Srbi su u Albaniji zabranjeni kao nacija\nPravda\t09.03.2017 21:02\nNašim sunarodnicima u Albaniji ne daju ni da se evidentiraju. Ima ih do 40.000, a zvanično, po poslednjem popisu stanovništva, samo ih je 155. Nemaju pravo ni na jezik niti na naše državljanstvo.\nMinistar kulture i informisanja Srbije Vladan Vukosavljević pre dve nedelje u Tirani nije bio te sreće da se sretne sa predsednikom Nacionalnog saveta Srba u Albaniji, niti da razmotri da li se u potpunosti poštuju prava koje Srbi imaju prema zakonu o nacionalnim manjinama. Naprosto, takvo šta ne postoji u Albaniji. Za razliku od Vukosavljevića, predsednik Albanije Bujar Nišani, koji je u utorak posetio Bujanovac i Preševo na jugu Srbije, gde većinsko stanovništvo čine pripadnici albanske nacionalne manjine, mogao je i više od toga.\nNišanija je svečano dočekalo više od 1.000 građana, mahanjem zastavicama albanske države, uz članove Kulturno-umetničkog društva u albanskoj narodnoj nošnji. Razgovarao je sa predsednikom Nacionalnog saveta Albanaca o obrazovanju, kulturi, civilnim vrednostima i privrednom razvoju opština Bujanovac i Preševo. Posetio je jednu školu u kojoj deca uče na albanskom jeziku… I tako redom.\nZato mu verujemo kada kaže da je interes Albanije da uspostavlja dalju saradnju sa Srbijom. Sve što može albanska nacionalna manjina u Srbiji omogućila joj je država Srbija. I suprotno. Sve što ne može srpska nacionalna manjina u Albaniji onemogućila joj je albanska država.\nNi ime ne mogu da vrate\nČlan Odbora za dijasporu u Skupštini Srbije Aleksandar Čotrić kaže da je, što se Srba u dijaspori tiče, najteža situacija u Albaniji, gde nemaju nikakva nacionalna prava. Albanija nema zakon o nacionalnim manjinama, a Srbi, kao i druge manjine, prilikom poslednjeg popisa stanovništva iz 2011. nisu imali mogućnost da se slobodno izjasne o nacionalnoj i verskoj pripadnosti. Srbi u ovoj zemlji nemaju pravo da službeno koriste svoj jezik i ne postoji nijedan medij na srpskom. NJihova imena su nasilno albanizovana, a u pokušaju da vrate svoja izvorna imena susreću se sa visokim taksama i administrativnim preprekama.\nMoguće je da vrate srpsko ili ime ili prezime, uz proceduru koja traje više godina i košta preko hiljadu evra, kaže Čotrić. On podseća da Srbi na teriotoriji današnje Albanije žive još od ranog srednjeg veka. U kontinuitetu su prisutni, posebno oko Skadarskog jezera.\n"Nema, nažalost, zvaničnih podataka koliko zaista naših sunarodnika živi u Albaniji, jer rezultati poslednjeg popisa iz 2011. godine su bili više nego farsični i pokazuju da u toj zemlji živi samo 155 Srba. Objektivne procene, međutim, govore da je broj naših ljudi mnogo veći, da ih ima između 30.000 i 40.000 na severu Albanije", kaže Čotrić.\nOni su, kako napominje, više od sto godina izloženi asimilaciji i dodaje da je pravo čudo kako su uopšte preživeli režime kralja Zogua, Envera Hodže, "pa i današnji takozvani demokratski režim — s obzirom na to da Srbi u Albaniji, ali i druge manjine, nemaju, praktično, nikakva prava", navodi Čotrić.\nNa pitanje da li oni uopšte zakonski imaju mogućnost da se izjasne kao pripadnici srpske manjine, nekadašnji predsednik Odbora za dijasporu kaže da je poslednji popis, po oceni nezavisnih posmatrača, bio namešten. "Rezultati su falsifikovani. Srbi i sve ostale manjine, grčka kao najbrojnija, ali i cincarska, vlaška, makedonska, crnogorska, bojkotovale su taj popis zato što su bile predviđene drakonske kazne od hiljadu dolara ako se daju netačni podaci o nacionalnoj pripadnosti. A svi državljani Albanije su po nacionalnosti u matične knjige upisani kao Albanci", ističe Čotrić.\nAko se neko i osmelio, pa se izjasnio kao Srbin, takav izvod ne može da dobije jer se, kako objašnjava, rezultati popisa koriste isključivo u statističke svrhe. Drugim rečima, Srba u Albaniji takoreći nema.\nSrpski u krugu porodice\n"Dovoljno je da kažem da je Ustav Albanije definisao tu državu isključivo kao državu albanskog naroda, da je Albanija, verovatno, jedina država na svetu koja nema zakon o nacionalnim manjinama iako je Parlamentarna skupština Saveta Evrope to od njih tražila", objašnjava Čotrić. Napominje da, iako je Vlada Albanije donela akcioni plan za period od 2007. do 2012. koji je predviđao više mera za poboljšanje statusa manjina, od toga ništa nije primenjeno.\nA s obzirom na to da Ustav Albanije predviđa isključivo službenu upotrebu albanskog jezika, to znači da nema ni ustavnog osnova za donošenje zakona. A to opet znači da nema službene upotrebe drugog jezika osim albanskog, da nema škola na srpskom jeziku, medija na srpskom. Srpski jezik sveden je na upotrebu u krugu porodice.\nMogućnost da Srbi u Albaniji dobiju državljanstvo Srbije je, takođe, gotovo neizvodljiva. Hipotetički takva opcija postoji, ali zasad postoji jedan jedini Srbin iz Albanije koji je to ostvario.\nBleder Bašanović je bio stipendista naše vlade, završio je Pravni fakultet u Nišu, sada je u komitetu Vlade Albanije za nacionalne manjine. Ali još nekoliko desetina zahteva čeka nerešeno. Postoje brojne prepreke. Jedna od njih je da oni ne mogu da dobiju nikakvu potvrdu od albanskih vlasti da su Srbi kako bi aplicirali za dobijanje našeg državljanstva, napominje Čotrić.\nSrbi se zato, gde god mogu, samoorganizuju. On je posebno ukazao na slučaj Srba u gradu Fijeru u centralnoj Albaniji. U njemu, kaže, živi oko 2.500 Srba islamske veroispovesti. To su ljudi koji su posle 1918. napustili predele Novog Pazara, Sjenice i Tutina i naselili se tamo i izjašnjavaju se kao Srbi. Već sedam-osam godina organizuju u privatnoj kući jednog od njih kurs za decu, ali i odrasle, uz pomoć Ministarstva spoljnih poslova, odnosno Uprave za dijasporu Republike Srbije.\nNa konstataciju da je zbog svega toga pred našim zvaničnicima ozbiljan posao, on odgovara da Srbija mora u bilateralnim odnosima sa Albanijom da pokreće to pitanje stalno, uporno, dosledno.\n"Ako se u međunarodnom pravu primenjuje princip reciprociteta onda s punim pravom možemo da ukažemo na to kakva sve prava ima albanska manjina na teritoriji Srbije, počev od zakonske regulative koja je verovatno najbolja u Evropi. Postoji Nacionalni savet Albanaca, priznat od Srbije. Postoji mogućnost školovanja na albanskom jeziku, od osnovne škole do poslediplomskih studija. Da ne govorim o drugim mogućnostima za učešće Albanaca u javnom, političkom i kulturnom životu Srbije, predstavljanju u parlamentu, lokalnim samoupravama. Mogućnosti da imaju svoje medije…Ništa od toga srpska manjina nema u Albaniji. Naprotiv", navodi Čotrić.\nBeograd mora da pomogne\nS druge strane, država bi morala da pomogne Srbima tako što će otvoriti Generalni konzulat u Skadru, ili što će finansirati postojanje Srpske kuće, ili srpskih medija. U Skadru, gde je najveća koncentracija Srba, bila je jednom nedeljno na privatnoj televiziji emisija na srpskom jeziku, ali je ugašena pošto je prestalo finansiranje iz Srbije, napominje on.\n"Naša država bi i na međunarodnom planu morala da uradi mnogo više da se Albanija primora, tako da kažem, jer nema druge reči, da konačno donese zakon o nacionalnim manjinama. U protivnom, Albanija će vrlo brzo da završi proces potpune asimilacije svih manjina", zaključio je član skupštinskog Odbora za dijasporu.\nNa potrebu većeg angažovanja Srbije ukazao je i Vukosavljević prilikom susreta sa predstavnicima srpske manjine u Albaniji. Bilo je reči o mogućnostima za učenje maternjeg jezika, nabavci knjiga na srpskom jeziku, dolascima u Srbiju i programima na albanskim televizijama namenjenim srpskoj manjini, saopšteno je posle sastanka.\nPoseta Nišanija jugu Srbije dokaz je, kako je primetio predsednik tamošnjeg Nacionalnog saveta Albanaca Jonuz Musliu, da predsednik Albanije poštuje ustavnu obavezu da štiti prava Albanaca bez obzira na to gde oni žive. Zato bi i država Srbija morala nešto da preduzme radi zaštite sopstvene nacionalne manjine u Albaniji. Ako će razgovor ministra kulture sa Srbima u Tirani, pa makar i usputan, na margini konferencije ministara kulture regiona, biti prvi korak, dobro je. Odnekud se mora početi.


Na ivici opasnog rata: Strašne posledice prete Libanu ako se otvori Pandorina kutija /video/ - Sputnjik Srbija\n14:37 28 Septembar 2020\n18:01 12.08.2020 (osveženo 18:30 12.08.2020) Preuzmite kraći link\nNi ostavka Vlade Libana, ni priznanje premijera Hasana Dijaba da je eksplozija „rezultat endemske korupcije koja je veća od države“, nisu smirili Libance. U ovoj bliskoistočnoj zemlji masovni protesti održani su i u oktobru prošle godine, građani su tada bili nezadovoljni najavljenim merama štednje. Tako je pala Vlada Sada Haririja, posle kojeg je došao Dijab.\nPromena u međuverskom ključu značila bi strašan rat\nPred Libanom su sada izbori za skupštinu koja broji 128 poslanika, od kojih 64 mesta pripada muslimanima i isto toliko hrišćanima. Predsednik zemlje je uvek maronitski hrišćanin, premijer je sunit, a predsednik parlamenta šiit.\nGosti emisije „Svet sa Sputnjikom“ Ilija Kajtez sa Fakulteta za međunarodnu politiku i bezbednost i Slobodan Janković iz Instituta za međunarodnu politiku i privredu saglasni su da sistem dogovorenih kvota i podela drži Liban u miru. Svaka promena značila bi krvavi građanski rat kome se ne bi nazirao kraj, jer bi svi akteri bili uključeni.\nPopisi se ne održavaju\nU Libanu, po nekim procenama, ima oko 60 odsto muslimana i 40 odsto hrišćana. Ne postoji tačan podatak, pošto je poslednji popis održan 1932. godine, a tada je u državi živelo 55 odsto hrišćana.\nNi ostavka Vlade Libana, ni priznanje premijera Hasana Dijaba da je eksplozija „rezultat endemske korupcije koja je veća od države“ nisu smirili Libance.\n„Popisi se ne održavaju jer bi pokazali da je poremećen balans o broju hrišćana i muslimana, a onda i odnos snaga među tim verskim grupama. Najviše bi odgovaralo šiitima da dođe do popisa, jer pretpostavka je da su sada muslimani većina i da je među njima najviše šiita“, objasnio je Janković.\nKajtez je ukazao na priliv izbeglica koji su takođe promenili sliku Libana. Naime, ta bliskoistočna zemlja sada ima oko 4,5 miliona stanovnika i više od milion izbeglica, uglavnom iz Sirije i Iraka.\n„Ako bi došlo do građanskog rata, tu bi hrišćani zaista izvukli deblji kraj i bili bi možda etnički očišćeni. To hrišćanski svet i Evropa i SAD ne bi dozvolili“, kazao je Kajtez.\nUkazuju naši sagovornici i na međusobne sukobe sunita i šiita, tako da iako deluje nedemokratski, unapred zadati model podela ipak sprečava novi građanski sukob, poput onog iz 1975. godine, koji je imao užasne posledice.\n„Kada bi se sada Pandorina kutija otvorila, posledice bi bile strašne“, rekao je Kajtez i istakao da zbog toga misli da je trenutni model vladavine za Liban najbolji.\nVeć osujećen opasan plan\nSlobodan Janković iz Instituta za međunarodnu politiku i privredu rekao je da je teško proceniti da li bi Liban mogao ponovo da sklizne u građanski rat, u kakvom je bio od 1975. do 1990. godine.\n„Ta bojazan postojala je prošle godine, sada je suviše rano za procene. Prošle godine je postojala realno opasnost, jer su se na ulici sukobljavale brojne grupe i frakcije, kao i policija i vojska. Da li je to neko probao prošle godine, pa je plan osujećen, pa sada koristi situaciju, videćemo“, kazao je Janković.\nKajtez ukazuje i da se sa stanovišta arapskog sveta Liban suviše približio Evropi i da će se kroz prikupljenu pomoć za Liban posle katastrofalne eksplozije u luci u Bejrutu takođe videti koliko je kome stalo do zemlje istočnog Mediterana.\nVraća se Francuska\nNa pitanje na koji način bi Liban mogao da izađe iz političkog i ekonomskog ponora, Janković kaže da bi zemlje koje imaju novca, mogle da ga pozajme Libanu po niskim kamatama, a oni da to iskoriste na način da razviju infrastrukturu i obnove Bejrut i zemlju.\n„Francuski predsednik Emanuel Makron obećao je milijarde u slučaju da oni prihvate jedan opsežan program reformi. Ukoliko bi Liban prihvatio, to bi značilo da se Francuska vraća u istočni Mediteran, kao i EU koja već jako dugo nema nikakvu politiku za taj deo sveta. Oni se bave južnim Mediteranom, a ovo su potpuno prepustili Amerikancima, Rusima, Kinezima, Turcima… Sada pokušavaju povratak preko obećanja tih para, ali pod uslovom da se formira vlada koja odgovara Briselu…“, kaže Janković.


Otvara se novi privremeni prihvatni centar za migrante - Biscani.ba - Info portal grada Bihaća\n- Novi privremeni prihvatni centar "Lipa" u Unsko-sanskom kantonu biće otvoren danas.Smještajni kapaciteti privremenog prihvatnog centra Lipa su do 1.500 migranata, uključujući porodice s djecom, djecu bez pratnje i samce.\n- Prateći Odluku Savjeta ministara Bosne i Hercegovine o osnivanju privremenog prihvatnog centra "Lipa" u decembru prošle godine, Ministarstvo bezbjednosti, Služba za poslove sa strancima i IOM, uz finansijsku podršku Evropske unije i ostalih partnera, doprinijeli su uspostavljanju novog centra.\nOsnivanje privremenog prihvatnog centra "Lipa" omogućeno je zahvaljujući podršci Evropske unije u okviru projekta "Podrška EU migracijama i upravljanju granicom u BiH", uz dodatnu podršku njemačke Federalne agencije za tehničku pomoć, austrijskog Ministarstva unutrašnjih poslova, Austrijske razvojne agencije (ADA), Vlade Švajcarske, Svete Stolice, Ministarstva spoljnih poslova i eđunarodne saradnje Italije i Razvojne banke Savjeta Evrope.\nKako je najavljeno, otvaranju "Lipe" prisustvovaće, između ostalog, Slobodan Ujić, direktor Službe za poslove sa strancima, ambasador Johan Zatler, šef Delegacije EU i specijalni predstavnik EU u BiH, kao i Laura Lungaroti, šefica Misije u BiH.\nTakođe, očekuje se prisustvo Mustafe Ružnića, premijera Unsko-sanskog kantona, Šuhreta Fazlića, gradonačelnika Bihaća, te Selme Cikotića, ministra bezbjednosti BiH.


Medvedev upozorava na opasnost direktnog sukoba Rusije i NATO - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Medvedev upozorava na opasnost direktnog sukoba Rusije i NATO\nMedvedev upozorava na opasnost direktnog sukoba Rusije i NATO\nFoto: EPA-EFE/YULIA ZYRYANOVA / SPUTNIK POOL\nDrugi čovek Saveta bezbednosti Rusije Dmitrij Medvedev danas je izjavio da postoji rastuća pretnja da će se rat u Ukrajini pretvoriti u direktan sukob Rusije i NATO-a.\nRastuće isporuke zaliha oružja Ukrajini sa Zapada i obuka njenih snaga „povećali su verovatnoću da će se tekući rat pretvoriti u otvoreni i direktan sukob NATO-a i Rusije“, rekao je bivši ruski predsednik i premijer koji je sada zamenik šefa Saveta bezbednosti Rusije.\nOn je dodao da „uvek postoji rizik da se takav sukob pretvori u nuklearni rat punih razmera, scenario koji bi bio katastrofalan po sve“ i pozvao SAD i saveznike da razmisle o mogućim posledicama svog delovanja.\nDmitrij MedvedevNATORusijaSukob Ukrajine i RusijeMoskva\nGrupa avio-kompanija će smanjiti letove na visokofrekventnim domaćim i unutarevropskim letovima gde su dostupna alternativna prevozna sredstva, a samo kompanija Lufthanza najavila je planove da ovog leta ukine ukupno skoro 3.000 letova u svojim čvorištima u Frankfurtu i Minhenu, objavio je danas specijalizovani sajt Simple Flying.\nZamenik predsednika Saveta bezbednosti Rusije Dmitrij Medvedev ne smatra...


Kako odabrati dobru lokaciju za stanovanje uz pomoć urbanističkih pokazatelja; Autorka: Milja Mladenović\nIdealna lokacija za stanovanje sastoji se od objekata spratnosti P+4 do P+7+Pk, u blokovima koji imaju najmanje 30% zelenih površina i pešačku distancu od javnih službi i komercijalnih i uslužnih delatnosti.\nJedan od stalnih izazova za arhitekte i urbaniste jeste nalaženje načina da se kreiraju najbolja moguća mesta za život. U tome dosta pomažu parametri koji određuju funkcije koje treba da budu zastupljene na lokaciji. Međutim, kada se oni uzmu u obzir, moramo da se zapitamo da li smo u poslednjih nekoliko decenija proizveli ijedno naselje dobro za život?\nKako bi budući stanovnik određenog dela grada prepoznao lokaciju kao „dobro mesto“ za život, neophodno je da ta lokacija ostvaruje što veći broj elemenata i funkcija koje utiču na povećavanje kvaliteta života. Kako bi ovaj broj bio zadovoljavajući za buduće stanovnike, ali i za razvoj gradova, urbanisti se konstantno bave traženjem idealnih proporcija svih funkcija koje su čoveku u jednom naselju potrebne.\nBroj stanovnika i spratnost objekata\nStanovanje je prema Generalnom urbanističkom planu najzastupljenija namena prostora grada, međutim prilikom detaljnog planiranja, određuje se parametar kojim se predviđa maksimalni broj stanovnika na različitim lokacijama. Iako se procenti od lokacije do lokacije razlikuju, maksimalan broj stanovnika predviđen planovima detaljne regulacije ne prelazi kapacitete svih gradskih funkcija koje su komplementarne stanovanju.\nGustina stanovanja, iako nije zadata u tačnim procentima, može se analizirati kroz podatke vezane za spratnost postojećih i planiranih objekata. Najčešća spratnost objekata u Beogradu kreće se između P+4 i P+7+Pk, u užem jezgru grada i u tipologiji zatvorenih blokova, dok se u tačkastim strukturama najčešće zastupljenih u modernističkim otvorenim blokovima spratnost objekata kreće od P+7+Pk do P+18+Pk (karakteristično za visoke objekte na Novom Beogradu).\nGustina naseljenosti u Beogradu, 2015, Izvor: Human Terrain\nDa li smo u poslednjih nekoliko decenija proizveli ijedno naselje dobro za život?\nDok su u domaćoj planerskoj praksi moguće veće varijacije u spratnosti, a i naknadno nadgrađivanje objekata, što utiče na kapacitete sadržaja komplementarnih stanovanju, i može da dovede do negativnih uticaja na kvalitet života, planerske prakse drugih zemalja mogu da posluže kao primer za planiranje „čovekomernih“ naselja.\nTako je, na primer, planom najvišeg nivoa u Berlinu definisana spratnost od P+4+Pk do P+6+Pk u centru grada, kao maksimalna spratnost koja omogućava kvalitetno stanovanje, garantuje zadovoljavajuće kapacitete infrastrukture, javnih službi i javnih površina, i pozitivno utiče na sliku grada. Na taj način, ograničava se broj korisnika prostora, ali i sprečava prekomerna izgradnja koja bi ugrozila komforno funkcionisanje naselja.\nNovoprojektovani stambeni blok sa pripadajućim javnim prostorom u Berlinu, Foto: Milja Mladenović\nPristup javnim službama i komercijalnim delatnostima\nDa bi svakodnevni život mogao normalno da se odvija u okviru naselja, urbanističkim planovima se predviđaju i određeni kapaciteti objekata javnih službi. U zavisnosti od tipa javne službe, postoje kategorije koje se planiraju na republičkom nivou, na gradskom nivou, na nivou opštine, mesne zajednice ili bloka. Prema tome, za odabir lokacije za stanovanje najbolje je prepoznati lokaciju koja ima omogućen pristup što većem broju javnih službi.\nZa stanovanje na određenoj lokaciji, najvažnije su službe koje se odnose na blok i njegovo neposredno okruženje – mesnu zajednicu. Tako se u urbanističkim planovima na osnovu predviđenog broja stanovnika određuje neophodan broj predškolskih ustanova, domova zdravlja, osnovnih škola i objekata pošte. U idealnim uslovima lokacije, navedene javne službe nalaze se u okviru pešački dostupne distance (do 1.200m). Iako urbanistički planovi gotovo uvek predviđaju zadovoljavajuće kapacitete ovih objekata, u praksi se dešava da nadgradnjom stambenih objekata i prenamenom parcela iz javnih u stambene površine, naselja ostanu bez svojih osnovnih funkcionalnih komponenti.\nKomercijalni sadržaji i uslužne delatnosti takođe su važna komponenta komforne svakodnevice u naselju. Prema urbanističkim parametrima, najčešće se predviđa do 30% kapaciteta izgrađene strukture stambenog bloka za ove funkcije. U ove kapacitete uračunate su uslužne delatnosti, banke, samoposluge i ugostiteljski objekti. Ovi objekti, zajedno sa objektima javnih službi predstavljaju centre naselja, koji sa aspekta dostupnosti pružaju najviše elemenata koji podižu kvalitet svakodnevnog života.\nOptimalne pešačke distance do različitih gradskih funkcija, Autorka: Milja Mladenović\nRekreacija i „well-being“\nKako naselja ne bi imala funkciju spavaonica, treba da svojim stanovnicima nude i sadržaje koji omogućavaju raznoliko provođenje slobodnog vremena. Prema urbanističkim parametrima, u svakom bloku potrebno je predvideti od 30-70% otvorenih javnih prostora, opremljenih za okupljanje, zadržavanje i rekreaciju.\nBlizina prirodnih celina poput reka, šuma i jezera, u kombinaciji sa planiranim uređenim javnim prostorima pretpostavka su za kvalitetno provođenje vremena na otvorenom. Pored rekreacije, ove prirodne strukture i javni prostori utiču na stvaranje povoljne mikroklime lokacije tako što pospešuju cirkulaciju i kvalitet vazduha, hlađenje naselja i zaštitu od nepogoda.\nTipovi zelenih površina, IZVOR: Urbanespora.com\nPogled iz stambene jedinice prema prirodnoj celini ili javnom prostoru pozitivno utiče na blagostanje stanovnika.\nUz uticaj na mikroklimu i vazdušni komfor, ovi tipovi prostora utiču i na vizuelni i zvučni komfor. Pogled iz stambene jedinice prema prirodnoj celini ili javnom prostoru pozitivno utiče na blagostanje stanovnika, dok zelene površine i projektovani drvoredi ujedno smanjuju i buku koja se emituje sa ulice.\nVizuelnom i zvučnom komforu ne moraju nužno da doprinose prirodne celine, već se mogu postići i različitim urbanim pejzažima – pogledom prema drugim objektima, pri čemu oni učestvuju u stvaranju prijatnog pogleda ukoliko su udaljeni od objekta iz kog se posmatra najmanje za 2/3 njegove visine (za objekte spratnosti P+4, optimalna udaljenost drugog objekta je 10 metara, odnosno okvirna širina ulice sa dve trake i trotoarima sa obe strane). U posmatranju urbanog pejzaža, veći kvalitet stanovanja nude stambene jedinice na višim etažama.\nDo idealnog mesta stanovanja potrebno je i lako doći različitim vidovima kretanja. Stepen motorizacije stanovništva utiče na različite aspekte planiranja grada, među kojima se nalazi i planiranje parkirališta i parking mesta. U optimalnim uslovima stanovanja, parkiranje se rešava podzemnim garažama koje pripadaju stambenim objektima. Kako to nije uvek moguće, neophodno je predvideti i parkiranje uz ulice.\nParkiranje uz ulice sa aspekta funkcionalnosti gradova nije optimalno rešenje, ali za odabir lokacije za stanovanje ima značajnu ulogu. Prema okvirnim urbanističkim parametrima potrebno je obezbediti 1,2 parking mesta po stambenoj jedinici. To u gradskim jezgrima nije uvek moguće, pa je zato sa ovog aspekta bolje birati lokacije koje nisu u najužim gradskim centrima, odnosno u naseljima velike gustine.\nOptimalno rešenje odnosa izgrađenih struktura i sistema transporta, Autorka: Milja Mladenović\nProblem parkiranja se kroz urbanističko planiranje rešava strateškim planiranjem javnog prevoza.\nOvaj problem se kroz urbanističko planiranje rešava strateškim planiranjem javnog prevoza. Savremene tendencije u planiranju orijentisane su ka smanjenju motornog saobraćaja i izduvnih gasova koje ovaj vid emituje, zbog čega se promišljanjem pozicija i trasa gradskog prevoza može smanjiti potreba za korišćenjem automobila.\nIako domaći urbanistički planovi na višim nivoima uključuju i mreže saobraćaja, javni prevoz još ne ostvaruje potencijal da postane primarni vid funkcionalnog kretanja većine korisnika. Još jednom planerska praksa u Berlinu može da posluži kao primer. Naime, u okviru strateškog plana mreže javnog saobraćaja, predviđeno je postavljanje stajališta javnog prevoza u okviru pešačke distance od nekoliko stotina metara od svake tačke u gradu. Ukrštanjem različitih modaliteta prevoza, moguće je sa minimalnim pešačkim intervalima doći do bilo koje ciljne tačke.\nGustina stajališta javnog prevoza, Kreuzberg, Berlin, Screenshot aplikacije BVG.de\nGradovi u Srbiji ne poseduju ni izbliza funkcionalan broj različitih vrsta saobraćaja, ipak, kao poželjne lokacije za stanovanje su one koje se nalaze u neposrednoj blizini saobraćajnih čvorišta. Ono što urbanistički planovi predviđaju, a u praksi se i dalje ne ostvaruje u dovoljnoj meri su mreže biciklističkih staza. Komfor stanovanja u naseljima koja poseduju mrežu biciklističkih staza povećava se kroz smanjenje saobraćajnih gužvi, a samim tim i kvalitetniji vazduh, dok se biciklističko kretanje izdvaja kao kvalitet kako za rekreaciju, tako i za urbanu mobilnost.\nGde postoje takve lokacije?\nPrema parametrima, idealna lokacija za stanovanje sastoji se od objekata spratnosti P+4 do P+7+Pk, u blokovima koji imaju najmanje 30% zelenih površina, blizinu neke prirodne celine, i pešačku distancu od javnih službi i komercijalnih i uslužnih delatnosti. Uz to, lokacija treba da je različitim vidovima saobraćajne infrastrukture povezana sa drugim delovima grada.\nPrimeri ovakvih lokacija su Blok 45 i Blok 70 na Novom Beogradu. Objekti različitih spratnosti koji se nalaze u neposrednoj blizini reke predstavljaju jedan od kvalitetnijih primera dobro isplaniranog stambenog naselja. Veliki procenat javnih prostora u središtu blokova, kao i različiti objekti kulture, javnih službi i ugostiteljskih delatnosti koji formiraju centre naselja – lako su dostupni i omogućavaju širok dijapazon aktivnosti stanarima. Oba bloka su sa drugim delovima grada povezana različitim linijama javnog prevoza, kao i biciklističkim stazama.\nBlok 70, Izvor: Google Maps\nBlok 45 i Blok 70 na Novom Beogradu kao i naselja u Višnjićkoj Banji su pozitivni primeri iz prakse.\nOd savremenijih naselja koja prema planskoj dokumentaciji ispunjavaju opšte parametre za kvalitetan život, ističe se „Sunnyville“ u Višnjičkoj Banji. Modernističko naselje Višnjička Banja Ljiljane i Dragoljuba Bakića odavno je jedan od sinonima za kvalitetno naselje koje ispunjava potrebe svojih stanovnika. Na dalji razvoj naselja prema centru Beograda čekalo se više decenija, što je moglo da bude posmatrano kao veliki povratak Energoprojekta u savremenu urbanističku praksu.\nNovoprojektovano naselje u sklopu stambene celine „Višnjičko polje“ predstavlja primer dobre prakse za urbanističku i arhitektonsku struku. Objekti spratnosti P+4 su orijentisani prema padini i sa otvorenim vizurama prema Dunavu, a Planom detaljne regulacije iz 2011. godine uz stambene objekte predviđena je izgradnja objekata javne namene poput osnovnih škola i predškolskih ustanova, kao i mešovitih komercijalnih centara. Položaj naselja i predviđene spratnosti i namene planiranih objekata povoljne su za svakodnevni život, uz pretpostavku da do probijanja parametara neće doći, što se iz novog Nacrta plana iz 2019. godine naslućuje.\nSunnyville, pogled ka Dunavu 2018. godine, Foto: Milja Mladenović\nIako centralne gradske zone ispunjavaju većinu parametara za kvalitetno stanovanje, zbog problema saobraćajnih gužvi i nedovoljnog broja parking mesta, ne mogu se uvrstiti u idealan profil lokacije za stanovanje, bar dok se u centru grada ne reguliše mogućnost korišćenja biciklističkog saobraćaja kao primarnog vida transporta. U tom slučaju, sa smanjenom potrebom za korišćenjem automobila, centralne lokacije moći će da se smatraju optimalnim.\nDok sumirani opšti urbanistički pokazatelji daju idealističku sliku naselja, malo je onih koja su prema planovima u potpunosti izvedena. Čak i kada početne faze poštuju odredbe planske dokumentacije, često dolazi do izmena planova, zbog čega i naizgled idealnim lokacijama preti degradacija kvaliteta života. Dok se na širem planu ne regulišu saobraćajni i infrastrukturni sistemi, i dok ne počne da se sankcioniše „investitorski urbanizam“, kao idealne lokacije će se i dalje prepoznavati one koje su planirane i izvedene pre više decenija, kada je struka imala glavnu reč.\n#blok 45 #blok 70 #dragoljub bakic #lokacija za gradnju #parkiranje #Sunnyville #urbanisticki plan #urbanizam\nSarajevo najzeleniji grad Evrope, Beograd na sredini liste


Miley Cyrus poziva Amerikance da glasaju za Joea Bidena Američka pjevačica i glumica Miley Cyrus insistira da je "ključno" da ljudi izađu i glasaju na predstojećim američkim predsjedničkim izborima.\n15. 09. 2020. u 09:12\nAutorica hita "Midnight Sky" smatra da će novembarski izbori biti "najvažniji" izbori u njenom životu i pozvala je svoje fanove da glasaju za demokratskog kandidata Joea Bidena, umjesto za sadašnjeg predsjednika Donalda Trumpa, kako bi se u Bijeloj kući našao "neko ko je podoban za to mjesto".\n"Slušajte, imam 27 godina i znam da nikada do sada nisam doživjela izbore ovoliko važne, i nadam se i da neću ubuduće. Ne mogu dovoljno da izrazim njihovu važnost, posebno ako izađu mladi ljudi i budu aktivni, i ubijede prijatelje, porodice da glasaju i da se upute u trenutno stanje u kojem se naša zemlja nalazi. Ključno je da izađemo i napravimo promjene, i da dobijemo nekoga ko će biti pogodan da vodi našu zemlju", rekla je Miley Cyrus u gostovanju na lokalnom radiju.\nOna je dodala da je ohrabrujuće da su se mladi ljudi "pokrenuli" pred izbore, ali je istovremeno istakla da neće da bude slijepo optimistična i kaže "kako će sve biti u redu".\n"Mislim da su mladi ljudi zaista izašli na svjetlo dana, zaista žele promjenu i pokrenuli su se i neumorno rade na tome", rekla je Miley Cyrus, koja je popularnost stekla glavnom ulogom u tinejdžerskoj seriji "Hannah Montana".


Dodik: "Alumini" odblokiran račun, radnicima će danas biti isplaćene plate - Moja Hercegovina\nPočetna / Dodik: “Alumini” odblokiran račun, radnicima će danas biti isplaćene plate\n26. Aprila 2017. 13:33\nBANJALUKA – Predsjednik Republike Srpske Milorad Dodik potvrdio je danas na konferenciji za medije da je “Alumini” odblokiran račun.\nPravni zastupnik „Pavgorda“ Aleksandar Sajić potvrdio je danas za CAPITAL da su odblokirani svi računi „Alumine“, čime je načinjen prvi korak u rješavanju potraživanja ovog fočanskog preduzeća prema FG „Birač“ i njenim kćerkama firmama među kojima je i „Alumina“.\nNa pitanja da li slijedi konverzija u kapital ili će biti isplata potraživanja, istakao je da još od ranije postoji prijedlog da „Pavgord“ značajno smanji svoja potraživanja i da se svrsta u rang ostalih povjerilaca sa određenim potraživanjima.\nIstiče da bi najjednostavniji način za završetak stečajnog postupka bio da se potraživanja pretvore u akcije ili da se potraži kupac.\n“Nije to uslov. „Pavgordu“ je želja da obezbijedi svoja potraživanja, ali i da „Alumina“ radi i to je jedan od razloga što smo jedva dočekali da učine bilo kakav korak prema nama da možemo deblokirati račun i da fabrika radi, proizvodi i stiče kapital, kako bi svi povjerioci imali koristi. Napominjem da do danas niko od povjerilaca nije naplatio nijednu KM, ne samo „Pavgord““, istakao je Sajić.


BIEPAG: Preporuke za rešavanje krize koja je izazvana pandemijom korona virusa na zapadnom Balkanu - Dijalog.net\nNaslovna Politika BIEPAG: Preporuke za rešavanje krize koja je izazvana pandemijom korona virusa na zapadnom Balkanu\nBeograd, 24. april 2020. – Globalna pandemija korona virusa i mere koje preduzimaju vlade širom sveta predstavljaju veliki prekid u uobičajenom načinu rada, što važi i za Zapadni Balkan.\nSavetodavna grupa za javne politike Balkan u Evropi (BiEPAG) objavila je ključne preporuke za rešavanje krize koju je izazvao COVID-19 na zapadnom Balkanu.\nPandemija baca u senku sva druga dešavanja dok u isto vreme ubrzava postojeće trendove, a tako će se nastaviti i u narednom periodu.\nStoga su stručnjaci Savetodavne grupe za javne politike Balkan u Evropi prepoznali pandemiju COVID-19 kao kritičnu tačku, krizu koja može trajno uzdrmati institucije i društva. Nijedan od ovih scenarija nije neizbežan, a neke od posledica pandemije COVID-19 na zapadni Balkan mogu se ublažiti.\nIstražujući devet kritičnih oblasti, BiEPAG-ova analiza Zapadni Balkan u vreme globalne pandemije ističe na koje načine pandemija i odgovori vlade na istu predstavljaju posebne izazove za: 1. ulogu države, 2. demokratiju i zarobljenu državu, 3. geopolitičke promene, 4. novi nacionalizam, 5. socijalnu otpornost, 6. uticaj na životnu sredinu, 7. migracije i zdravstvenu zaštitu, 8. zdravstvenu zaštitu i socijalnu sigurnost i 9. ekonomske implikacije.\nStudija proučava uticaj na sve kritične oblasti i daje obrise mogućih rizika i prilika/mogućnosti, a zatim identifikuje i konkretne intervencije koje bi mogle da spreče najgore posledice po region.\nAutori studije su definisali ključne (pre)poruke, i to:\nEU mora u svoju reakciju na vanredne situacije da uključi sve zemlje Zapadnog Balkana, kako u planove pomoći tako i u planove obnove nakon vanrednih situacija, a bez obzira na status njihovih pregovora o pridruživanju. Potpuno uključivanje regiona od suštinskog je značaja kako bi se sprečile teške ekonomske posledice i geopolitička pomeranja. Podrška u prevazilaženju postkriznih ekonomskih i socijalnih posledica trebalo bi da bude uslovljena merama za smanjenje zarobljavanja države;\nPandemija ne može biti izgovor za neograničeno ukidanje demokratije, a ograničenja građanskih sloboda moraju biti privremena, proporcionalna i transparentna. EU mora da identifikuje i nadzire ograničenja vezana za demokratske institucije i građanske slobode tokom vanredne situacije na zapadnom Balkanu;\nEkološka kriza u regionu neće biti rešena niti smanjena, a preti joj i rizik da bude ostavljena po strani u interesu brzog ekonomskog oporavka. Činjenica da je i u vreme smanjenog saobraćanja automobila tokom trajanja mere zabrane kretanja nivo zagađenja vazduha nastavio da biva rekordno visok iznela je na videlo hitnost odlučnih akcija u regulisanju teške industrije: mnoge velike fabrike i dalje krše ekološke standarde i ugrožavaju zdravlje građana;\nU cilju rešavanja ekonomskih i socijalnih posledica, vlade treba posebno da podrže mala i srednja preduzeća, istovremeno obezbeđujući snabdevanje hranom za ugrožene grupe. Najzad, privremeni univerzalni osnovni dohodak mogao bi pomoći građanima koji su izgubili sredstva za život;\nPostoji i kratkoročna i dugoročna potreba za poboljšanjem kvaliteta bolnica u pogledu opreme, adekvatnih zaliha lekova i smanjenja prenatrpanosti kritičnih bolničkih odeljenja, kao i za povećanjem plata bolničkom osoblju kako bi se obezbedio njegov ostanak. Neophodno je da vlade (u regionu) i države članice EU imaju zajednički pristup u rešavanju nedostatka medicinskog osoblja zbog iseljavanja iz regiona, što dodatno opterećuje zdravstvenu zaštitu. Ranjivim grupama poput Roma treba omogućiti pristup zdravstvenoj zaštiti i zaštititi ih od diskriminacije;\nPotrebna je pažljivo kombinovati kratkoročne i dugoročne mere kako bi se sprečilo da se pandemija pretvori u trajnu katastrofu za zapadni Balkan. Kriza je takođe iznela na videlo mnoge strukturalne slabosti u regionu, od slabih zdravstvenih sistema, slabog poverenja u državu, do slabe demokratije i zarobljene države, dok je istovremeno i probudila građansku svest i poslužila kao pozadina za veću solidarnost među građanima. Ukazivanje na slabosti može pomoći u rešavanju problema i izgradnji otpornijih društava.\nPrethodno CINS objavio interaktivnu mapu COVID-19 ambulanti u Srbiji\nSledeće NUNS: Pravi uvid u događaje na eks-jugoslovenskim prostorima nemoguć je bez tekstova i priloga Dejna Anastasijević\nTop Tags OCD Civilno društvo Vlada Republike Srbije istraživanje mediji konkurs ljudska prava Evropska unija Društvo vladavina prava mladi lokalna samouprava Evropska komisija evropske integracije Srbija i Evropska unija


PARTIZAN: Novi prelazak iz Zvezde u Partizan? | Soko zabava\nPARTIZAN: Novi prelazak iz Zvezde u Partizan?\nдецембар 19, 2010 admin\tLeave a comment\nPosle Kleversona Gabrijela Kordove Klea još jedan fudbaler sa „Marakane“ bi mogao da promeni stranu Topčiderskog brda i da obuče dres Partizana…\nZbog nepoštovanja ugovora sa Rankom Stojićem odnosno Radom, mladi napadač Zvezde bi se vratio na Banjicu, ali samo za kratko, jer ga navodno Partizan želi u svojim redovima, tvrdi Alo!\nUkoliko se uzme u obzir da će srpski šampion ove zime ostati bez najboljeg igrača, Brazilca Klea, idealna zamena bi bio upravo napadač Zvezde. Ne treba zaboraviti da sledeće sezone stupa na snagu ograničenje po kojem će klubovi u startnoj postavi smeti da imaju najviše četiri stranca, piše Alo!\nRanko Stojić, finansijer Rada, tvrdi da je povratak Kaluđerovića u Rad gotovo izvesna stvar jer Crvena zvezda nije ispoštovala ni slovo iz ugovora, odnosno prvoligaš sa Banjice nije dobio ni dinara od obeštećenja.\nIpak, Stanojević je nedavno, doduše više kroz šalu, na povratku ekipe iz Londona, na pitanje vezano za Kaluđerovića uzvratio da neće igrača Zvezde u Partizanu. Međutim ukoliko se ispostavi da na inostranom tržištu nema za iste pare boljeg igrača, ne bi trebalo da začudi ukoliko Kaluđerović napusti „Marakanu“ ode samo nekoliko stotina metara dalje.\nPrevious PostMurinjo: Na skali do 10, sebi dajem ocenu 11!Next PostCRVENA ZVEZDA: Božić već stigao u Zvezdu


pink.rs | Selaković o KiM: Najkompleksniji problem, nemamo šta da čekamo. Vučić se zalaže za rešenje kojim će se izbeći rat\nPitanje Kosova i Metohije je najvažniji i najkompleksniji problem, više ne sme da se čeka, a predsednik Srbije Aleksandar Vučić zalaže se za rešenje kojim će se izbeći rat u budućnosti, istakao je danas generalni sekretar predsednika Srbije Nikola Selaković.\nProšla su vremena kada je vreme radilo u korist Srbije, upozorava on.\n- Šta da cekamo, hoćemo li da čekamo da u situaciji u kojoj zabijamo glavu u pesak ugrozimo i ekonomiju i nova radna mesta, a smanjili smo za pola nezaposlenost koju su nam ostavili oni koji su čekali, koji su čekali da nas vreme koje protiče uništava, da nas bude sve manje i manje. Hoćemo li da čekamo da zato sto ne želimo odgovorno da se bavimo svojom zemljom na odgovoran način na koji to Vučić radi, da čekamo da nas ima sve manje i da govorimo da vreme radi za nas. Prošla su vremena kada je vreme radilo za nas - istakao je Selaković.\nOn je podsetio da nije prvi put da Vučić govori o razgraničenju kao opciji za rešenje kosovskog pitanja te da je i nekadašnji predsednik SFRJ Dobrica Ćosić.\n- On je bio predsednik SFRJ pre 26 godina. Ako se on čak i pre toga zalagao za tako nešto, to samo govori da je ovaj problem kompleksan i ozbiljan, a nismo uspeli da ga rešavamo na druge načine kad smo bili mnogo jači i kada su naše pozicije bile mnogo bolje - istakao je Selaković.\nPrema njegovim rečima, po pitanju naše južne pokrajine postoji "provizorija" u kojoj jedan deo sveta gleda na to pitanje na jedan, a drugi deo na potpuno drugi način.\nNemamo naše organe javne bezbednosti, vlasti odbrane na toj teritoriji, što je osnovni element svereniteta jedne države i imao gotovo 95 posto stanovnika koji neće da žive u Srbiji, naveo je on.\n- U takvoj situaciji u kojoj su nam ostavili 2008. nezavinsno Kosovo, 2009. rešavanje problema pomerili iz UN u instiitucije EU, 2010. dobili potvrdu legitimiteta proglašenja nezavisnosti od strane Međunarodnog suda pravde. U tim zaista nemogućim uslovima, ocekuje se od Srbije, ali pre svega od predsednika Vučića da se ne ugrozi nasa ekonomija nase investicije i prenzije i plate, ja vas pitam kako - rekao je Selaković.\nOn je naglasio da Srbija ima hrabrog čoveka za predsednika pre svega jer, prema njegovim rečima, postoji 95 odsto šanse da rešenja za Kosovo neće biti, a Vučić sa preostalih pet odsto izlazi spreman da se do istog dođe.\n- Oni hoće nezavisno Kosovo. A njihov problem je sa Vučićem zato što on to neće da prihvati i što neće da kaže Kosovo je nezavisno u ovim granicama u kojima nam to namećete. A pritom se on i bori da svako dobije više. Od SPC do svakog našeg čoveka da li zivi u Štrpcu, Klokotu, Ranlovu, Gračanici ili Metohiji - rekao je on.\nPodsetio je da je prošle godine u Srbiji u 96 opština bio od 80 do 100 odsto veći broj umrlih od rođenih.\n- Mi smo opciju čekanja proverili u poslednjih 19 godina i toliko čekamo da nam neko drugi donese resenje.Predsednik Vučić se zalaze za resenje koje izbegava svaki rat u budućnosti. Da nam sačuva obraz, dostojanstvo, da odgovori svakome hrabro, poturi sebe, a ne žrtvuje našu decu, to je njegova politika - rekao je Selaković.\nKada je reč o administraciji američkog predsednika Donalda Trampa, i njenoj podršci donošenju rešenja za južnu srpsku pokrajinu, navodi da stvari nisu iste kao što su nekada bile:\n- Molim svakoga da se doro preispita i dobro shvati našu poziciju. Bili smo nekada u mogo jačoj moćnijoj, povoljnijoj situaciji, nismo uspevali da rešavamo probleme na odgovarajući način, a za predeset godina ne mogu ni da zamislim.\nNa pitanje šta je njegov odgovor onima koji se zalažu za opciju čekanja pozivajući se na podršku Rusije i Kine u nepriznavanju nezavisnosti Kosova, Selaković ističe da njihovu poziciju ne razume.\n- Šta da čekamo, da 93 odsto populacije KiM prihvati situaciju u kojoj će im reći neko posle 50 godina Kosovo je Srbija, a da oni sede skrštenih ruku i kažu u redu. Nemojte da smo naivni. Imamo ozbiljan problem. Treba da pokušamo da ga rešimo - istakao je on i dodao da je Kosovo pitanje koje se resava svakoga dana.


Sutra sastanak čelnika Eurolige i klubova: Većina euroligaša tražit će prekid sezone Čelnici Eurolige i klubova sutra bi trebalo da održe video konferenciju na kojoj će se razgovarati o budućnosti tog takmičenja i Eurocupa.\n24. 03. 2020. u 14:57 Face.ba\nČelnici Eurolige i klubova sutra bi trebalo da održe video konferenciju na kojoj će se razgovarati o budućnosti tog takmičenja i Eurocupa.\nZa sada su takmičenja suspendovana do 11. aprila, ali je jasno da od nastavka sezone u tom terminu nema ništa.\nKako javljaju specijalizovani košarkaški mediji, na konferenciji će se čuti oprečna mišljenja. Čelnici Eurolige izaći će sa stavom da bi sezonu, u nekom momentu, trebalo nastaviti, dok će većina klubova biti za potpuni prekid.\nTreninzi su prekinuti, stranci su napustili klubove, pitanje je kada će moći da se vrate…


UČIO OD MIHE Vanja Milinković-Savić je "srpski Čilavert": PREČKA mu zaustavila slobodnjak /VIDEO/ :: Sportal\nNebojša Todorović - Vest objavljena: 00:33 - 30.11.2017\nVanja Milinković-Savić izvodi slobodan udarac Foto: Stare Slike\n"Bikovi" su prošli u osminu finala Kupa Italije i zakazali duel sa Romom pobedom nad Karpijem sa 2:0, mladi golman je sačuvao mrežu i tako malo mu je falilo da se upiše u strelce.\nNema šta, Vanja ima od koga da uči, jer su igračku karijeru trenera Torina Siniše Mihajlovića obeležili upravo fantastični golovi iz slobodnjaka.\nZato bi Milinković-Savić mogao da postane "srpski Čilavert" (čuveni paragvajski golman koji je tresao mreže iz slobodnjaka), što je pokazao protiv Karpija. U sudijskoj nadoknadi je sa oko 30 metara raspalio po lopti, sjajno izveo prekid i prečka ga je sprečila da obeleži debi u dresu Torina.\nEvropski fudbal Vanja Milinković-Savić FK Torino Siniša Mihajlović Slobodan udarac


Pampers pelene active baby mega box 4 maxi 9-14kg pants\nPampers pelene active baby mega box 4 maxi 9-14kg pants.\nSa mikro prelama koje zaključavaju vlažnost, obezbediće i do 12 sati bez vlažnosti u pelenama koje se lako menjaju.\nExtra-sleep sloj brzo upija tečnost i zaključava je daleko od bebine kože.\nElastične trake sa svih strana, oko struka i otvora za noge omogućavaju da pelene savršeno odgovaraju vašoj bebi.\nMikropore omogućavaju da se vlažnost i isparenja kreću od unutra ka spolja održavajući vašu bebu suvom.\nNapravljene od materijala mekog poput pamuka kako bi se vaša beba osećala prijatno u pelenama u obliku gaćica (proizvod ne sadrži pamuk).


Iz Udruženja pozivaju sve zainteresovane poljoprivredne proizvođače iz Despotovca i Rekovca da konkurišu za neku od aktuelnih mera koje se finansiraju u tekućoj godini.\nAktuelne mere u opštini Despotovac su: subvencionisanje kamate za poljoprivredne kredite u visini od 50 do 200 hiljada dinara, kao i matičenje stoke gde se vrši 50 odsto povraćaja, sa maksimalnim iznosom od 2.000 dinara po grlu goveda i 700 dinara po grlu koza i ovaca.\nTu su i mere namenjene za ostavljenu žensku telad u 2021. godini, u okviru kojih je povraćaj za nabavku hrane i veterinarske usluge60 odsto, sa maksimalnim iznosom od 20 hiljada dinara po grlu. Za veštačko osemenjivanje, vrši se 50 odsto povraćaja, sa maksimalnim iznosom od 1.500 dinara po grlu.\nU opštini Rekovac aktuelne su sledeće mere: subvencionisanje kamate za poljoprivredne kredite u iznosu od 50 do 500 hiljada dinara i analiza zemljišta gde je povraćaj 100 odsto. Za opremu za mužu mogu da se prijave poljoprivrednici koji poseduju do 19 muznih krava, a povraćaj je 50 odsto vrednosti robe bez PDV-a. Za sadni materijal za podizanje novih ili obnavljanje postojećih zasada voćaka, hmelja i vinove loze vraća se 50 odsto od vrednosti investicije bez PDV-a, koliko se vraća i za nabavku nabavku konstrukcije za plastenike za proizvodnju voća, povrća, cveća i rasadničku proizvodnju, kao i za meru koja se tiče nabavke sistema za navodnjavanje „kap po kap“, trogodišnje malč folije za jagode i opreme za pčelarstvo.\nSve dodatne informacije zainteresovani mogu da dobiju putem veb sajta udruženja „Mladi poljoprivrednici Srbije“ www.podrskamps.org.rs, dok o aktuelnim konkursimamogu da se informišu na opštinskom info pultu ili kod savetnika za poljoprivredu.\nMladi poljoprivrednici Srbije, foto privatna arhiva\nRekovac Despotovac poljoprivreda mere


Hronični bolesnici više neće morati jednom mesečno po recept • Vivateka\nPočetna / EKSPERTI / Medicina / Hronični bolesnici više neće morati jednom...\nOdlazak kod lekara jednom mesečno samo zbog recepta – za hronične bolesnike uskoro bi trebalo da postane prošlost.\n„Onog momenta kada se svi ti preduslovi budu ostvarili, a takva aktivnost se očekuje uskoro, sam elektronski recept će izvrširiti svoju misiju i obezbediti pre svega uštedu vremena građanima koji budu dolazili kod svojih izabranih lekara“, objašnjavaju iz Batuta. „Istovremeno će omogućiti da lekar u budućnosti može duže da se posveti drugim preventivnim sadržajima u radu sa svojim korisnicima zdravstvene zaštite, a da se istovremeno nepotrebne posete radi propisivanje lekova smanje u značajnom broju“.\nU Srbiji se godišnje izda 60 miliona recepata. Osim uštede vremena i živaca kako pacijenata tako i lekara, uvođenje e-recepta uštedeće godišnje i oko dva miliona evra, koliko se troši na štampanje obrazaca za terapiju.\nBolje zdravstvo kroz program EU\nISTRAŽIVANJE Srbi nezadovoljni zdravstvom\nDa, Možda Ne, gostovanje – Lečenje zdravstva\nEkonomist: Kritično stanje u srpskom zdravstvu\n8. Novembar 2017. 0


Otvoren kontrolni monitoring centar u TE Nikola Tesla A - GEM info\nOtvoren kontrolni monitoring centar u TE Nikola Tesla A\n26. februara 2018. 3. marta 2018. Redakcija 0 Comments eps, Milorad Grčić, monitoring centar, obrenovac, tent A\nMonitoring centar za nadzor proizvodnje i bezbednost u Termolektrani Nikola Tesla A u Obrenovcu pustio je u rad v.d. direktor JP EPS Milorad Grčić. Centrom su obuhvaćeni svi objekti obrenovačkih elektrana, TENT A i B, TE “Morava“, TE “Kolubara“ i Železnički transport. U sistemu je 226 kamera, kao i protivprovalni sistem a vrednost investicije je 65 miliona dinara.\nKontrolni centar će omogućiti veću bezbednost energetskih objekata, a v.d. direktor EPS-a Milorad Grčić objasnio je da je TENT u Obrenovcu jedan od najvažnijih segmenata EPS-a, jer se od uglja iz RB „Kolubara“ proizvodi nešto više od 50 odsto srpske struje.\nPrilikom svečanog puštanja u rad Kontrolnog monitoring centar u TENT-u A, v.d. direktora JP EPS Milorad Grčić je podsetio da su obrenovačke elektrane, najvažniji energetski objekat u zemlji i da se u njima proizvodi 50 odsto srpske struje, što govori u prilog značaju objekta, njegove bezbednosti i proizvodnog procesa.\nOvaj monitoring centar je početak investicionog ciklusa u energetske objekte. Grčić je naglasio da su dva najstarija bloka TENT A1 i A2 bili predviđeni za gašenje, međutim zahvaljujući razumevanju Vlade Srbije u strategiji je napravljena izmena i ovi blokovi će doživeti svoj najveći remont u istoriji, uz odsumporavanje biće ispunjeni evropski standardi, i samim tim ćemo sačuvati TENT za Srbiju, istakao je Grčić.\nUnutrašnja kontrola EPS-a koja je jedna od najboljih u javnom sektoru u Srbiji, kako je ocenio direktor Grčić, će u narednih mesec dana obaviti razgovore sa svih 130 portira koliko ih je angažovano u TENT-u, cilj je poboljšanje bezbednosti.\nMonitoring centar obuhvata i nadzorne centre u svakoj proizvodnoj lokaciji u koje su integrisani kontrola pristupa, video nadzor i protiv-provalna zaštita. Sistem ima nekoliko nivoa korišćenja pristupne kontrole, pored registracije pristupa nudi i mogućnost evidencije radnog vremena i obračuna plata.\nU ostalim ograncima JP EPS već postoji Kontrolni centar (TE-KO Kostolcu, Đerdapu, u RB Kolubari je u toku prva faza izgradnje Kontrolnog centra, a u Drinsko-limskim hidroelektranama je takođe u fazi izgradnje) ali je cilj da se svi oni uvežu u jedinstven sistem video nadzor EPS-a. Plan je i da se već u ovoj godini krene sa izradom idejnog projekta za jedinstven sistem video nadzora u EPS-u.\nShare the post "Otvoren kontrolni monitoring centar u TE Nikola Tesla A"\n← Stanje na putevima opštine Lazarevac\nCentralna konvencija liste SPS-JS u Lazarevcu →


Cvijanovićeva u Prijedoru; Vlada do sada uložila 144 miliona KM (FOTO) | Grad Prijedor online vijesti i informacije\nCvijanovićeva u Prijedoru; Vlada do sada uložila 144 miliona KM (FOTO)\nPredsjednica Vlade u posjeti je Prijedoru, gdje razgovara s rukovodstvom grada.\nŽeljka Cvijanović u PrijedoruFoto: RTRS\nSastanku prisusutvuju ministar finansija Srpske Zoran Tegeltija i ministar uprave i lokalne samouprave Lejla Rešić.\nU Vladi Republike Srpske rečeno je da je, po različitim osnovama iz Razvojnog programa i iz budžeta Republike, do sada u grad Prijedor uloženo skoro 144 miliona KM, a posredstvom kreditnih linija Investiciono-razvojne banke plasirano je još oko 48 miliona KM.\nU ovoj godini Vlada Srpske uložiće još oko šest miliona KM za opremanje angio sale u bolnici “Dr Mladen Stojanović”, te za izgradnju sportske dvorane Urije, fiskulturne sale Osnovne škole “Vuk Karadžić” u Omarskoj, kao i za sanaciju i rekonstrukciju Osnovne škole “Dositej Obradović” u Rasavicama.\nU planu je i izgradnja autoputa Banjaluka-Prijedor, u dužini od 42 kilometra. Vrijednost ovog projekta koji je od izuzetnog značaja za unapređenje i razvoj Prijedora, kao i cijele regije, iznosila bi oko 300 miliona evra.\nCvijanovićeva u Prijedoru (Foto: RTRS)\nPrema podacima Vlade Srpske, do sada je iz Ekonomsko-socijalne komponente Razvojnog programa Republike Srpske za ovu lokalnu zajednicu odobreno 16,4 miliona KM, od čega za putnu infrastrukturu 7,3 miliona, regionalni vodovod na teritoriji Prijedora dva miliona KM, a realizovan je i značajan broj projekata sanacije, rekonstrukcije, dogradnje i izgradnje novih školskih objekata.\nU saradnji sa Boračkom organizacijom realizovani su mnogi projekti, od kojih su najznačajniji stambeno zbrinjavanje porodica poginulih boraca i ratnih-vojnih invalida, za šta je izdvojeno oko 10 miliona KM i zbrinuto 665 porodica, od čega izgradnjom stanova 201, a nepovratnim novčanim sredstvima 464 porodice.\nPrema podacima Vlade, na području Grada Prijedora nema stambeno nezbrinutih porodica poginulih boraca i ratnih vojnih invalida.\nPored programa stambenog zbrinjavanja, Vlada je nastojala pomoći i iskazati podršku ovoj lokalnoj zajednici i kroz druge projekte, pa je kroz projekte socijalnog zbrinjavanja radnika koji su procesom privatizacije, stečaja ili likvidacije preduzeća ostali bez posla u ovoj lokalnoj zajednici zbrinuto oko 2.500 radnika iz osam preduzeća, što je Vlada finansirala sa više od sedam miliona KM.\nKroz projekte zapošljavanja u Grad Prijedor uloženo je oko tri miliona KM, čime je omogućeno da 762 lica pronađu posao.\nPosredstvom Fonda za profesionalnu rehabilitaciju, osposobljavanje i zapošljavanje invalida, u Prijedoru je zaposleno 309 lica sa invaliditetom, za šta je izdvojen milion KM.\nPrijedoru, kao jednoj od lokalnih zajednica u Republici Srpskoj koju su pogodile katastrofalne poplave, iz Fonda solidarnosti uplaćeno je oko 6,6 miliona KM, kroz platne kartice – vaučere 4,8 miliona KM za više od 1.100 poplavljenih domaćinstava, a nije izostala ni pomoć poplavljenim poljoprivrednicima, kao ni budžetu opštine.\nU okviru projekta “Vodovod i kanalizacija”, koji se realizuje na teritoriji više opština u Srpskoj, za Prijedor je izdvojeno 24,3 miliona KM.\nVlada Republike Srpske uložila je značajna sredstva – 23 miliona KM u putnu infrastrukturu na teritoriji Prijedora, od čega 16 miliona KM za rehabilitaciju nekoliko dionica magistralnih i regionalnih puteva.\nRiječ je o rehabilitaciji dionica magistralnog puta Prijedor – Lamovita i Lamovita – Ivanjska – Šargovac, u vrijednosti od 4,5 miliona KM, zatim magistralnog puta Kozarska Dubica – Prijedor vrijednosti 3,7 miliona KM, dok je za rehabilitaciju magistralnog puta Koprivna – Prijedor Vlada obezbijedila 6,5 miliona KM.\nKada je riječ o privrednom razvoju Prijedora, Vlada Srpske je u periodu od 2006. godine do danas, u okviru podrške privredi uložila oko osam miliona KM, od čega je za podsticaj izvozno orijentisanim preduzećima u ovoj lokalnoj zajednici izdvojeno oko pet miliona KM.\nPrema podacima Vlade Srpske, za socijalno ugroženo stanovništvo izdvojeno je gotovo dva miliona KM za subvencije električne energije.\nKada je riječ o poljoprivredi, u ovu lokalnu zajednicu u periodu od 2007. do danas, kroz različite projekte, uloženo je više od 30 miliona, od čega za podsticaj razvoju poljoprivrede i sela oko 26 miliona, te 2,3 miliona KM zaštite od poplava.\nZnačajna sredstva, oko 15 i po miliona KM, uložena su u zdravstveni sektor, za sanaciju i opremanje-nabavku savremene medicinske opreme u bolnici u Prijedoru i za opremanje Centra za hemodijalizu.\nKroz projekte adaptacije, sanacije i opremanje ambulanti porodične medicine u Prijedoru, u Dom zdravlja je uloženo je više od tri miliona KM.\nPrema podacima Vlade, u oblast prosvjete, po različitim osnovama, do sada je uloženo više od 5,3 miliona KM, od čega je za izgradnju objekta specijalne osnovne i srednje škole “Đorđe Natošević” izdvojeno 1,2 miliona KM, izgrađen je i opremljen novi školski objekat u Gornjim Orlovcima vrijednosti 400.000 KM.\nZa izgradnju Osnovne škole “Јovan Dučić” Lamovita izdvojeno je 300.000 KM, a sanirane su i rekonstruisane Osnovna škola “Desanka Maksimović”, te osnovna i srednja muzička škola.\nIz republičkog budžeta kroz projekte obnove stambenih jedinica, infrastrukture, održivog povratka, alternativnog smještaja i slično, obezbijeđeno oko sedam miliona KM.\nKroz projekte za omladinu i sport do sada je u ovu lokalnu zajednicu uloženo oko dva miliona KM, dok je za programske aktivnosti iz sektora nauke i tehnologije izdvojeno gotovo milion KM.\nNa videu koji je objavio Donald Tramp, i premijerka Željka Cvijanović (VIDEO)\nLjubija, Prijedor, RŽR, Željka Cvijanović\nNN: Cvijanović o “Ljubiji”: Svi su dobro došli da razgovaraju\nDNS, Marko Pavić, Predrag Starcevic\nSutra izricanje drugostepene presude\nDNS, Prijedor, Republika Srpska\nČlanovi SDS u Prijedoru kreću u UNUTARSTRANAČKE IZBORE\nDNS, Marko Pavić, Milorad Dodik, Prijedor\nDodik ruši DNS u Prijedoru, Pavić mu vraća u Banja Luci\nBanja Luka, Pobjegao sa lica zlocina, Prijedor, Ubio\nKolima UBIO PEŠAKA, pa pobegao s mesta nesreće\nPrevarant, Prijedor, Zvornik\nCrckarije, Eko izazov, Prijedor\nEKO IZAZOV PRIJEDOR APRIL 2019\nBazen, Prijedor, rep, Vjencanje, Vuja\nNovi Grad, Prijedor, pruga, smrt, voz\nMarke, Prevara, Prijedor, Sanja M\nPronađeno 70 migranata u protekla 24 sata\nPješak poginuo, vozač pobjegao


Zorana Mihajlović: Ženama je mesto u SANU\nVesti Autor:Beta23. feb. 202217:0411 komentara\nPredsednica Koordinacionog tela za rodnu ravnopravnost Zorana Mihajlović izjavila je da žene zaslužuju mesto u Srpskoj akademiji nauka i umetnosti (SANU).\n08. nov. 2021 4\nMihajlović o izboru akademika: Da li nijedna žena nije zaslužila da bude u SANU?\nMihajlović je u saopštenju pozdravila „dijalog poverenice za zaštitu ravnopravnosti i predsednika SANU na temu položaja žena u akademskoj zajednici“, preneo je njen kabinet.\n„Kao što sam i ranije ukazivala žene ostvaruju značajne rezultate u ovoj oblasti, brojnije su medju doktorima nauka i svakako da zaslužuju mesto u SANU“, rekla je ona.\nIstakla da zajednički cilj mora da bude stvaranje društva jednakih mogućnosti, te da žene kao i muškarci imaju jednaka prava, uslove, šanse i koristi od društva u kojem žive i koje grade.\n"Moramo zajedno da doprinesemo tome, da žene postanu vidljivije i da ih ima na mestima gde se donose odluke, jer svojim radom, znanjem i postignućima neupitno su dokazale da tu pripadaju", rekla je ona.\nMihajlović je početkom novembra prošle godine ocenila da je rukovodstvo SANU odgovorno za stanje i položaj žena u Akademiji, te da je na donosiocima odluka zadatak da stvaraju jednake uslove za žene i muškarce.\nOna je, u saopštenju povodom tadašnje objave Izvršnog odbora SANU da se ne smatra odgovornim što medju novim akademicima nema žena, navela da institucije ne postoje da bi bile zatvorene i radi njih samih, već da budu u interesu gradjanki i gradjana.\n"I mi smo bili razočarani i nezadovoljni kada u Vladi nije bilo žena, pa ih danas ima gotovo podjednako. Ni u parlamentu ih nije bilo, pa smo i to promenili", navela je ona.\nOcenila je da rukovodstvo SANU ništa nije uradilo da stvori klimu da se u jednoj tako važnoj instituciji položaj naučnica popravi.


Centar „Kneginja Ljubica“ ostao bez 29 radnika | Ritam Grada - vesti Kragujevac\nCentar „Kneginja Ljubica“ ostao bez 29 radnika\n- Ritam Grada - Nov 6, 2015\nCentar za razvoj usluga socijalne zaštite „Kneginja Ljubica“ u Kragujevcu je u poslednje dve godine, zbog većeg broja radnika, angažovanih ugovorom o radu na određeno vreme, što nije bilo u skladu sa aktuelnim propisima, funkcionisao na osnovu generalne saglasnosti Komisije Vlade RS. Na taj način, Ustanova je realizovala sve usluge socijalne zaštite, koje su joj Odlukom o osnivanju poverene.\nPoslednja dobijena saglasnost za angažovanje radnika odnosila se na period jul-oktobar 2015. godine. Nažalost, poslednjom odlukom Komisije Vlade RS i nadležnih ministarstava, Centar je danas dobio Zaključak po kome je dobijena saglasnost za samo četiri radnika.\nOvim povodom oglasila se i Služba za poslove informisanja Grada Kragujevca, a saopštenje prenosimo u celosti:\nU teškim vremenima u kome se naše društvo nalazi prioritet grada Kragujevca su socijalna davanja. Učinili smo maksimalne napore da izmirimo sve obaveze i realizujemo sve planirane programe u sistemu socijalne zaštite za 2015. godinu.\nZnačajan deo tog sistema čini Centar za razvoj usluga socijalne zaštite ”Kneginja Ljubica” koji se bavi pružanjem podrške i pomoći kako pojedincu tako i porodici radi poboljšanja odnosno očuvanja kvaliteta života. Najvažniji deo ustanove su zaposleni. Grad se više puta obraćao nadležnim organima da nam pomognu da zadržimo nivo koji smo postigli u prethodnim godinama. A, nivo možemo da zadržimo samo ako sačuvamo zaposlene koji rade na realizaciji navedenih programa.\nIako apsolutno razumemo i težinu sitacije u kojoj se država trenutno nalazi i neophodne mere koje preduzima u smanjenju opterećenja brojem zaposlenih, još jednom apelujemo na sva resorna ministarstva da preispitaju svoje odluke i izađu u susret gradu Kragujevcu, ustanovi ”Kneginja Ljubica” i građanima Kragujevca kojima je socijalna pomoć potrebna.\nUgovori 15 zaposlenih u „Kneginji Ljubici“ produženi za mesec dana


Željka Cvijanović u posjeti opštini Pelagićevo: Vlada uložila 20 miliona KM\nNaslovna/Politika/Željka Cvijanović u posjeti opštini Pelagićevo: Vlada uložila 20 miliona KM\nPredsjednica Vlade Republike Srpske Željka Cvijanović danas će u Pelagićevu svečano otvoriti manifestaciju Gastro susreti Pelagićevo.\nOtvaranje Gastro susreta planirano je u 15.30 časova na jezeru u Pelagićevu, najavljeno je iz Biroa Vlade za odnose s javnošću.\nŽeljka Cvijanović će tokom posjete Pelagićevu razgovarati sa opštinskim rukovodstvom.\nOtvaranju manifestacije Gastro sureti prisustvovaće i ministar industrije, energetike i rudarstva Petar Đokić i ministar rada i boračko-invalidske zaštite Milenko Savanović.\nKada je riječ o budžetskoj podršci za razvoj po\nCvijanović će tokom posjete Pelagićevu razgovarati sa opštinskim rukovodstvom.\nljoprivrede u opštini Pelagićevo, od 2006. do danas izdvojeno je oko 7,1 milion kroz razne projekte, od čega za podsticajna sredstva za razvoj poljoprivrede i sela 5,5 miliona KM.


Dotok ruskog gasa u Evropu preko Ukrajine pao je u sredu za četvrtinu nakon što je Kijev zatvorio jednu od glavnih tranzitnih ruta zbog, kako je saopštio, mešanja okupatorskih ruskih snaga. To je prvi put da je dotok preko Ukrajine poremećen od početka ruske invazije, prenosi agencija Rojters.\nUkrajinska kompanija koja upravlja gasnim sistemom (GTSOU) saopštila je utorak da će suspendovati protok kroz tranzitnu stanicu Sohranovka, za koju je navela da dostavlja gotovo trećinu gasa od Rusije do Evrope, preko Ukrajine. Pozvala se na razloge van njene kontrole i predložila da se isporuke preusmere na drugu rutu.\nGasovod, preko Sohranovke, ide kroz region Lugansk, čiji je deo pod kontrolom proruskih separatista. Predložena alternativna ruta, Sudža, je na severozapadu.\nPortparol Kremlja Dmitrij Peskov rekao je da je Rusija i dalje rešena da ispoštuje sporazume o snabdevanju gasom, u odgovoru na pitanje da prokomentariše spor sa Ukrajinom u pogledu tranzitne rute. Dodao je da Gasprom nije unapred obavešten o ukrajinskom potezu.\nIz Gasproma je saopšteno da je zatvaranjem jedne stanice za tranzit ruskog gasa do Evrope, podrivena bezbednost snabdevanja.\nProšlog meseca, Bugarskoj i Poljskoj je obustavljena isporuka ruskog gasa nakon što su odbile da za njega plate preko novog platnog mehanizma. Sa zatvaranjem Sohranovke, moglo bi da bude poremećeno do trećine evropskih zaliha gasa.


BEOGRAD (foto: P. Gunjić) – Ministarstvo kulture podnelo je zahtev za pokretanje prekršajnog postupka protiv dnevnih novina „Alo“,“Informer“, „Kurir i „Srpski telegraf“ zbog objavljivanja pornografskog sadržaja na naslovnim stranama 15. januara, saopšteno je danas iz ministarstva, a prenosi Beta.\nKako navode u saopštenju, oznaka „18+“ koja je istaknuta ne predstavlja olakšavajuću okolnost jer se odnosi na „eksplicitan sadržaj unutar novina, a ne na naslovne strane“.\nMinistarstvo je saopštilo i da su novine „Informer“, „Srpski Telegraf“ i „Kurir“ danas ponovo objavile pornografski sadržaj i da će protiv njih zbog toga biti podnet zahtev za pokretanje prekršajnog postupka.\nU saopštenju se navodi i da je „netačna“ tvrdnja Saveta za štampu da to Ministarstvo ne reaguje na kršenje zakona i da je tokom 2018. godine podneto više zahteva za prekršajne prijave zbog objavljivanja „fotografija sa pornografskim sadržajem“.\nSledeći članak Tolerancija tužilaštva za pretnje novinarima Južnih vesti\nPrethodni članak Novo brutalno gaženje novinarskog kodeksa listova Alo, Kurir, Informer i Srpski telegraf


"Pojačaćemo napore za Hag"\nBeograd -- Srbija će pojačati napore za pronalaženje osoba optuženih pred Haškim sudom, kaže Rasim Ljajić. "Želimo da što pre ispunimo obavezu prema Tribunalu, što znači da bismo onda do kraja godine potpisali Sporazum o asocijaciji i pridruživanju s EU", rekao je predsednik Nacionalnog saveta za ...\nJočić o 100 dana svog rada\nBeograd -- Ministar policije Dragan Jočić zadovoljan je radom tog ministarstva u proteklih sto dana. On kaže da je intenzivnom borbom protiv svih oblika kriminala obezbeđeno stabilno stanje bezbednosti i lična i imovinska sigurnost građana.\nBez pregovora o izborima\nLideri Demokratske stranke i Demokratske stranke Srbije Boris Tadić i Vojislav Koštunica još nisu seli za sto i počeli pregovore o tome kada će građani Srbije da biraju novog predsednika i nove opštinske vlasti, tvrde izvori „Blica“.\nJočić: Nije bilo povoda za napad na Anastasijevića\nBEOGRAD - Ministar policije Dragan Jočić izjavio je juče da je pronalaženje odgovornih za napad na Dejana Anastasijevića prioritet policije, iako šest meseci od napada nema nikakvog pomaka. „Voleo bih da to bude završeno za minut, ako može, ali nije tako lako otkriti nešto za šta nema povoda“, ...\nJočić: Prvo Kosovo i Metohija pa izbori\nBlic - 11.09.2007\nPotpredsednik Demokratske stranke Srbije i ministar unutrašnjih poslova Dragan Jočić izjavio je danas da na izbore treba ići "kada rešimo fundamentalna državna i nacionalna pitanja". "Dok traje operacija ne ide se na igranku", odgovorio je Jočić novinarima u Skupštini Srbije upitan za stav DSS o ...\n"Slučaj Anastasijević prioritet"\nB92 - 11.09.2007\nBeograd -- Ministar Dragan Jočić kaže da je pronalaženje odgovornih za napad na Dejana Anastasijevića jedan od prioriteta policije. "Voleo bih da to bude završeno za minut, ako može, ali nije tako lako otkriti nešto za šta nema povoda", rekao je ministar unutrašnjih poslova novinarima u Skupštini ...\nJočić: Kosovo, operacija i igranka\nBeograd -- Dragan Jočić kaže da je "Kosovo ispred Ustavnog zakona" i da ne treba da bude izbora dok se ne reši pitanje Kosova. Potpredsednik Demokratske stranke Srbije i ministar policije ponovio je stav DSS-a da bi predsednički i lokalni izbori trebalo da se održe tek kada se reši "fundamentalno ...


Institucija Poverenika partner osobama koje žive sa AIDS-om | SC Radar\nInstitucija Poverenika partner osobama koje žive sa AIDS-om ■DruštvoMay 19, 20170 comments Savetnik Poverenika za zaštitu ravnopravnosti Nikola Grujić rekao je danas da osobe koje žive sa HIV/AIDS-om u Srbiji imaju jakog partnera u njihovoj instituciji.\nTakođe, dodao je da treba da prepoznaju njihov mogući doprinos ravnopravnosti za ugrožene društvene grupe, posebnu imajući u vidu nezavisni položaj poverenika u sistemu države i njihovu spremnost i dosadašnju dobru saradnju sa organizacijama PLHIV.\nNa konferenciji za novinare i predstavnike medija povodom Međunarodnog dana sećanja na preminule od AIDS-a Grujić je rekao da institucija Poverenika za zaštitu ravnopravnosti snažno podržava napore PLHIV organizacija da dođu do adekvatnog odgovora sistema na pitanje HIV-a i da je neophodno hitno donošenje nove nacionalne Strategije o HIV-u.\n– Ona treba da ovaj problem gleda šire od pitanja zdravstvene zaštite, jer je pitanje HIV-a danas pitanje ljudskih prava i odgovora svih segmenata društva. To je ujedno i jedna od opštih preporuka našeg godišnjeg izveštaja o stanju diskriminacije u Srbiji, za koji se nadamo da će ove godine konačno biti razmatran u plenumu, kako bi svi građani Srbije mogli da čuju koje grupe u Srbiji su najviše diskriminisane – kazao je Grujić.\nPrema njegovim rečima, osobe koje žive sa HIV/AIDS uz LGBTI su osobe prema kojima postoji najveća socijalna distanca, i da to pokazuje njihovo istraživanje javnog mnjenja, i da se nažalost upravo LGBTI osobe u društvu još uvek prepoznaju kao krivci za prenošenje HIV-a, navodi se u saopštenju Poverenika.\nGrujić dodaje da to ukazuje i na visok nivo stigmatizacije koji je prisutan u svim segmentima društva prema ovim osobama.\nOn je pozvao PLHIV udruženja i osobe koje žive sa HIV/AIDS-om da koriste Poverenika kroz besplatan, jednostavan i brz postupak po pritužbi kojim se može doći do otklanjanja diskriminacije i podizanju svesti o zabrani diskriminacije.\n■Društvo0 U subotu sa građanima o opasnom raku kožeMay 25, 2017\n■Društvo0 Tomislav Nikolić ne želi platu na novoj funkciji, a evo zašto je to RECEPT ZA KATASTROFUMay 25, 2017\n■Društvo0 Mihajlović: Donećemo uredbu da zaštitimo Zlatibor, a ne da liči na "divlji …May 25, 2017\n■Društvo0 Objavljeni konkursi za direktore železničkih preduzećaMay 25, 2017\n■Društvo0 Ko od 1. juna sedne za volan pod ovim okolnostima IDE U ZATVORMay 25, 2017\n■Društvo0 Ko se od 1. juna ogluši o ove sudske zabrane IDE U ZATVORMay 25, 2017\n■Društvo0 "DOBILI DETE, POSAO… ALI KNJIŽICU NIKAKO" Već mesecima MILION GRAĐANA …May 25, 2017\n■Društvo0 Detetu iz Niša za krštenje poklonili lutku koja je ŠOKIRALA SVE PRISUTNEMay 25, 2017


Fudbal - Pobednički pehar pripao OFK Beogradu\nPobednički pehar pripao OFK Beogradu\nNapisano u kategoriji Fudbal, 9 aprila, 2010\nKadeti OFK-a Beograda, pobednici su šestog po redu Uskršnjeg turnira „U susret proleću“, koji je u protekla dva dana održan na terenu Radnika sa Starog Tamiša. Mladi ofkovci savladali u u finalnom duelu svoje vršnjake iz fudbalskog kluba „Rad“ sa 3:1.\nU borbi za pehare, našle su su četiri ekipe. U prvom polufinalu, sastali su se Radnik sa Starog Tamiša i Rad. Superligaš je bio uspešniji, i zasluženo stigao do finala. U drugom polufinalnom paru, u susretu izmedju Radnika iz Bijeljine i OFK Beograda, vidjeno je mnogo više neizvesnosti. U regularnom delu bilo je 1:1, dok je posle serije penala uspešniji bio superligaš sa Karaburme, slavivši sa 6:5.\nPosle velike borbe i dobrih utakmica koje su vidjene u protekla dva dana na terenu kraj Starog Tamiša, u finalu su se našle posle svega prikazanog dve najbolje ekipe na turniru, obe iz Beograda; OFK Beograd i Rad. Kadeti sa Karaburme pružili su bolje izdanje u finalnom duelu, i sasvim zasluženo došli do pobedničkog trofeja, medalja i sportske opreme.Golove u finalu za pobedničku ekipu postigli su Hrkalović (u 13m. i 37.m) i Filipović (u 74m.). Utešni gol za ekipu sa Banjice postigao je Petrović u 56 m.\nPrvo mesto na šestom po redu Uskršnjem turniru osvojili su kadeti OFK Beograda, drugo mesto zauzela je ekipa Rada, dok je treće mesto osvojio Radnik iz Bijeljine. Četrvto mesto zauzeo je Radnik sa Starog Tamiša.\nIzabrani su i najbolji pojedinci, najigrač turnira je Ilija Petrović iz Rada, najbolji strelac Dejan Hrkalović iz OFK Beograda, dok je najbolji golman Blažo Bakrač, takodje iz tima sa Karaburme. Organizatori su najavili za iduću sezonu još jači turnir, koji će imati ponovo medjunarodni karakter.


Šeširijada u Beču: Vraćanje u davna romantična vremena\nBUM KUHAR: Probajte najljepši kolač s višnjama!\nVi ste ovdje:Home»News»Šeširijada u Beču: Vraćanje u davna romantična vremena\nBy Redakcija on\t 13. Juni 2018 News\n„Šeširijada” je tradicionalna ljetna kulturno-zabavna manifestacija, koja se održava svake godine krajem juna u Beogradu. Njen cilj je da predstavi neko davno, romantično vrijeme kada je bilo nezamislivo da se izađe iz kuće na ulicu bez šešira.\nPo uzoru na beogradsku „Šeširijadu“, prije tri godine održana je i prva ovakva manifestacija u Beču, u restoranu Beograd. Ove godine, bečka „Šeširijada“ se održava 23. juna 2018. u restoranu „Werkelmann“, u 10. bečkom okrugu.\nNa manifestaciji vas očekuje zaista raznovrstan program: od bacanja šešira na štap, do recitovanja stihova i izbora najljepšeg šešira. Za muzički program zaduženi su članovi A- MUZIKA benda. Specijalan gost „Šeširijade“ u Beču je Jovan Rankić, kompozitor, tekstopisac i solista iz Republike Srpske.\nPrijave za Šeširijadu u Beču na broju telefona 0676 753 63 38.


Palmer: Predsjedniku SAD je veoma stalo do Balkana - BIGportal.ba\nPalmer: Predsjedniku SAD je veoma stalo do Balkana\n11 Jula, 2021 11 Jula, 2021 036\nZamjenik pomoćnika američkog državnog sekretara Metju Palmer je za Dnevnik HTV-a kazao da Amerika nikada nije otišla sa zapadnog Balkana, da je partnerstvo s EU jako te je potvrđena predanost saradnji SAD i EU, a predsjedniku SAD Džo Bajdenu (Joe Biden) veoma je stalo do Balkana.\nKomentirao je i odnose Srbije i Kosova, naglasivši da je dobro što je ponovo uspostavljen dijalog te da proces pod pokroviteljstvom EU SAD snažno podupire.\nNa pitanje o BiH, rekao je da američki pritisak u BiH zavisi o uključenim stranama u našoj zemlji, koje takođe moraju prepoznati nužne kompromise.\nReforme i izborni sistem BiH mora se približiti Evropskoj uniji i evropskim normama. Važno je da sve bude u skladu s presudama evropskih sudova, uključujući i presudu u slučaju Sejdić-Finci te da novi sistem bude funkcionalniji – rekao je Palmer.\nPreminuo dok je čekao na srpsko-mađarskoj granici\nPotvrđeno: Novi Renault 4 stiže poslije 2024. i biće na struju


Odlazak u velikom stilu - Smedia\n„Honda“ je u Parizu predstavila desetu generaciju popularnog kompakta, koji se u Srbiji očekuje na proleće. Do tada, aktuelni model ostaje da „živi“ sa novim, atraktivnim paketom opreme „sport“.\nA šta tačno donosi paket inspirisan verzijom „tajp S“? Krenimo od prednjeg kraja sa sportski formiranim branikom i mrežastom maskom hladnjaka, preko aluminijumskih felni od 17 inča u crnoj boji, pa do zadnjeg spojlera u boji karoserije. Takođe, testirani „sivik“ ima i zatamnjena zadnja svetla. Više ne bi trebalo ni da očekujemo jer odlazeća generacija i dalje izgleda atraktivnije od 80 odsto novijih modela u kompaktnom segmentu!\nU kabini - dobro poznati ambijent sa kokpitom podeljenim po visini. Ovde nema šta da se doda, ali ni da oduzme, osim što četiri ekrana svih vrsta i dimenzija, u kombinaciji sa nekoliko boja osvetljenja i prekidača različitih...


Klimatske promene i virus Zapadnog Nila u Srbiji: Šta možemo da očekujemo? - National Geographic Srbija\nAUTOR: Mina Petrić | OBJAVLJENO: 12. 08. 2020.\nSvake godine preko 500 miliona ljudi se zarazi bolestima koje prenose vektori (komarci, krpelji i drugi organizmi koji mogu da prenesu bolesti sa zaraženog na zdravog domaćina čijom se krvlju hrane) od kojih se više od 700.000 slučajeva završi smrću, piše sajt Klima 101.\nPrema podacima Svetske zdravstvene organizacije, preko 3 milijarde ljudi je svake godine izloženo vektorskim bolestima. Denga je jedna od najznačajnijih vektorskih bolesti sa preko 90 miliona slučajeva svake godine u preko 100 zemalja.\nKoje vrste komaraca su prisutne u Srbiji i koje bolesti prenose?\nNajvažnije vrste komaraca u Srbiji, i bolesti koje mogu da prenesu su: (i) kućni komarac, Culex pipiens, vektor virusa Zapadnog Nila, (ii) malarični komarci, roda Anopheles, i (iii) azijski tigrasti komarac, Aedes albopictus, invazivna vrsta koja ima potencijal da prenesene denga groznicu, ziku, čikungunju i mnoge druge arboviruse.\nMalarija je tokom prošlog stoleća iskorenjena iz Srbije i drugih zemalja Balkana. Međutim, usled ponovnog širenja vektora iz roda Anopheles i novih slučajeva malarije u Grčkoj, raste rizik ponovne introdukcije malarije u južnoj i centralnoj Evropi.\nVirus Zapadnog Nila se prenosi ubodom zaraženog komarca koji se pre toga hranio krvlju ptica. Ptice se smatraju "amplifikatorima" virusa zbog dugačkog perioda visoke viremije, dok su ljudi i konji takozvani "slepi domaćini". Zbog kratkog perioda niske viremije, komarci ne mogu da prenesu virus sa zaraženih ljudi i konja.\nSrbija je 2018. godine bila druga država u Evropi, posle Italije, po broju slučajeva virusa Zapadnog Nila, sa 415 prijavljenih i 35 smrtnih slučaja.\nVIRUS ZAPADNOG NILA: Koje grupe ljudi su najugroženije?\n: Zaraženi komarci su ove godine pronađeni u Beogradu, Pančevu i Zrenjaninu. Da li građani Srbije imaju razloga za zabrinutost, kako se prenosi virus Zapadnog Nila, kao i koje su najbolje preventivne mere zaštite, pitali smo epidemiologa dr Ivanu Begović-Lazarević iz Gradskog zavoda za javno zdravlje.\nKoji je uticaj klime na vektorske bolesti i virus Zapadnog Nila?\nKlima pre svega utiče na same vektore koji prenose bolest. Najvažnije veličine koji utiču na aktivnost i distribuciju komarca su temperatura i relativna vlažnost vazduha. Uticaj količine padavina je teško kvantifikovati jer najvažniji vektori žive u naseljima gde je zbog prisustva ljudi voda, koja je neophodna za razvoj komaraca, uvek dostupna.\nKomarci su hladnokrvna stvorenja i stoga izuzetno osetljivi na promene u temperaturi. Na višoj temperaturi komarci se brže razmnožavaju, povećava im se aktivnost, patogeni i paraziti se brže razvijaju unutar komarca i time skraćuju period inkubacije virusa.\nVektorske bolesti imaju sezonski karakter sa maksimumom koji prati period najveće brojnosti komaraca. Međutim, na intenzitet zaraze utiču ne samo klimatski faktori koji uslovljavaju aktivni period već i faktori koji utiču na prezimljavanje vektora kao i brojnost prethodne generacije.\nUticaj srednje godišnje temperature i srednje temperature za period od juna do avgusta na virus Zapadnog Nila je već identifikovan u međunarodnimistraživanjima, gde su klima i stepen urbanizacije bili glavni faktori za pojavu infekcije.\nMi smo ustanovili da je zadržavanje virusa Zapadnog Nila u kućnom komarcu na određenoj teritoriji najviše povezano sa prosečnom temperaturom u periodu prezimljavanja ženki (oktobar-april).\nUticaj padavina na populaciju komaraca nije jasno definisan i razlikuje se od vrste do vrste komarca. Veća količina padavina povećava prisustvo stajaće vode u kojoj se komarci razvijaju. Padavine i drugi procesi koji doprinose porastu vodostaja takođe znatno utiču na povećanje brojnosti takozvanih rečnih komaraca plavljenjem oblasti oko reka. S druge strane, za komarce koji se razvijaju u veštačkim recipijentima vode (kanali, šahtovi, kofe, burad), ekstremne i intenzivnije padavine mogu da nanesu štetu ispiranjem.\nNova istraživanja ukazuju da čak i uslovi suše mogu da pogoduju komarcima roda Culex, zbog njihove sklonosti ka eutropskim (zagađenim), stajaćim vodama, bogatim nutrijentima, koje su uvek prisutne na mestima gde čovek živi, bez obzira na količinu padavina. Štaviše, spekulisano je da suša može da doprinese povećanoj interakciji između vektora komarca i čoveka zbog nedostatka vode.\nVirus Zapadnog Nila u Srbiji, šta možemo da očekujemo do kraja veka?\nU Srbiji je virus Zapadnog Nila prvi put detektovan u populaciji konja 2009. godine, prva detekcija virusa u komarcima je bila 2010. godine, dok su prvi humani slučaj i prvi slučaj u divljim pticama registrovani 2012. godine.\nU nedavnom istraživanju cirkulacije virusa u Vojvodini, otkriveno je da su lokaliteti sa većom srednjom temperaturom vazduha za period od oktobra do aprila i srednjom godišnjom temperaturom imali veći broj zaraženih komaraca. Potvrđeno je da je temperatura glavni faktor koji utiče na cirkulaciju virusa u poluurbanim sredinama, zato što utiče i na populaciju komaraca i na umnožavanje virusa u komarcu.\nKonkretno, model zasnovan na analizi višegodišnjeg niza podataka praćenja brojnosti kućnog komarca, broja slučajeva neuroinvazivnog oblika groznice Zapadnog Nila u Vojvodini i izlaza iz regionalnog klimatskog modela, predviđa dvostruko povećanje broja zaraženih komaraca za svako povećanje temperature za 0,5 °C.\nS obzirom na to da se do kraja veka za Srbiju očekuje srednji porast srednje godišnje temperature od 2,0-4,3 °C, jasno je da će u budućnosti biti neophodno obratiti više pažnje na vektorske bolesti. Najbitnije implikacije ovako projektovanog povećanje temperature su: (i) produženje aktivne sezone komarca, (ii) veći broj generacija komaraca tokom godine, (iii) kraći period inkubacije virusa u komarcu i ubrzana transmisija.\nSa povećanjem temperature možemo da očekujemo porast broja slučajeva groznice Zapadnog Nila kao i širenje zaraze u oblasti koje u prethodnim godinama nisu imale registrovane slučajeve.\nVarijabilnost temperature vazduha, relativne vlažnosti, i količine padavina na godišnjem i dekadnom nivou bitno utiču na epidemiologiju vektorskih bolesti, životni ciklus vektora, razvoj patogena i parazita, kao i interakciju između vektora i domaćina.\nJasno je da značajne promene i lokalna kolebanja meteoroloških elemenata u odnosu na višegodišnji prosek i sve češće pojave ekstremnih vremenskih prilika dovode do neočekivanog ponašanja populacije vektora. Ovo sugeriše da nadzor i kontrola vektorskih bolesti sve više poprimaju lokalni umesto globalnog karaktera.\nKlimatske promene mogu da prouzrokuju porast broja slučajeva već prisutnih bolesti kao što su virus Zapadnog Nila i malarija, kao i unošenje i širenje tropskih bolesti koje nisu bile prisutne na teritoriji Srbije (čikungunja, denga, zika, groznica doline Rift, japanski encefalitis).\nZa ublažavanje ovog rizika potrebno je napraviti naučno zasnovan nacionalni plan za nadzor i borbu protiv (ili kontrolu) vektorskih bolesti, koji bi pružio osnovu za izradu regionalnih i lokalnih planova.\nNajnovije informacije o virusu Zapadnog Nila možete da pratite na sajtu Evropskog centra za sprečavanje i kontrolu bolesti (ECDC: WNV)\nMina Petrić (Avia-GIS NV), je student na dvojnim doktorskim studijama na Univerzitetu u Gentu i Univerzitetu u Novom Sadu sa fokusom na numeričko modeliranje uticaja meteoroloških uslova na dinamiku populacije vektora komarca. Uključena je u EHS projekat (C3S, ECMWF), u okviru kog se bavi analizom uticaja klimatskih promena na distribuciju vektora i vektorskih bolesti u Evropi.\n: Saznajte na koji način se prenosi virus Zapadnog Nila, nakon koliko dana od ujeda komarca se javljaju prvi simptomi bolesti, kao i koje su najbolje mere zaštite od ovog virusa.\n: Iako su vakcine i lekovi uspeli da se za neke bolesti pokažu kao adekvatni "protivotrovi", neki virusi, poput skorašnje epidemije ebole u Africi, dokaz su da smo daleko od konačne pobede nad ovim neprijateljem\nVirus Zapadnog NIla Virusi Klima komarci klimatske promene Odabrano Ekologija


Učenici iz Čačka na radionici programiranja mobilnih aplikacija - Ozonpress :: internet portal\nZa učenike koji su bili finalisti ovogodišnjeg IT karavana, takmičenja iz digitalne pismenosti i bezbednosti Ministarstva trgovine, turizma i telekomunikacija, među kojima su i učenici iz Čačka, održane su radionice iz programiranja mobilnih aplikacija, mBot robota i 3D modelovanja, u okviru Evropske nedelje kodiranja (EU Code Week).\nDržavna sekretarka u Ministarstvu trgovine, turizma i telekomunikacija Tatjana Matić, poručila je učenicima osnovnih škola, da nastave da unapređuju svoje digitalne veštine kako bi iskoristili sve prednosti novih tehnologija.\nRepublika Srbija svake godine učestvuje u Evropskoj nedelji kodiranja, koja je pokrenuta 2013. na inicijativu mladih savetnika Digitalne agende EU, sa ciljem promocije programiranja i digitalne pismenosti.\nProšle godine u ovoj akciji učestvovalo je rekordnih 2,7 miliona ljudi u 74 zemlje. Ove godine nedelja kodiranja obeležava se od 5. do 20. oktobra.


Demokrate će podržati novu Vladu – Portal Podgorica\nPredsjedništvo Demokratske Crne Gore jednoglasno je odlučilo da poslanici te partije glasaju za izbor nove crnogorske Vlade.\nIz Demokratske Crne Gore saopšteno je da je Predsjedništvo donijelo odluku o podršci predloženom sastavu nove Vlade, poštujući izbornu volju građana, složenu ekonomsko-socijalnu i zdravstvenu situaciju i potrebu da se što prije konstituiše nova demokratska vlast.\nPredsjedništvo Demokrata smatra da novoj Vladi treba dati šansu.\n“Bez obzira na nepoznanice koje su pratile pregovarački proces, odustajanje pojedinih kandidata, odricanje od kandidata, odustajanje od utvrđene metodologije pregovaračkog procesa, te diskriminaciju najvećeg broja predstavnika političkih subjekata, zatim nepoštovanja dogovora i prve izjave tri lidera”, kaže se u saopštenju.\nNavodi se da zbog promjene metodologije i samostalnog pristupa u sačinjavanju predloga, mandatar Zdravko Krivokapić i svi članovi Vlade preuzimaju najveću odgovornost, ali i slavu za njene rezultate.\nIz Demokratske Crne Gore dodali su da je sjednica Predsjedništva održana odmah nakon što je Krivokapić upoznao javnost o konačnom predlogu sastava nove Vlade.\n“Na ovaj način, Predsjedništvo, kao nadležni organ Demokratske Crne Gore, donijelo je odluku u najkraćem mogućem roku, krunišući tako odgovorno djelovanje Demokrata u procesu smjene dosadašnje vlasti na bazi izborne volje građana”, zaključuje se u saopštenju.\nPolicija zabranila ugostiteljima protest ispred Vlade\nFormirano Vijeće za nacionalnu bezbjednost: Ovo su...\nVlada danas počinje sa smjenama u državnim...


Indija: Pakistan je teroristička država - Sputnjik Srbija\n19:48 14 Avgust 2020\nIndija: Pakistan je teroristička država\n16:02 18.09.2016 (osveženo 16:12 18.09.2016) Preuzmite kraći link\nIndijski ministar unutrašnjih poslova Radžnat Sing nazvao je Pakistan „terorističkom državom“ nakon napada na vojnu bazu u indijskom delu Kašmira.\nPakistan: Napad na džamiju — 25 mrtvih\n„Pakistan je teroristička država, tako je treba identifikovati i izolovati“, rekao je Sing, koji nije direktno optužio Pakistan za napad, navodi AFP.\nIndijski premijer Narendra Modi zavetovao se da će biti kažnjeni odgovorni za, kako je rekao, „odvratni“ i „kukavički“ napad na vojnu bazu u oblasti Kašmira kojom upravlja Indija, u kojem je ubijeno 17 vojnika.\n„Snažno osuđujemo kukavički teroristički napad u Uriju. Uveravam naciju da oni koji stoje iza tog odvratnog napada neće proći nekažnjeno“, napisao je Modi na Tviteru.\nU napadu ekstremista na sedište jedinice indijske vojske u blizini granice sa Pakistanom ubijeno je 17, a ranjeno 35 vojnika, što taj napad čini najsmrtonosnijim u Kašmiru poslednjih godina, saopštili su indijski zvaničnici.\n„Četvorica ekstremističkih komandosa, pripremana za borbu do smrti, ubijena su nakon upada vojske u bazu u Uriju u blizini granice sa Pakistanom“, saopštili su zvaničnici indijske vojske.\nVojska je angažovala helikoptere za evakuaciju 35 ranjenih vojnika, saopštilo je Ministarstvo odbrane u Nju Delhiju.\nPolicijski izvor je potvrdio Rojtersu da je 17 indijskih vojnika ubijeno, što je teži napad od januarskog napada na Pandžab za koje je Indija okrivila pakistanske ekstremiste.


Ipak, dobra ideja, motivisanost proizvođača i njihova želja da ponude najbolje što mogu, nije sasvim dovoljna za uspeh. Promocija proizvoda i plan dugoročnog razvoja važne su komponente poslovanja, pa je u ovom segmentu od neprocenjivog značaja imati oslonac u nekom iskusnijem.\nUpravo tu vrstu podrške dobili su posvećeni i motivisani proizvođači sa juga Srbije koji uspevaju da sveže voće i povrće sa lokalnih njiva pretoče u sjajne ručno rađene proizvode. Njihova energija bila je inspiracija Coca-Cola sistemu da pokrene projekat kojim će podržati male preduzetnike i pružiti podršku u razvoju njihovog poslovanja. U saradnji sa Smart kolektivom i Privrednom komorom Srbije, kompanija je kroz program "Stižemo sa juga" odabrala devet preduzetnika koji posluju južno od Beograda i pružila im priliku da kroz mobilne radnje koje će biti instalirane u 10 gradova Srbije u okviru manifestacije "Izađi mi na teglu" kao i online kanal stizemosajuga.rs, prodaju i promovišu svoje proizvode.\nDodatno, za odabrane preduzetnike predviđena je i četvoromesečna razvojna podrška kao i podrška mentora kompanije, čija su internacionalna iskustva neprocenjiva za razvoj poslovanja.\nProjekat je zvanično promovisan u avgustu na zemunskom keju, a Beograđani su prvi bili u prilici da uživaju u delikatnim i pikantnim ukusima domaćih proizvoda.\nMajstori u pripremi ajvara "na sto načina", ljutenica, trljanica, malidžana i drugih manje ili više poznatih specijaliteta juga, osim slanih đakonija, predstavili su i slatku zimnicu džemove, marmelade i domaće slatko. Kandiranim voćem, voćnim sirćetom za koje tvrde da ima lekovita svojstva, brašnom od mešavine integralnog zrnevlja, proizvođači sa juga u potpunosti su očarali prestonicu i krenuli na put osvajanja simpatija zemljaka širom Srbije.\nUkoliko i vi želite da uživate u proizvodima izrađenim po tradicionalnim recepturama "Radanske Ruže", "Naninog recepta sa juga", "Organic tea Serbia", "Polo", "Vinarije Status", "Jastrebačke priče", "Chrono", "Fišeka", "Agro Irisa", putujuće radnje posetiće u narednom periodu Zaječar, Dimitrovgrad, Belu Palanku i Leskovac.\nZa sve oni koji nisu u prilici da susretnu sjajne proizvođače i upoznaju sa sa njihovim proizvodima, na raspolaganju je online prodavnica stizemosajuga.rs u kojoj vas čekaju sjajni proizvodi koji će sigurno osvojiti naklonost, simpatij i srca.


Gran pri „Mačku u čizmama“ Dečijeg pozorišta Republike Srpske - LookerWeekly.com magazin\n· 22/09/2018 ·3 min read\nPredstava „Mačak u čizmama“, reditelja Todora Valova u izvođenju Dečijeg pozorišta Republike Srpske, Banja Luka, Republika Srpska, dobitnik je Gran prija (Grand prix) za najbolju predstavu u celini jubilarnog, 25. Festivala pozorišta za decu koji je od 16. do 21. septembra održan u Subotici.\nNagrada je uručena na ceremoniji zatvaranja festivala sinoć (petak, 21. septembar)u Dečjem pozorištu u Subotici.\n„Predstava „Mačak u čizmama“ kroz ideju: da je promišljanje životnih situacija najbolji put do uspeha, promoviše sklad između znanja i veštine, kao i kreativnosti i mašte. Izražajnim scenskim jezikom, izvanrednom kolektivnom glumačkom igrom i animacijom lutaka i objekata na sceni, ova predstava donosi čaroliju u svet dečije mašte i briše granicu između mogućeg i nestvarnog“ – navodi se u odluci žirija festivala u sastavu Marijana Prpa Fink, predsednica i Henrik Koler i Đula Urban, članovi.\nNagrada za najbolju režiju dodeljena je Jeržiju Bijelunasu (Jerzy Bielunasu)za režiju predstave „Tiha“ u izvođenju Pozorišta za decu Jan Dorman, Bedzin, Poljska.\n„RežiserJerzy Bielunasu, u predstavi „Tiha“ gradi atmosferu priče iz sveta mitologije i probranim scenskim jezikom uvodi decu u svet tajanstvene tišine. Harmonija koju čini mesto šume i kreacija lutaka čini ovog reditelja autentičnim stvaraocem“ – obrazložili su članovi žirija.\nNagrada za najbolju scenografiju pripala je Evi Farkaševoj za scenografiju predstave „Prodavnica igračaka“ u izvođenju Gradskog pozorišta Podgorica, Crna Gora, dok je Nagrada za najbolju originalnu muziku dodeljena Peteru Kusuza muziku u predstavi „Džumbus“ u izvođenju pozorišta Werk89, Beč, Austria, a Nagrada za najbolje estetsko i tehnološko rešenje lutaka Irini Somboracza predstavu „Tobi“ u izvođenju Pozorišta za decu i mlade, Skoplje, Makedonija.\nŽiri je dodelio i pet ravnopravnih nagrada za glumačko/animatorsko majstorstvo i to Filipu Eldanuza ulogu u predstavi „Jaje“,Andi Rubinsteinza ulogu u predstavi „Tajni život pelena“, Petri Nađza ulogu u predstavi „Doživljaji veverice Majka”, Goranu Smoljanoviću i Dejanu Fajferuza uloge u predstavi „Majstori”.\nPredsednica žirija Marijana Prpa Finkzahvalila se organizatorima na veoma raznovrsnom programu, ocenivši da su ih stavili pred izazov da biraju najbolje stvaralaštvo iz dvanaest zemalja.\n„Mi smo, naravno, imali naše profesionalne kriterijume za izbor najboljih u ponuđenom programu, ali smo takođe razmišljali i o tome šta ispunjava dečiju dušu iznutra, jer od toga, u stvari, deca rastu. I, naravno, naše veliko zadovoljstvo je što su sve predstave bile veoma dobro posećene, što je bilo mnogo dece koja su na taj način učestvovala na najbolji mogući način u ovom festivalu“ – poručila je Prpa Fink.\nZavršnu reč festivala uputio je ovogodišnji dobitnik nagrade „Mali Princ“Vjeslav Hejno koji je ocenio da su razvojem u poslednjih 50 godina deca uspela da dobiju svoje pozorište, koje je odraz života, zahvaljujući kojem oni uspevaju da ga prepoznaju i da žive sa njim.\n„Posmatrajući pozorište za decu mnogo godina, vidim kako nastaju posebne lutkarske i dramske škole za decu. Isto tako i da se razvija teatralna misao pozorišta za decu. Nema sumnje da pozorište za decu poslednjih godina sve više stiče jednu, zaista, ozboljnost, zrelost, da su tu prepoznatljivi i emocije i vrednosti i nema nikakve sumnje da je to rezultat jednog velikog rada i dostignuća“ – smatra Hejno.\nBen Akiba comedy club: Jelena, Aleksandar i Nemanja\nSerija predavanja u JDP-u


Đukanović nakon posjete UAE: Investitori posebno zainteresovani za Luku Bar – Pljevaljske novine\nPočetna / Vijesti / Politika / Đukanović nakon posjete UAE: Investitori posebno zainteresovani za Luku Bar\nPljevaljske Novine novembar 25, 2019\tPolitika Ostavite komentar 489 Pregledi\nInvestitore iz Ujedinjenih Arapskih Emirata interesuju Luka Bar, turizam, proizvodnja hrane, kazao je predsjednik Crne Gore Milo Đukanović, nakon prve zvanične posjete toj zemlji, prenosi CDM.\n“Ono što je važno je da su Emirati bili naša veza sa regijom Bliskog Istoka i zaliva, gdje je Crna Gora iskoristila priliku da se dobro pozicionira kao akter globalne spoljne politike. Susreti sa predstavnicima UAE su uvijek bili prilika da se razmijene iskustva koja su vrlo slična, imajući u vidu da živimo u nestabilnim regionima. Crna Gora je kao članica NATO-a kontributor nečega što je globalna stabilnost i to je bila druga linija naše saradnje sa UAE, koji su negdje takođe strateški partner NATO-a i koji zajedno sa NATO Alijansom rade na projektovanju globalne stabilnosti”, kazao je Đukanović.\n“Do sada imamo četiri krupna i mnogo sitnih investitora. Naše iskustvo sa krupnim investitorima posebno je vrlo pozitivno i to je bio razlog zbog čega smo danas razgovarali o mogućnostima unapređenja ekonomske saradnje. Posebna je tema interesovanja investitora iz ove zemlje Luka Bar. Takođe, tu su neki novi projekti u turizmu, a takođe treća značajna oblast je proizvodnja hrane”, istakao je Đukanović.\n“U oblasti turizma, pored pozitivnog iskustva koje imamo u Porto Montenegru i Porto Novom, postoji nekoliko interesantnih lokacija i na moru i na planinama, gdje investitori iz Emirata žele da učestvuju u turističkom razvoju”, kazao je on.\n“Svaki novi hotel i svaki novi rizort je potrošač hrane i za nas je pitanje da li ćemo tu potrošnju zadovoljavati samo uvozeći hranu ili ćemo nešto učiniti da dodatno iskoristimo neiskorišćene poljoprivredne površine u Crnoj Gori i da proizvedemo dovoljno hrane za našu turističku potrošnju i pospješimo izvoz. To je vrlo zanimljivo stranim investitorima, posebno iz ove zemlje”, navodi Đukanović.\nPrethodna Milijarder se kandidovao za predsjednika SAD-a\nSledeća Golubović za „Vijesti“: Zagađenje i depopulacija najveći problemi Pljevalja


Завод за заштиту природе Србије - Održan 14. Međunarodni sajam EcoFair\nOdržan 14. Međunarodni sajam EcoFair\nMeđunarodni sajam zaštite životne sredine i prirodnih resursa – EcoFair ima privredno-edukativni karakter. Ovogodišnji EcoFair tematski je bio posvećen sistemu i mehanizmima zaštite životne sredine, sa posebnim akcentom na „cirkularnu ekonomiju“, industriju reciklaže, upravljanje otpadom, komunalne tehnologije, zaštitu prirode i prirodnih resursa od zagađenja.\nOba programa Sajma, izlagački i stručni prateći, obuhvataju sve segmente zaštite životne sredine: zemljište, vazduh, vodu, prirodne resurse, reciklažu, berze ekoloških usluga, lokalnu samoupravu, komunalnu opremu, nevladin sektor koji se bavi zaštitom životne sredine.\n14. Međunarodni sajam zaštite životne sredine EcoFair održan je kada i 13. Međunarodni sajam energetike pod zajedničkim nazivom „Nova energija“, u periodu od 04. do 06. oktobra 2017. godine. U periodu održavanja ovih sajmova realizovan je i Šesti ISEC međunarodni sajam urbanih tehnologija – Pametni i sigurni gradovi u sredu 4. oktobra na štandu EPS-a.\nSajmove je otvorila Mirjana Filipović, državni sekretar u Ministarastvu rudarstva i energetike Republike Srbije, a prisutnima se na svečanom otvaranju obratio i Milorad Grčić, v.d. direktora Elektroprivrede Srbije.\nZavod za zaštitu prirode Srbije kao učesnik Sajma EcoFair, predstavio je oblast zaštite prirode na svom štandu gde je dat prikaz aktuelnosti u realizaciji projekata i aktivnosti u oblasti zaštite vrsta u prirodnim staništima i urbanim sredinama, kao i značaj zaštićenih područja.\nU istom kontekstu u okviru „ekološkog“ konferencijskog programa, Zavod je predstavio aktuelnosti i rezultate u zaštiti prirode 05. oktobra, kada je dr Rastko Ajtić održao prezentaciju na temu „Mere zaštite biodiverziteta“, dok je Dragan Pavićević, kao autor predstavio dva najnovija postera iz serijala „Biodiverzitet Srbije“ – Retke i ugrožene vrste pravokrilaca (orthoptera) Srbije i Vodene device (zugoptera) Srbije. Istog dana, na štandu Zavoda realizovana je obrazovna akcija „Znanjem protiv straha“, kada su posetioci imali priliku da saznaju nešto više o zmijama.\nOdržavanje Sajma zaštite životne sredine i Sajma energetike kao jedinstvene manifestacije, rezultat je programsko-organizacionog koncepta koji proizilazi iz neophodnosti povezivanja u održivu celinu proizvodnje obnovljivih i neobnovljivih izvora energije, problematike energetske efikasnosti, zaštite prirode i životne sredine, upravljanje prirodnim resursima, otpadom i reciklažom i svim propratnim tehnologijama koje ih podržavaju.


Američki ambasador u BiH: Nadamo se da će Dodik promicati sigurnost i stabilnost BiH\nAmbasador SAD u BiH Eric Nelson\nAmbasador SAD-a u BiH Eric Nelson komentarisao danas u Banja Luci američko sankcionisanje Milorada Dodika, koji se nadao da će mu sankcije ukinuti administracija Donalda Trumpa.\nNelson je naveo da su sankcije za Dodika koje su mu uvedene 2017. godine donijete u Washingtonu na „osnovu specifičnih djelovanja i prijetnji koje su dolazile od strane gospodina Dodika”.\n„Znači to je nešto o čemu se u Washingtonu odlučuje”, rekao je Nelson.\nAmbasador SAD-a u BiH kaže da se raduje narednim susretima i razgovorima sa Miloradom Dodikom, koji danas obnaša funkciju predsjedavajućeg Predsjedništva BiH.\n„I nadamo se da će sve aktivnosti djelovanja gospodina predsjedavajućeg ustvari promovirati sigurnost i stabilnost Bosne i Hercegovine”, kaže Nelson.\nAmerički ambasador boravi u posjeti Banja Luci gdje je razgovarao sa zvaničnicima entiteta Republika Srpska.\nJedna od tema je bila put BiH ka NATO savezu, a Nelson kaže da je stavove zvaničnika iz Republike Srpske koji se tome protive, dodavši da će to biti tema narednih godina. Inače, političari iz Republike Srpske predvođeni Dodikom su protivnici članstva BiH u NATO.\nNelson je također rekao da namjerava putovati širom BiH i razgovarati sa građanima i od njih čuti šta je potrebno za napredak zemlje.\nDodik se našao pod sankcijama zbog nepoštivanja Dejtonskog sporazuma i zbog toga što predstavlja značajnu prijetnju suverentitetu i teritorijalnom integritetu BiH.\nUred za kontrolu strane imovine Ministarstva finansija SAD-a je izrekao sankcije Dodiku zbog nepoštivanja Dejtonskog sporazuma i što predstavlja prijetnju suverenitetu i teritorijalnom integritetu BiH.\nSankcije uključuju blokiranje imovine u SAD-u i državljanima SAD je uglavnom zabranjeno da imaju transakcije sa Dodikom.\nDodik je uvođenje sankcija obrazlagao odmazdom ambasadorice Maureen Cormack, koju je u februraru ove godine naslijedio Nelson.\nAmbasadori su se promijenili, a sankcije su ostale. U izjavi koju dao pred američkim Senatom prije preuzimanja funkcije ambasadora, Nelson je rekao da ciljane sankcije u BiH i dalje mogu biti efikasan lijek kada je riječ o prijetnji miru i stabilnosti u BiH.\n„Naš prioritet će biti poboljšanje sigurnosti”, rekao je Nelson pred Senatom. „U tom smislu će Sjedinjene Države nastaviti nastaviti borbu protiv zlih stranih utjecaja, nasilnog ekstremizma, one će jačati provođenje zakona, i pomoći u ojačanju granica BiH.”\nU međuvremenu pod sankcijama se našao i Dodikov stranački kolega Nikola Špirić zbog sumnje da je umiješan u korupciju.\nŠpirić je danas član Kolegija Doma naroda Parlamenta BiH, a do sada nisu objelodanjene detaljnije informacije o Špirićevoj upletenosti u korupciju niti da se protiv njega vodi neka istraga u BiH.\nSankcije Špiriću podrazumijevaju zabranu ulaska u SAD, a isto važi i za njegovu porodicu. On je negirao umiješanost u korupciju, a zbog svega je kritikovao bivšu ambasadoricu Cormack.\nAmerički ambasador u BiH razgovarao sa zvaničnicima Republike Srpske