obaveštenja dobijaju putem SMS poruke ili mejl adrese.\nOva usluga štedi vreme i novac građana, olakšava roditeljima prijavu deteta, jer je procedura brža i jednostavnija, a najvažnije je da građani nisu više kuriri, koji nose dokumentaciju od šaltera do šaltera već to država obavlja za njih.\nInformacioni sistem „Bebo dobro došla na svet“ je zasigurno najbolji primer šta donosi elektronska uprava – ona čini javnu upravu efikasnijom sa ciljem da građanima obezbedi lakši i kvalitetniji život.\nKancelarija za informacione tehnologije i elektronsku upravu je početkom decembra uspostavila i poseban Kontakt centar za javnu upravu, u cilju podrške uvođenju novih digitalnih servisa eUprave i obezbeđivanju ujednačene primene. Centar je namenjen dvosmernoj komunikaciji sa zaposlenima u organima državne uprave i lokalne samouprave za projekte „Bebo, dobro došla na svet”, eZUP, eInspektor i Lokalnu poresku administraciju. Kako bi se obezbedila i podrška u realnom vremenu, od 4. februara uspostavljena je i telefonska linija zaposlenima u porodilištima koji rade u informacionom sistemu „Bebo, dobro došla na svet“.\nSabor Svetog arhangela Gavrila okupio veliki broj vernika u zadužbini Cara Dušana\nDogovor kuću gradi: Radnici Pošte u Gračanici sakupili novac i renovirali šalter salu\nVirus gripa napunio čekaonice u Domu zdravlja\nTeatar Geto u Klokotu\nIvan Tomić, Foto; GračanicaOnlajn\nFoto: J. Simić, Radovi na novoj zgradi opštine\nTransparentnost – od javnog do tajnog\nObjavljeno 6. februara 2019. by Ivan MiljkovićU kategoriji DruštvoTagged Bebo dobro došla na svet, premijerka Ana Brnabić\n26. avgusta 2019., 02:39


Ekspertski tim za odbranu generala Đukića – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nEkspertski tim za odbranu generala Đukića\nInstitucije Republike Srpske moraju da iskoriste ovaj slučaj da razbiju dogmu o svesrpskoj krivici, ali isto tako da pomognu da nevin čovjek više ne robija, izjavio je predsjednik Odbora Nenad Stevandić, nakon što su članovi Odbora danas posjetili generala Novaka Đukića u Kazneno-popravnom zavodu Banjaluka.\nStevandić je rekao da bi te institucije morale da funkcionišu uz pomoć Vlade Republike Srpske i da imaju svoj budžet, navodeći da će skupštinski Odbor za bezbjednost pokrenuti ovo pitanje koje će biti lišeno partijskih podjela i neslaganja.\n“Slučaj generala Đukića jedan je od najočitijih paradoksa Tužilaštva i Suda BiH i nešto što u cijeloj Evropi treba da bude evidentirano kao najdrastičniji primjer da je nevin čovjek osuđen i leži u zatvoru, a žrtva je političke konstrukcije u BiH koja je uzrok njegovog tamničenja”, istakao je Stevandić.\nOn je rekao da se general Đukić zalaže za istinu i izrazio žaljenje što njegov slučaj nije pominjan na strukturalnom dijalogu o reformi pravosuđa u BiH, održanom u Banjaluci.\nČlan Odbora za bezbjednost i poslanik SNSD-a u Narodnoj skupštini Republike Srpske Mićo Kraljević rekao da mu je poznato da su institucije Srpske činile koliko su mogle da pomognu odbranu generala Đukića.\n“Činjenica je da se moglo više i da treba više, ali je potrebno apelovati na sve naše ljude da se istina i pravda iznesu na vidjelo, jer nažalost ima mnogo Đukića na ovom prostoru”, zaključio je Kraljević.\nČlan Odbora za bezbjednost i poslanik SDS-a u Narodnoj skupštini Republike Srpske Nedeljko Glamočak rekao je novinarima da su se prilikom današnje posjete i uvidom u nekoliko dokumenata još jednom uvjerili da je krivica generala Đukića konstruisana.\n“To je posljedica haosa u pravosuđu BiH, zbog čega je krajnje vrijeme da se institucije Srpske uključe preko slučaja generala Đukića da se taj haos rješava”, zaključio je Glamočak.\nGeneral Vojske Republike Srpske Novak Đukić osuđen je 2009. godine u Sudu BiH na 25 godina zatvora zbog ratnog zločina protiv civilnog stanovništva u Tuzli.\nOn je proglašen krivim da je kao komandant Taktičke grupe “Ozren” Vojske Republike Srpske naredio svojim jedinicama smještenim u selu Panjik, na planini Ozren, da artiljerijskim projektilima granatiraju Tuzlu i to lokalitet u centru poznat pod nazivom Kapija.\nGeneral Đukić je u julu ove godine prebačen iz Kazneno-popravnog zavoda Foča u KPZ Banjaluka, a u junu je bio na liječenju u Univerzitetskom kliničkom centru Banjaluka.\nMišković: Nisam kriv, nisam razumio optužnicu\nOstali bez novca i puta u Istanbul


Agencije prevarile novosadske studente\nStudenti su novosadskim agencijama Karavan i SEEA platili oko 2.000 evra očekujući u zamenu pomoć u pronalaženju posla i smeštaja u Americi. Mediji u Srbiji su preneli da je svega njih 15 dobilo posao na sajmu zapošljavanja koji je agencija organizovala, a ostali su bili primorani da se snalaze i prihvataju najteže poslove za minimalnu dnevnicu od oko 7 dolara po satu. Student Vladimir Milanković, koji se nakon meseca dana provedenih u Atlantik Sitiju vratio u Sombor, kaže za RSE da se oseća prevarenim jer im je agencija Karavan, preko koje je i otišao u Ameriku mnogo obećala, a gotovo ništa nije ispunila:\n"Rekli su da ću imati posao, ali posla nije bilo i oni su to znali. Nisu hteli da kažu jer su bili halavi na pare, jer su ogromne pare u igri."\nVladimir kaže da je njegov, i život njegovih prijatelja, tokom boravka u Atlantik sitiju bio ispunjen stalnom neizvesnošću da li će uspeti da pronađu posao:\n"Kao gluve kučke smo išli po Atlantik Sitiju, posla nigde, izuzetan pritisak u glavi na psihološkoj bazi. Sve što je obećano ništa nije ispoštovano, živeli smo u kući koja nije imala veze sa onim što je obećano."\nNikola Čubrilo, student prorektor na novosadskom univerzitetu, koji je prethodnih godina radio na projektima odlaska studenata na rad u Ameriku, kaže za RSE, da je veoma važno proveriti kakvu vrstu ugovora su studenti\n"Postoji par načina da student ode u Ameriku na rad. To je varijanta sa full programom koja onda obavezuje agenciju da vam nađe posao. Postoji i self varijanta u kojoj vam se obezbede papiri a student sam sebi nalazi posao."\nNovosadsku agenciju SEEA, u srbijanskim medijima, roditelji studenata koji su ostali bez posla u Americi, optužuju za prevaru. Nebojša Ređić, direktor turizma u agenciji SEEA, kaže za RSE, da su oni ispunili sve ono što je u ugovoru bilo napisano:\n"Formalno gledano prema onome što su oni kupili, da tako kažem, obaveze su ispunjene. U programu stoji da su dužni da sami sebi obezbede posao, da im je obezbeđen intervju sa poslodavcima i ćao."\nVladimir Milanković kaže da, gotovo, svakodnevno kontaktira sa prijateljima koji su ostali u Atlantik Sitiju. Svaki put kada se čujem sa njima, kaže on, oni uvek izgovaraju istu rečenicu:\n"Daće Bog, biće posla, a posla nema."\nNikola Čubrilo ističe da studenti, ipak, ne bi trebalo da su prepušteni sami sebi jer svaka agencija u Srbiji mora imati svoju partnersku agenciju u Americi:\n"U pozadini cele te priče treba da stoji neka agencija iz Amerike i da oni imaju pravo da je kontaktiraju. To funkcioniše tako što agencije u Srbiji rade sa agencijama u Americi koje su dileri posla na neki način, koje se uopšte bave tim programom. Oni su u obavezi da 24 sata budu na liniji sa studentima ukoliko je potrebno menjati posao, ukoliko je bila kakva pomoć potrebna."\nU agenciji SEEA, potvrdili su RSE da je njihov partner u Americi Intrax work - travel. Nikola Čubrilo naglašava da je ove godine, skoro 500 puta, povećano interesovanje studenata za odlazak na rad u Ameriku, a to, kaže on, otvara mogućnost za razne prevare:\n"Baš je ove godine osetljiv broj studenata koji je otišao u Ameriku, ne samo u Ameriku. Onda se prosto pojavljuju agencije koje neodrađuju doslovno proceduru koju bi trebalo."\nVladimir Milanković naglašava da će sledeći put biti daleko obazriviji kada bude potpisivao ugovor sa nekom od agencija. Ovakvi ugovori se ne potpisuju na poverenje, kaže on:\n"Nego da idu da provere ugovor u više navrata. Treba dobro sve iščitati i dobro sve isproveravati."


Evropske banke imaju svoje odgovore na globalnu finansijsku krizu\nGlobalna finansijska kriza posebno je teško pogodila evropske banke, od Islanda do Grčke. Vlade evropskih zemalja reagovale su individualno, ne čekajući na pomoć Evropske unije.\nOvo je bila katastrofalna nedelja za banke širom Evrope. Bankarski sistem na Islandu došao je do tačke koju je tamošnji premijer, Ger Harde, nazvao "nacionalnim bankrotstvom." Britanska vlada objavila je plan od 88 milijardi dolara za delimičnu nacionalizaciju velikih banaka i obećala da će sa 438 milijardi dolara garantovati bankarske pozajmice. Irska je objavila da garantuje sve bankarske depozite, kao i pozajmice koje druge banke odobre irskim bankama. Nemačka je predložila paket od 69 milijardi dolara za spasavanje jedne banke koja odobrava komercijalne hipotekarne kredite. Dve najveće francuske banke objavile su nameru da se ujedine. Švajcarska vlada planira da spreči kolaps jedne od svoje dve najveće banke, a banka Fortis, koja opslužuje zemlje Beneluksa, našla se u teškoj situaciji.\nPostoje mnoga objašnjenja o tome zašto su evropske banke zapale u teškoće. Profesor ekonomije na Univerzitetu države Pensilvanije, Ričard Marston, kaže da jedan od uzroka potiče iz Evrope, a drugi iz Sjedinjenih Država.\n"Ima zemalja u Evropi, kao što su Britanija, Irska i Španija, koje su napumpale cene nekretnina više nego Amerika. To je neminovno uticalo na banke. A zatim, ima banaka kao što su one u Belgiji, Holandiji i Nemačkoj, koje su kupovale američke hartije od vrednosti u čijoj pozadini su stojali krediti za nekretnine," kaže Marston.\nPosledica tih i drugih problema bio je gubitak poverenja među bankarima, koji se sada plaše da pozajmljuju novac jedni drugima pa su zamrzli odobravanje kredita u Evropi i drugde. Jedan od mogućih odgovora je delimična nacionalizacija velikih banaka, kakvu je sprovela Britanija. To nije stabilizovalo tržište, ali neki ekonomisti, kao što je Pol Kedroski iz američke Fondacije Kaufman, kažu da je to bio dobar potez.\n"Nacionalizacijom ili delimičnom nacionalizacijom banaka šaljete poruku da su banke bezbedne sve dok smo mi kao zemlja bezbedni. Dakle, činite sve što možete da umirite ljude da su banke sigurne. To je najveće moguće herojstvo. Više od toga ne može se učiniti," kaže Kedroski.\nPoslednjih nedelja evropske centralne banke neprestano nude novac finansijskoj industriji pokušavajući da ohrabre banke da ponovo pozajmljuju jedne drugima. Pored toga, centralne banke Britanije, Kine, Kanade, Švedske i Švajcarske, kao i Evropska centralna banka, zajednički su smanjile osnovne kamatne stope. Ali mnoge evropske banke sprovele su mere samostalno, a ne preko Evropske unije. Pol Kedroski kaže da to pokazuje da Evropska unija nije sposobna da brzo reaguje na ovakve probleme.\n"Zemlje koje su najneposrednije bile ugrožene kolapsom bankarskog sistema - Grčka, delimično Nemačka, Island i Irska - preduzele su nezavisne akcije jer su smatrale da ne mogu da čekaju na jedinstveni odgovor," kaže Kedroski.\nDrugi ekonomisti iznose gledište da su evropske vlade delovale brzo i da će poverenje bankara biti obnovljeno. Samim bankarima širom Evrope sada ostaje samo da se nadaju da će smeli potezi njihovih vlada zaista uroditi plodom.


Održana 19. Parkovijada | Energetski portal Srbije\nOdržana 19. Parkovijada\nU organizaciji Zavoda za zaštitu prirode Srbije, u periodu od 28. juna do 01. jula ove godine u Parku prirode „Stara planina“ održana je 19. Parkovijada, tradicionalna manifestacija u okviru koje se okupljaju predstavnici institucija i organizacija za zaštitu prirode u Srbiji i Republici Srpskoj.\nProgram 19. Parkovijade otvorio je 28. juna direktor Zavoda za zaštitu prirode Srbije Aleksandar Dragišić.\nU narednih tri dana učesnici su imali priliku da brane boje svojih organizacija takmičići se u osam sportskih disciplina.\nOvom prilikom, održan je 29. jula, sastanak zvaničnika organizacija učesnica Parkovijade u cilju usklađivanja i koordinacije daljih aktivnosti i saradnje u radu. Svi učesnici imali su priliku da upoznaju Park prirode „Stara planina“, kroz prezentaciju koju je na ceremoniji otvaranja održao Danko Jović, rukovodilac Radne jedinice Zavoda u Nišu, vožnjom gondolom i organizovanom pešačkom turom do vrha Babin zub.\nTakmičari iz devet ekipa učestvovali su u sportovima: stoni tenis, bilijar, stoni fudbal, vodena štafeta, vožnja bicikla na poligonu, šutiranje trojki, fotosafari i pikado.\nNa 19. Parkovijadi učestvovalo je oko 200 zaposlenih iz JP „Nacionalni park Fruška gora“, JP „Nacionalni park Đerdap“, JP „Nacionalni park Tara“, JP „Nacionalni park Kozara“, JP „Nacionalni park Drina“, Pokrajinskog zavoda za zaštitu prirode, Pokrajinskog sekretarijata za urbanizam i zaštitu životne sredine i domaćina skupa Zavoda za zaštitu prirode Srbije.\nDomaćin 20. Parkovijade biće Nacionalni park „Fruška gora“, koji je ujedno i pokretač inicijative za održavanjem Parkovijade, kao domaćin prve ovakve manifestacije.\nmr Aleksandar Dragišić\nJP Nacionalni park Kozara\nJP Nacionalni park Drina


Ivanović u Briselu: U Evropskom parlamentu potvrđena posvećenost Crne Gore snaženju ruralnog razvoja | EUME\nNaslovnica Press info Press Pregovori o pristupanju Ivanović u Briselu: U Evropskom parlamentu potvrđena posvećenost Crne Gore snaženju ruralnog...\nIvanović u Briselu: U Evropskom parlamentu potvrđena posvećenost Crne Gore snaženju ruralnog razvoja\nMinistarstvo poljoprivrede i ruralnog razvoja Crne Gore u sve većoj mjeri je fokusirano na programe lokalnog razvoja u ruralnim područjima, s ciljem daljeg snaženja nacionalne i regionalne ekonomije, kao i povećanja kvaliteta života poljoprivrednih zajednica, potvrdio je Izvještaj o programu „Jačanje uloge aktera ruralnog razvoja na Zapadnom Balkanu”, koji je predstavljen 6. oktobra u Evropskom parlamentu.\nPrezentacija Izvještaja predstavlja zaključak serije putujućih radionica realizovanih u državama Zapadnog Balkana od 30.marta do 2. aprila 2014, kao i završne ministarske konferencije održane 8. aprila 2014. u Briselu, na kojoj je učestvovao i ministar poljoprivrede i ruralnog razvoja prof.dr Petar Ivanović.\nNa zvaničnoj prezentaciji izvještaja u Evropskom parlemanetu, kojoj su prisustvovali komesar za poljoprivredu i ruralni razvoj Dacian Ćološ, te predsjednik Odbora za poljoprivredu u Evropskom parlamentu Časlav Adam Sikijerski i predstavnici civilnog sektora za ruralni razvoj Evrope, istaknuto je i da su predstavnici vlada i civilnih društava u državama Zapadnog Balkana u potpunosti posvećeni jačanju međusobnog pozitivnog partnerstva.\nKomesar Ćološ se osvrnuo na značaj Putujućih radionica, tokom kojih su predstavnici EK i organizacija za ruralni razvoj obišli poljoprivredne proizvođače i na licu mjesta se upoznali sa stanjem u oblasti poljoprivrede i ruralnog razvoja u državama uključenim u proces pristupanja. „Osnaživanje lokalnih zajednica i interesnih grupa je imperativ u Evropi, pa se moraju pronaći i testirati nove metode društvenog angažmana u cilju jačeg povezivanja svih aktera ruralnog razvoja i političkih lidera”, rekao je Ćološ.\nIzvještaj koji je predstavljen u Evropskom parlamentu sadrži i preporuke za dalje jačanje uloge svih aktera ruralnog razvoja, koje mogu biti primjenjene, ne samo u regionu, već i mnogo šire van granica EU.\nGeneralni sekterat stalne radne grupe za ruralni razvoj Jugoistočne Evrope Boban Ilić ocijenio je da su na Zapadnom Balkanu definisane nove ideje i pozitivna energija koja se može ponuditi EU. U tom kontekstu, Ilić je pozvao EU da se u što većoj mjeri „otvori” prema ovom regionu.\nPodsjećamo da su učesnici ministarske konferencije održane 8. Aprila u Briselu, veoma pozitivno ocijenili pomake u Crnoj Gori, kao što su postepeno oživljavanje zapuštenih domaćinstava, edukacija farmera, jačanje saradnje sa stanovništvom u ruralnim područjima i ubrzanje procesa usvajanja najvažnijih dokumenata za poljoprivredu.\nMinistarstvo poljoprivrede i ruralnog razvoja / Biro za odnose s javnošću


Saopštenja - Page 14 of 74 - Fond za humanitarno pravo/Humanitarian Law Center/Fondi për të Drejtën Humanitare | Fond za humanitarno pravo/Humanitarian Law Center/Fondi për të Drejtën Humanitare\nPovodom presude u predmetu „Kobre”\nViši sud u Nišu izrekao je 17. februara 2016. godine presudu kojom su Šićer Maljoku/Shyqer Maloku, Džafer Gaši/Xhafer Gashi, Demuš Gacaferi/Demush Gacaferi, Dem Maljoku/Dem Maloku, Argon Isufi/Argon Isufi, Anton Čuni/Anton Quni, Alija Rabit/Alija Rabit i Rustem Beriša/Rustem Berisha, kojima se sudi u odsustvu, oglašeni krivim zbog krivičnog dela terorizma i osudio ih na kazne zatvora u trajanju od po 15 godina. Fond za humanitarno pravo (FHP) ističe da je predmet bio obeležen nelogičnostima i ozbiljnim pravnim nedostacima, koji proizilaze iz pogrešne kvalifikacije dela i odluke da se optuženima sudi u odsustvu.\nNovi tekst nacrta zakona o civilnim žrtvama rata dodatno pogoršava njihov status\nDržavni sekretar Ministarstva za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Dragan Popović nedavno je izjavio da država poštuje i ispunjava prava žrtava rata, kao i da je Nacrt zakona o pravima boraca, vojnih invalida, civilnih invalida rata i članova njihovih porodica, čije je predlaganje Vladi najavljeno, u skladu sa evropskim tekovinama. Povodom ove izjave i nakon uvida u prerađeni tekst Nacrta zakona, Fond za humanitarno pravo (FHP) i organizacije okupljene oko Koalicije protiv diskriminacije i Koalicije za pristup pravdi pozivaju ovo Ministarstvo da prestane da obmanjuje međunarodnu i domaću javnost, a pre svega više od 20.000 civilnih žrtava rata u Srbiji i objasni im zašto država odbija da poštuje njihova prava garantovana međunarodnim konvencijama čija je Srbija potpisnica.\nPred internacionalizovanim sudovima na Kosovu/Saopštenja/Suđenja za ratne zločine\nFHP Kosovo: Oliver Ivanović osuđen na devet godina zatvora za ratni zločin protiv civilnog stanovništva\nNakon trinaestomesečnog glavnog pretresa u slučaju Tužilac protiv Olivera Ivanovića i drugih, međunarodno veće Osnovnog suda u Mitrovici/Mitrovicë (predsedavala sudija Roxana Comsa,) objavilo je 21. januara 2016. godine presudu kojom je optuženi Oliver Ivanović oglašen krivim za izvršenje krivičnog dela ratni zločin protiv civilnog stanovništva i izreklo mu je kaznu zatvora u trajanju od devet (9) godina. U kratkom obrazloženju koje je ovom prilikom sudija Comsa saopštila strankama u postupku, sud je našao da je Ivanović odgovoran za zločin počinjen 14. aprila 1999. godine, u Mitrovici/Mitrovicë, u ulici Miladin Popović (sada Ahmet Selaci), kao i u ulici Put za Bajr. Ovom prilikom su usled dejstva srpskih paravojnih policijskih snaga ubijeni Albanci Fatmir Mustafa, Skender Paqarada, Avni Abazi i Mehmet Seferi.\nFilm „Dubina dva“ na 66. Filmskom festivalu u Berlinu\nNa 66. Međunarodnom filmskom festivalu u Berlinu, koji se održava od 11. do 21. februara, biće prikazan niskobudžetni, eksperimentalni dokumentarni film ”Dubina dva”, u režiji Ognjena Glavonića. Berlinale je jedan od najvećih i najprestižnijih filmskih festivala, a svetska premijera biće održana u okviru selekcije „Berlinale Forum“, u kojoj se uglavnom prikazuju avangardni, eksperimentalni radovi, video eseji, političke reportaže, i još uvek neistraženi filmski predeli i izrazi.\nSaopštenja/Suđenja za ratne zločine\nNacrt Nacionalne strategije za procesuiranje ratnih zločina ne čini izvesnim efikasniji progon počinilaca ratnih zločina u Srbiji\nMinistarstvo pravde Republike Srbije je, u skladu sa\nAkcionim planom za Poglavlje 23, u novembru 2015. godine objavilo Nacrt Nacionalne strategije za procesuiranje ratnih zločina za period od 2016. do 2020. godine (Nacrt) i otvorilo javnu raspravu koja je završena 31. decembra 2015. godine. Fond za humanitarno pravo (FHP) smatra da, iako Nacrt prepoznaje neke od ključnih nedostataka u dosadašnjem radu institucija za procesuiranje ratnih zločina i predviđa pojedina dobra rešenja za njihovo prevazilaženje, ipak propušta da odredi ključne mere za ostvarivanje primarnog cilja – efikasnijeg procesuiranja ratnih zločina – i na taj način značajno razvodnjava svoj potencijal.\nIzbor politički podobnih tužilaca urušava vladavinu prava\nPovodom izjave ministra pravde Nikole Selakovića da se prilikom izbora novih tužilaca biraju oni koji, između ostalog, politički odgovaraju Vladi Republike Srbije, organizacije za ljudska prava ističu da su primenom političkih kriterijuma očigledno narušene i ustavnost i zakonitost procesa izbora tužilaca i zahtevaju smenu ministra pravde, kao i ponavljanje izbora tužilaca.\nSaopštenja/Suđenja pred MKSJ i u drugim post-jugoslovenskim zemljama/Suđenja za ratne zločine\nPovodom presude Žalbenog veća Haškog tribunala u predmetu Stanišić i Simatović\nŽalbeno veće Međunarodnog krivičnog suda za bivšu Jugoslaviju (MKSJ) donelo je 15. decembra 2015. godine presudu u predmetu protiv bivših čelnika Službe državne bezbednosti Srbije (SDB) kojom je, zbog pravnih grešaka, poništilo prvostepenu\npresudu i naložilo ponovljeno suđenje. Fond za humanitarno pravo (FHP) smatra da je odluka suda ispravna i da nepobitno ukazuje da je u slučaju bivšeg načelnika Generalštaba Vojske Jugoslavije Momčila Perišića MKSJ napravio ozbiljnu grešku, te da bi on, uz pravilnu primenu prava, odgovarao za pomoć koju je ova institucija pružala Vojsci Republike Srpske u počinjenju sistemskih zločina protiv nesrpskih civila.\nNacrt zakona o pravima civilnih žrtava rata se i dalje krije od javnosti\nMinistarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja (Ministarstvo) odbilo je da Fondu za humanitarno pravo (FHP) dostavi izmenjen tekst Nacrta zakona o pravima boraca, vojnih invalida, civilnih invalida rata i članova njihovih porodica (Nacrt zakona), koji je FHP tražio na osnovu Zakona o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja. FHP napominje da se ovim postupkom, pored kršenja prava na pristup informacijama od javnog značaja, nastavlja i praksa Ministarstva u skrivanju procesa donošenja novog zakona kojim se uređuju prava civilnih žrtava rata od očiju javnosti i od svih zainteresovanih lica.\nDržava Srbija bez odgovora na kršenja ljudskih prava tokom 1990-ih\nPovodom Međunarodnog dana ljudskih prava Fond za humanitarno pravo (FHP) podseća da Republika Srbija ima obavezu da primenjuje norme međunarodnog prava ljudskih prava na slučajeve sistemskih kršenja ljudskih prava tokom 1990-ih i ističe da odnos institucija prema tim obavezama predstavlja ogledalo iskrenosti političkih vlasti u procesu izgradnje demokratskog društva i kulture ljudskih prava.\nDa se hitno rasvetli napad nad Srbima u Goraždevcu\nFond za humanitarno pravo Kosovo (FHP Kosovo) izražava ogorčenje zbog poslednjeg oružanog napada u selu Goraždevac/Gorazhdevc, opština Peć/Pejë. Takođe, FHP Kosovo podseća da i u prošlosti policijske istrage napada na lokalne Srbe u ovom selu, kao i u celom regionu Peći, skoro nijednom nisu dale rezultate. Neuspeh u hapšenju počinilaca ovog zločina još više će stvoriti osećaj neizvesnosti kod građana srpske nacionalnosti ovog sela, ali i na celom Kosovu i imaće negativan uticaj u uspostavljanju poverenja u kosovske institucije.


Stečajni upravnici Alpine kritikovali su ranije rukovodstvo tog preduzeća koje je otišlo u stečaj, zbog „suviše rizičnih i neprofitabilnih ekspanzija“.\nU dokumentu, koji je prosledjen državnom tužilaštvu za borbu protiv privrednog kriminala i korupcije, konstatovano je da je „razvoj na stranim tržištima tekao bez prepoznatljivog strateškog plana, i na osnovu ličnih kontakata poslovodje Ditmara Aluta-Oltjana sa lokalnim partnerima“.\nNakon 2006. godine novi španski vlasnik je nastavio taj kurs, ukazala je Rajš u izveštaju, prenosi bečki dnevnik „Kurir“.\nPrema tom izveštaju, veliki poslovi stranih predstavništava Alpine nisu bili isplativi, odnosno nisu pokrivali troškove, što je vodilo ka velikim gubicima.\nSamo prošle godine su poslovi u inostranstvu doneli gubitak u visini od 520 miliona evra. Prema Rilu, od 2008. godine u projekte u inostranstvo „upumpano“ je i izgubljeno 1.056 milijardi evra. U bilansu su ta sredstva prikazana kao potraživanja iz nenaplaćenih usluga, bez ikakvog osiguranja od rizika.\nPored „nepokrivenih jeftinih ponuda“ stečajni upravnik kritikuje i ekspanziju Alpine, koja je, kako je ocenio, bila osudjena na propast zbog nepostojanja organizacije predstavništava.\nRajš je istakla da nije bilo procena rizika prilikom predaje ponuda ili preuzimanja poslova, kao i da je bila nedovoljna kontrola projektnih troškova.\nU koncernu Alpine, koji je u najboljim vremenima zapošljavao 15.000 radnika, nije bilo jedinstvenog računarskog sistema, niti jedinstvenog knjigovodstva i baze podataka o zaposlenima, a delimično je nedostajalo i poznavanje tržišta na licu mesta, kako bi kompanija mogla da izvrši poslove, piše u izveštaju.\nPrimera radi, za posao vredan 200 miliona evra u Singapuru, Alpine je morala da zaposli radnike iz Indije i Bangladeša koji nisu govorili engleski, a nisu znali ni da čitaju, zbog čega je koncern morao radnicima slikama da objašnjava šta treba da rade.\n„Mi tesno saradjujemo sa stečajnim upravnicima i dobili smo opširan izveštaj“, potvrdio je portparol tužilaštva, Erih Majer.\nOn je naglasio da se trenutno radi na prikupljanju dokumentacije potrebne za istragu, koja obuhvata proneveru, prevaru, falsifikovanje bilansa…\nPoverioci Alpine ostaće najverovatnije praznih šaka\nDosad prijavljena potraživanja iznose 4,16 milijardi evra, a prijavljeno ih je 9.300 od očekivanih između 17.000 i 20.000.\nDosad procenjena vrednost stečajne mase iznosi, rekao je Ril, samo oko 95 miliona evra i da stvar bude još gora opterećena je većim delom založnim pravom u korist banaka, rekao je Ril, prenosi Danas.\n„Poverioci mogu očekivati da njihova potraživanja budu obeštećena sa oko jedan odsto, ako dobiju i toliko“, rekla je portparolka Udruženja za zaštitu poverilaca.\nJavno preduzeće Koridori Srbije prijavilo je potraživanja od Alpine Bau GmbH u visini od 78 miliona evra, a Javno preduzeće Putevi Srbije potraživanja od 53 miliona evra. Procenjuje se da Alpine svojim podizvođačima u Srbiji duguje oko 420 miliona dinara.\nOva katastrofična predviđanja ne odnose se, međutim, na fizička lica koja imaju sa Alpine ili njenim firmama kćerkama zaključene ugovore o radu. U Austriji postoji Fond za obeštećenje zaposlenih u slučaju stečaja i taj Fond je već u utorak počeo sa isplatom plata koje duguje lanac drogerija Daily, drugi veliki stečaj koji je u izbornoj godini zadesio Austriju, a počeće sa isplatom zaposlenima kod Alpine.\nAustrijski ministar za socijalna pitanja Rudolf Hundstorfer je izjavio da će na ime plata zaposlenima u lancu drogerija (njih 3.500) biti isplaćeno 5,8 miliona evra, a zaposlenima u Alpine (njih oko 5.000) 19 miliona evra, ali da Fond ipak neće otići u minus. Ali njima sleduju i obeštećenja za otkaz, godišnji odmor kao i otpremnine, a to će početi da im se isplaćuju početkom oktobra. Zaposleni te dve firme u stečaju koštaće Fond ukupno 108 miliona evra. Svi zaposleni u Austriji uplaćuju u ovaj Fond 0,55 odsto svoje bruto plate.\nNe samo zahvaljujući ovom finansijskom obezbeđenju, zaposleni kod Alpine su u odnosu na poverioce prošli veoma dobro i zahvaljujući činjenici da je njih dve trećine u Austriji već dobilo novi posao.\nTreba još jednom podvući da i radnici Alpine Bau GmbH i drugih njenih firmi osnovanih u Srbiji imaju, za slučaj stečaja, pravo na ove isplate ukoliko sa Alpine imaju ugovor o radu. Njihov rok za podnošenje prijava nadležnom sudu u Beču još nije istekao.\n#alpina #dugovanja #naplata duga #poverioci


Institut Vinča - Pravo mesto za Vaš Startup - Škola Računara i programiranja Vinča\nInstitut Vinča – Pravo mesto za Vaš Startup\nInstitut za nuklearne nauke “Vinča” potvrđuje iz dana u dan da zaslužuje status Instituta od nacionalnog značaja. Ne samo to, već je Institut idealno mesto i za Eric Boera, direktora i osnivača ACE Akademskog Inkubatora Univerziteta u Amsterdamu, koji je proglašen za najbolji Inkubator Startup-Spinoff.\nSvojim desetogodišnjim iskustvom i impozantnim rezultatima koje ostavlja iza sebe, ukazao je čast Institutu svojom posetom, tokom koje je i predstavio svoj program namenjen mladim ljudima.\nKako bi se istraživanja i sama nauka primenjivale brže i bolje, osnovan je VINKUBATOR Naučni Spinoff-Startup Inkubator u Institutu Vinča, čija je svrha trasformisanje znanja studenata, doktoranata, kreativaca, istraživača i naučnika u pravcu komercijalnog razvijanja nauke i tehnologije, kao obrazovanja u poslovne svrhe.\nOvim Institut “Vinča” www.vinkubator.rs poziva sve zainteresovane kreativne ljude da iskoriste svoje znanje i započnu sopstvene Startup-Spinoff kompanije, kao i da ih priključe partnerskoj mreži naučnog Startup/Spinoff Inkubatora Instituta za nuklearne nauke “Vinča”.\nViše informacija o ovome možete pogledati OVDE\nNaša Škola radi u sastavu najvećeg naučnog instituta u Srbiji – Instituta za nuklearne nauke „Vinča“ Univerziteta u Beogradu.\n011 / 2683 390 011 / 2682 486 064 / 8505 285\nCopyright © 2018 Institut Vinča - Škola računara


ŠPEDITERI I PREVOZNICI ODUSTALI OD BLOKADE RAČE I ČEKAJU DOGOVOR SA UIO :: Semberija INFO ::\nŠPEDITERI I PREVOZNICI ODUSTALI OD BLOKADE RAČE I ČEKAJU DOGOVOR SA UIO\nŠpediteri na graničnom prelazu Rača odustali su od blokade carinskog terminala planirane za četvrtak, 15. avgust, kao znak dobre volje za podršku koju im je pružilo Ministarstva saobraćaja i veza Republike Srpske, izjavila je Srni predstavnik špeditera Radmila Koprivica.\nOna kaže da su na današnjem sastanku sa ministrom saobraćaja i veza Republike Srpske Neđom Trninićem ukazali na probleme zbog namjere Uprave za indirektno oporezivanje /UIO/ BiH o izmještanju carinskog terminala sa Rače, te da su dobili uvjeravanje da će ovo ministarstvo učiniti sve da napokon dođe do sastanka nezadovoljnih špeditera i prevoznika sa odgovornima u UIO BiH.\n"Pošto su nas u Ministarstvu saobraćaja i veza Republike Srpske saslušali, pokazali razumijevanje za naše probleme i izašli nam u suret, mi ćemo odustati od blokada, očekajući sastanak sa UIO", navela je Koprivica.\nPrema njenim riječima, u toku je pokušaj usaglašavanja termina sastanka nezadovoljnih špeditera i prevoznika sa odgovornima u UIO, do kojeg će, vjerovatno, doći 21. avgusta. Zahtjev špeditera za ostanak terminala na Rači podržavaju i prevoznici iz Republike Srpske kojih ima više od hiljadu.\nPredsjednik Udruženja prevoznika za domaći i međunarodni transport Republike Srpske Nikola Grbić rekao je danas Srni da prevoznici i špediteri neće blokirati carinski terminal na prelazu Rača do naredne srijede, 21. avgusta, kada se očekuje sastanak sa predstavnicima UIO BiH.\n"Nismo u principu odustali od blokade na graničnom prelazu Rača, jer, ukoliko ne dođe do tog sastanka, onda sa njima /sa UIO/ nemamo šta više pričati. Organizovaćemo stalne blokade na Rači i tamo ćemo ih čekati, a ne da mi dolazimo njima u Banjaluku", poručio je Grbić.\nOn je napomenuo da je delegacija prevoznika i špeditera na današnjem sastanaku sa Trninićem i predstavnicima Privredne komore Srpske dobila podršku od nadležnih institucija Srpske. Grbić je naveo i da im je na sastanku rečeno da će im biti pružena pomoć za rješavanje tog problema na obostranu korist, kao i da je Trninić tražio da se odustane od protesta koji nikom neće donijeti dobro.\n"Čuli smo se i sa predstavnicima UIO koji su izrazili želju da se zakaže sastanak iduću srijedu, vjerovatno u njihovom prostorijama. Pristali smo i zatražili da budu prisutni i predstavnici Ministarstva saobraćaja i veza Srpske i Privredne komore Srpske", rekao je Grbić.\nNaglasivši da su špediteri i prevoznici i dalje protiv premještanja terminala sa prelaza Rača na drugu lokaciju, za šta imaju i podršku nadležnih institucija, Grbić je naveo da bi takav korak izazvao dodatne troškove.\nOn je najavio da će od UIO tražiti i da održava postojeći terminal na Rači, koji je sada u katastrofalnim uslovima.\nUIO BiH najavila je izmještanje carinskog terminala sa graničnog prelaza Rača zbog čega su špediteri u nekoliko navrata obustavljali rad. Na ovom terminalu se u prosjeku dnevno obrađuju od 200 do 300 carinskih papira, a godišnji prihod koji UIO ubire na carinskom terminalu Rača je tri miliona KM.


TikTok Balkan: Opasnost za decu | BIRN\nDečaku od 14 godina, roditelji nisu dozvolili da se registruje na TikToku. Ipak, on je otvorio „tajni profil“ i TikTok koristio bez ikakvog nadzora.\nProšlo je šest meseci pre nego što su njegovi roditelji to saznali, a dečak, koji živi u Draču u Albaniji, već je bio “prevaren” i preuzeo je aplikaciju za fotografije koja sadrži, kako je rekao „sramne fotografije“.\nIstraživanje BIRN-a, tokom kojeg smo lično razgovarali s desetinama ljudi – nastavnicima, roditeljima i decom, ukazuje na postojanje „tehnološkog jaza”, odnosno činjenice da mnogi roditelji nisu svesni čemu su njihova deca izložena na ovoj društvenoj mreži.\nIako postoji zabrana za pristup društvenim mrežama mlađima od 13 godina, u Srbiji, na primer, „kontrole u tom pogledu nema“, ističe stručnjak za digitalne komunikacije Nikola Ristić.\n„Roditelji često ne znaju kako da pristupe deci tokom njihovog neformalnog učenja, koje je prisutno od najranijeh uzrasta deteta kada je reč o internetu i konzumaciji sadržaja”.\nTikTok-ov korisnički vodič kaže da je „duboko posvećen osiguravanju bezbednosti maloletnika na ovoj platformi i da ne toleriše aktivnosti koje uključuju zlostavljanje, nanošenje štete, ugrožavanje ili eksploataciju maloletnika na TikToku“. BIRN je kontaktirao TikTok, ali nije dobio odgovor do objave ovog teksta.\nIlustracija: Igor Vujčić\nIspitanici su odgovorili da njihova deca gledaju snimle plesa, pevača, sportske objave, igre, smešne klipove, influensere ili sadržaje koje postavljaju njihovi prijatelji. Većina je rekla da su, iako sami ne koriste ovu aplikaciju, upoznati s tim kako ona funkcioniše.\nMajka dvoje dece iz Bosne i Hercegovine, koja je želela da ostane anonimna, istakla je da su njena deca, uzrasta sedam i 13 godina, poslednjih godinu dana koristila ovu aplikaciju, te da je ona „površno“ upoznata s njenim funkcionisanjem.\nHasime Tahiri Hasani iz Mitrovice, ističe da njena devetogodišnja kćerka „koristi TikTok uglavnom da pokaže svoj talenat za ples ili da radi neke video montaže, te da je ovo možda nešto “pozitivno“ u smislu učenja veština.\nBIRN je takođe pronašao niz profila koji dele nacionalističku i ksenofobičnu propagandu..\nIvo Đokić, takođe iz Mitrovice, ističe da je njegov šestogodišnji sin, zahvaljujući tome što koristi TikTok i Youtube, „veoma dobro naučio engleski“.\n„Ona uči različite stvari s ove mreže i ponavlja ih u svakodnevnom životu, sa prijateljima, u školi, u igri, imitirajući određene TikTokere”.\n„Nisam primjetila da moje dijete oponaša neke od izazova, već oponaša pojedine TikTokere koje redovno prati“.\nDvanaestogodišnja devojčica koja živi u Draču objasnila je da su joj roditelji dozvolili da otvori TikTok profil „pod uslovom da ga koristi pred njima“.\nIako neki roditelji ne vide neku štetu, drugi – ili nešto više od 25 odsto ispitanika BIRN-ovog istraživanja, rekli su da su primetili potencijalno opasne objave, koji obično sadrže seksualni sadržaj, ismejavanje i slične telesne izazove, upotrebu droga ili alkohola ili šale koje bi mogle uzrokovati incident.\nZijada Karić iz BiH, majka dvoje dece, priča da je njen 11-godišnji sin „koristio TikTok dok nije čuo da je devojčica smrtno stradala zbog izazova koji je kružio ovom društvenom mrežom”.\nIpak, njena kćerka koja ima devet godina koristi TikTok. „Ali ona uglavnom gleda smiješne klipove prilagođene njenim godinama“, ističe Karić za BIRN.\nNeka deca sa kojima je BIRN razgovarao kazala su da su gledali štetni sadržaj. Dvanaestogodišnja devojčica sa Kosova navodi da je videla snimak „osobe koja se ubija“.\nDečiji centar za ljudska prava Albanija (CRCA), otvorio je liniju za pomoć na Safe.al sa ciljem pružanja pomoći pri rešavanju problema sa kojima se deca suočavaju na internetu. Većina pritužbi odnosila se na YouTube i Instagram, ali prema rečima direktora CRCA-a Altina Hazizaja, „prošle i ove godine TikTok je bio jedna od dominantnih platformi za koje su stizale pritužbe dece, posebno za slučajeve maltretiranja“.\n„Uglavnom su to snimci koji su smešni, ali nisu primereni deci”, rekao je Hazizaj za BIRN.\nTrinaestogodišnji dečak iz Drača ispričao je da prati „video snimke sa eksperimentima kao što su “mentos kola”, “slonovska pasta za zube“, dok je drugi, koji ima 12 godina, rekao da voli „smešne videe i da ih ponekad i sam pravi”.\nOsnovan 2016. godine, TikTok je brzo postao konkurencija Facebook-u među mladima.\n„Prvenstveno mlada publika gubi interesovanje za Facebook jer je tu prisutan ogroman procenat ljudi od 35 do 65 godina i više se sadržaja plasira za tu grupu”, naglašava medijski analitičar iz BiH Amel Petrović.\nDok Facebook i Instagram prilagođavaju svoje algoritme tako da ograničeni broj ljudi može videti određenu objavu, „TikTok ima neograničene resurse”, ističe Petrović za BIRN.\n„Kada dodate video, imate mogućnost da dosegnete do nekoliko stotina hiljada ljudi bez korišćenja opcije ‘boost’”.\n„Kratki video sadržaji su se pokazali kao veoma dobar mamac za ‘privlačenje’ i dugotrajno zadržavanje korisnika na aplikaciji, ne samo dece već i odraslih“, objašnjava nastavnik Božidar Dimić iz Srbije.\n„Ukoliko je pažnja usmerena da funkcioniše na ovaj način onda će dete izgubiti sposobnost da se koncentriše na različite aktivnosti, izgubiće sposobnost da se fokusira, izgubiće sposobnost da logički razmišlja, racionalizuje, i ono što je vrlo važno može da izgubi sposobnost za učenje školskog sadržaja, može da izgubi sposobnost učenja opštih veština i znanja”, objašnjava Telaku za BIRN.\n„Svaki nastavnik kome je stalo do obrazovanja i profesije može da izdvoji deo vremena za razgovor s učenicima o bezbednosti na internetu“, smatra Emina Beković iz Nacionalnog kontakt centra za bezbednost dece na internetu Srbije, državnog organa osnovanog 2017, a bavi se pitanjem sajber sigurnosti dece.\nNataša Kolevska, nastavnica informatike u osnovnoj školi u Severnoj Makedoniji, za BIRN naglašava: „Mi u školi kontinuirano razgovaramo s njima o ovoj temi i pokušavamo da ukažemo na sve zamke sa kojima se mogu suočiti“.\n„Istovremeno ih upućujemo da, ako koriste TikTok, da ga koriste za sadržaje koji će biti korisni za njihovo ili obrazovanje njihovih vršnjaka”.\nOko 34,5 odsto nastavnika, uključujući i one koji su istovremeno i roditelji, istaklo je da škole u kojima rade imaju „obrazovnu strategiju“ koja se odnosi na zaštitu dece u digitalnom okruženju.\nAli 58 odsto njih reklo je da nisu prošli nikakvu obuku o tome kako da reaguju ako primete sajber nasilje među decom. Skoro 62 odsto ih je navelo da ne znaju da li je iko od njihovih učenika bio žrtva sajber maltretiranja. Gotovo 31 odsto je reklo ‘ne’, a sedam odsto ‘da’.\n„Razgovor je od ključnog značaja“\nNa pitanje da li ograničavaju način na koji njihova deca koriste TikTok, gotovo 39 odsto roditelja ispitanika odgovorilo je sa ‘da’. Većina njih je rekla da su njihova deca upućena da ne treba da komuniciraju sa strancima niti da na bilo koji način dele ili otkrivaju svoje lične podatke.\nMajka osmogodišnje devojčice iz BiH, smatra da „adekvatno praćenje” koliko vremena dete provodi na pametnom telefonu može uticati na način na koji se dete razvija, te da se na ovaj način mogu „izbeći svi negativni uticaji”.\nOna, ali i drugi sagovornici, istakli su važnosti razgovora i izgradnje poverenja.\n„Ne namećem zabrane“, kaže za BIRN Arif Kadriu iz Mitrovice, otac troje djece, koji navodi da svog sina podstiče da proveri pozadinu TikTok videa koje gleda, kako bi saznao ko je taj video napravio i gde.\nPrema najnovijem TikTokovom izveštaju o transparentnosti, u drugoj polovini 2020. goine, 36 odsto uklonjenog sadržaja kršilo je pravila ponašanja ove društvene mreže, u odnosu na 22,3 odsto u prvoj polovini 2020. Od tih videozapisa, 97,1 odsto je uklonjeno pre nego što su prijavljeni, a 95,8 odsto videa je uklonjeno u roku od 24 sata od njihovog objavljivanja.\nTikTok, kako stoji na sajtu ove mreže, koristi PhotoDNA, tehnologiju koja pomaže u identifikovanju i uklanjanju poznatog sadržaja o eksploataciji dece, u cilju zaštite od sadržaja seksualnog zlostavljanja dece, te da je 2020. podneto 22.692 izveštaja američkom Nacionalnom centru za nestalu i eksploatisanu decu u poređenju sa 596 koliko ih je bilo 2019.\n„Ograničenja su zasnovana na razgovoru“, naglašava Kadriu. „Mislim da je najbolji način razgovor i objašnjenje života na društvenih mreža”.\nBeković, iz Nacionalnog kontakt centra za bezbednost dece na internetu iz Srbije, slaže se da je razgovor „od ključnog značaja”.\nPrema njenim rečima, roditelji moraju „poboljšati svoje digitalne veštine i informisati sebe i dete o merama zaštite i načinima prepoznavanja opasnosti”.\n„Moraju da otvoreno razgovaraju sa svojom decom, da izgrade odnos zasnovan na poverenju i da učine da deca budu slobodna da im se obrate za bilo šta”.\nHazizaj za BIRN naglašava da ako deca ne razgovaraju sa svojim roditeljima i o problemima sa kojima se susreću na internetu, onda „zaštita postaje višestruko teža”.\n„Nije dovoljno reći, ‘ostavi to, to je zlo, ne smeš to da koristiš, zabranjujemo ti’”, rekla je Vukićević za BIRN.\n„Jednostavno to neće biti dovoljno da većina dece prekine; oni će naći druge načine da koriste ono što koriste njihovi vršnjaci. Dakle, roditelji treba da budu informisani o svim mogućim mrežama koje koriste njihova deca i da opet drže otvoren kanal komunikacije s tom decom, kako bi pokazali istinski autentični interes za ono što se dešava na društvenim mrežama”.\nU istraživanju su učestvovali i Denise Canametija iz Pro Pacientit, Geri Emiri iz Media Amfora, Erise Krieziu iz Citizens Channel, Tirane Bitiki i Rine Koliki iz COHU, Majlinda Brahimi i Fatmira Hajzeri iz TV Mitrovica, Semira Degermendžić iz Fokusa, Enesa Šabdžića i Takmedina Šabdžića iz Tačno.net, Tatjana Mrđa iz Udara, Selma Jatić sa TV Slon i Žaklina Cvetkovska iz Kumanovskih vesti.