10 najboljih hotela u blizini: Moskovskiy Metropoliten\nNoćenja s doručkom u Tverskaja\nHoteli u: Patrijaršijska jezera (Zvezdice: 3)\nHoteli za poslovna putovanja u Patrijaršijska jezera\nHoteli sa bazenima u Crveni trg i Kitaj-gorod\nOstale vrste smeštaja u Hamovniki\nHoteli u blizini: Moskovskiy Metropoliten\nNajbolji hoteli u blizini: Moskovskiy Metropoliten, Moskva\nČitajte komentare o: Moskovskiy Metropoliten\n549 od 4.734 objekta odgovara vašim filterima. Obriši sve filtere\nFiltrirajHoteli50 km od lokacije Moskovskiy Metropoliten\nDubininskaya st., 33V, Moskva 115054, Rusija\n5,1 km od: Moskovskiy Metropoliten\n3,0 km od: Moskovskiy Metropoliten\nBr. 1 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 619 hotela u Moskvi\n2,3 km od: Moskovskiy Metropoliten\nBr. 2 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 619 hotela u Moskvi\n0,6 km od: Moskovskiy Metropoliten\nBr. 3 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 619 hotela u Moskvi\n3,3 km od: Moskovskiy Metropoliten\nBr. 4 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 619 hotela u Moskvi\n2,9 km od: Moskovskiy Metropoliten\nBr. 5 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 619 hotela u Moskvi\n71 Izmaylovskoye highway, 3v, Moskva 105613, Rusija\n14,1 km od: Moskovskiy Metropoliten\n0,3 km od: Moskovskiy Metropoliten\nBr. 6 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 619 hotela u Moskvi\n3,2 km od: Moskovskiy Metropoliten\nBr. 7 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 619 hotela u Moskvi\n2,2 km od: Moskovskiy Metropoliten\nBr. 8 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 619 hotela u Moskvi\n2,0 km od: Moskovskiy Metropoliten\nBr. 9 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 619 hotela u Moskvi\nBr. 10 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 619 hotela u Moskvi\n1,5 km od: Moskovskiy Metropoliten\nBr. 11 u pogledu odnosa cena/kvalitet od 619 hotela u Moskvi


Seminari za predstavnike političkih partija/stranaka, nezavisne kandidate i predstavnike institucija vlasti - Sarajevo, Mostar, Banja Luka, Brčko\nSeminar za predstavnike političkih partija/stranaka, nezavisne kandidate i predstavnike institucija vlasti\n„JAVNE LIČNOSTI I JAVNI INTERES - Odgovornost i komunikacija sa medijima“\nSarajevo, četvrtak, 13. septembar/rujan 2012\nHotel Europe, početak u 9.30\nMostar, petak 14. septembar/rujan 2012\nHotel Ero, početak u 9.30\nBanja Luka, četvrtak 27. septembar/rujan 2012\nBrčko, petak 28. septembar/rujan 2012\nVijeće za štampu u BiH, u saradnji sa Predstavništvom Fondacije Konrad Adenauer u BiH, organizira niz seminara za nezavisne kandidate, predstavnike političkih partija i institucija vlasti u BiH o temi „Javne ličnosti i javni interes – Odgovornost i komunikacija sa medijima“.\nPrvi u nizu seminara, održaće se u Sarajevu, četvrtak, 13. septembra/rujna, hotel Europe, s početkom u 9.30, a nakon toga će uslijediti seminar u Mostaru, 14. septembra/rujna, u hotelu Ero.\nVijeće za štampu u BiH, putem ovih seminara, ima za cilj da učesnike upozna sa odredbama Izbornog zakona Bosne i Hercegovine, Kodeksom za štampu i online medije BiH i Žalbenom procedurom Vijeća za štampu u BiH, i time doprinese osiguravanju prava javnosti na istinitu i profesionalnu informaciju.\nPoseban akcenat će se staviti na Poglavlje 7 – Ponašanje u izbornoj kampanji i Poglavlje 16 – Mediji u izbornoj kampanji Izbornog zakona BiH, kojima se regulira javna komunikacija političkih stranaka/partija i nezavisnih kandidata i odnosi sa medijima tokom predizborne kampanje. Poznavanje ovih odredbi podjednako je važno i za predstavnike političkih partija i za medije.\nPored navedenog, na Seminaru će se govoriti i o primjeni Zakona o zaštiti od klevete te o političkom komuniciranju u Europskoj uniji i uspostavljanju dijaloga između politike, medija i javnosti.\nSeminar u Sarajevu će otvoriti Izvršna direktorica Vijeća za štampu u BiH, gđa Ljiljana Zurovac i direktorica Predstavništva Fondacije Konrad Adenauer u BiH, gđa Sabina Woelkner, a predavači su g. Mehmed Halilović, medijski ekspert i pravni savjetnik u Internewsu i gđica Isabella Kurkowski, medijska konsultantica u Vijeću za štampu BiH.\nSeminari će se također održati u Banjaluci, 27. septembra/rujna i Brčkom, 28. septembra/rujna 2012. godine.


REHABILITACIJA PUTA ZA ALjINOVIĆE | Polimlje.info\nREHABILITACIJA PUTA ZA ALjINOVIĆE\nPosao vredan 229 miliona dinara finansiraće Svetska banka\nRadiće se popravka i ojačanje kolovoza u dužini od 20 km od Nove Varoši do Aljinovića\nNakon dobijanja vrednog posla na izgradnji novog mosta mosta na Limu u Prijepolju i početka radova na ovom objektu, na tenderu između više ponuđača putari iz Prijepolja i Užica odabrani su za izvođenje radova na još jednom značajnom poslu. Reč je o rehabilitaciji turističkog putnog pravca od Nove Varoši odnosno magistralnog puta na Branoševcu do Aljinovića ili tačnije do mesta odakle počinje teritorija opštine Sjenica u dužini od 20 km.\nVrednost ovog posla je 229 miliona dinara, a radovi će biti finansirani iz kredita Svetske banke.\nPrema informacijama koje smo dobili od Sabahudina Kozice upravnika gradnje u Prijepolju AD «Putevi» iz Užica, u okviru proejktnom dokumentacijom predviđenih radova u ovom poslu radiće se na popravkama sistema za odvodnavanje, zatim ojačanju postojećeg kolovoza što podrazumeva i osvežavanje novom asfaltnom podlogom ovog putnog pravca. Takođe predviđeno je na određenim deonicama i minimalno proširenje kolovoza, kao i postavljanje nove saobraćajne signalizacije.\nPoslednji radovi na rekonstrukciji ovog putnog pravca izvedeni su 80-ih godina prošlog stoleća, a ovaj put iako u putnoj klasifikaciji ima turistički karakter a ne magistarlni, ipak, predstavlja najkraću asfaltnu vezu od Prijepolja prema Aljinovićima i Sjenici i dalje prema Novom Pazaru. U situaciji kada se decenijama odlaže izgradnja novog magistralnog puta kroz kanjon Mileševke ovaj putni pravac, izgleda još zadugo biće najkraća asfaltna veza od Sjenice prema Novoj Varoši, Priboju i dalje prema BiH.\nAD «Putevi» iz Užica pored dobijanja ovog zaista vrednog posla, užurbano radi na izgradnji novog mosta na Limu u Prijepolju, ali i na izgradnji zaobilaznice oko Bijelog Polja. Ovo preduzeće angažovano je i na drugim poslovima u Crnoj Gori, a u Srbiji očekuju i nove poslove na koridoru 10.\nRadiće se popravka i ojačanje kolovoza u dužini od 20 km od Nove Varoši do Aljinovića Nakon dobijanja vrednog posla na izgradnji novog mosta mosta na Limu u Prijepolju i početka radova na ovom objektu, na tenderu između više ponuđača putari iz Prijepolja i Užica odabrani su za izvođenje radova na još jednom značajnom poslu. Reč je o rehabilitaciji turističkog putnog pravca od Nove Varoši odnosno magistralnog puta na Branoševcu do Aljinovića ili tačnije do mesta odakle počinje teritorija opštine Sjenica u dužini od 20 km.\nFound in section: Dogadjaji, Politika\nPrevious Topic: Visok vodostaj Lima onemogućio radove na postavljanju treće stope mosta u koritu reke\nNext Topic: OKRUŽNA SMOTRA RECITATORA


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Politika :: Benefiti ulaska u NATO će tek biti vidljivi\nSEKULIĆ SAOPŠTIO 04. 06. 2018. 14:55 >> 14:46 1\nBenefiti ulaska u NATO će tek biti vidljivi\nČlanstvo Crne Gore u NATO ispunilo je očekivanja većine građana, a dodatni benefiti, kroz sigurnost granica i neba, i stranih direktnih investicija će tek biti vidljivi, smatra poslanik Demokratske partije socijalista (DPS), Predrag Sekulić.\nOn je rekao da vjeruje da sada niko od građana nema dilemu oko toga da li je Crna Gora trebala da postane članica NATO-a ili ne.\n"Vjerujem da većina građana godinu kasnije apsolutno podržava članstvo u NATO i da shvataju šta je sve Crna Gora dobila članstvom, koje sve benefite imamo", kazao je Sekulić agenciji Mina.\nPrema njegovim riječima, pravi ekonomski benefiti tek slijede, kada je riječ povećanju direktnih investicija i da je benefit za sve buduće generacije bezbjednosna sigurnost.\n"Na ovim prostorima to ima veliki značaj, jer znamo da su još mnoga pitanja ostala otvorena, i da je ovaj prostor veoma podložan ne samo uticajem velikih sila, nego i onome što je pitanje korekcije i prekrajanja granica, istorijskih pravdi i nepravdI", dodao je Sekulić.\nOn je rekao da ne treba zaboraviti da je stav građana o NATO-u potvrđen i na predsjedničkim izborima, zato što je predsjednik Đukanović bio personifikacija našeg puta u NATO.\nNATO Predrag Sekulić


24-01-2021 09:55 Izdvojeno Srbija Politika\nNemačka Vlada podržava i pomaže rad kosovskog Specijalnog tužilaštva za ratne zločine, piše u odgovorima na upit poslanika u koje DW ima uvid.\nŠiptarski teroristi. (Foto: Pravda)\nOpoziciona Levica kritikuje da je Berlin godinama tolerisao zločine.\nZvanični Berlin pridaje "veliki značaj" Specijalnom tužilaštvu koje se bavi zločinima Oslobodilačke vojske Kosova (UČK). "Iz perspektive Savezne Vlade, rasvetljavanje ratnih zločina i povreda ljudskih prava ima centralnu ulogu u okviru procesa pomirenja", piše u odgovoru nemačke Vlade na parlamentarni upit Levice.\nDojče vele ekskluzivno ima uvid u taj dokument.\n"Korupcija i organizovani kriminal i dalje predstavljaju centralne izazove za politiku i ekonomiju Republike Kosova", piše dalje u odgovorima.\nPoslanike Levice je zanimalo da li su nemačke vlasti prećutno pristajale na saradnju sa kosovskim liderima poput Hašima Tačija, koji su, tek dvadeset godina od rata, optuženi za ratne zločine. Iz Berlina odvraćaju da su, posle izbora na Kosovu 2001. sarađivali sa izabranim predstavnicima, ali uvek naglašavali značaj razjašnjavanja ratnih zločina.\nU odgovoru Vlade navodi se da je podržavan i rad Haškog tribunala, i Specijalnog suda i tužilaštva za Kosovo kojem se pomaže "finansijski i u okviru pravne pomoći". "Savezna vlada je uz to sekundirala troje zaposlenih u kosovsko Specijalno veće i kancelariju Specijalnog tužioca."\n"Nemačka Vlada snosi deo odgovornosti"\nPrema rečima Sevim Dagdelen, poslanice nemačke Levice koja je postavila upit, godinama su "ignorisane i zataškavane" optužbe protiv Hašima Tačija i njegovih "mafijaških struktura".\nDagdelen navodi saznanja specijalnog izvestioca Saveta Evrope Dika Martija, bivše tužiteljke Haškog tribunala Karle del Ponte, ali i nemačke obaveštajne službe BND koja je još 2005. povezivala kosovske lidere sa organizovanim kriminalom. Taj izveštaj je u celosti procurio kroz objave Vikiliksa.\n"Nemačka Vlada snosi deo odgovornosti što su teška krivična dela na Kosovu do danas ostala nekažnjena i što korupcija još cveta", navodi Dagdelen za DW.\nNa nekoliko pitanja Levice odgovori nisu preneti jer se klasifikuju kao "tajna" i obuhvataju saznanja nemačkih službi. Recimo, da li Berlin ima saznanja da su ljudi iz ŠIK (tajne policije UČK odgovorne za likvidaciju političkih protivnika) i danas u obaveštajnim vrhovima Kosova? I da li su kosovske tajne službe na meti imale i Unmik, Euleks ili Kfor kako bi podrile istrage protiv Tačija i drugih?\n"Komandanti UČK su dvoreni kao saveznici u protivpravnom ratu NATO 1999. i podržavani na putu ka najvišim funkcijama u politici i tajnim službama", kritikuje Dagdelen. "Nije čudo da nemačka Vlada svoje mračne kosovske veze drži pod oznakom tajnosti."\nMerodavni pregovori u Briselu\nNeka pitanja odnose se na aktuelne pregovore Beograda i Prištine. U nemačkoj Vladi otkrivaju da su predstavnici EU i Sjedinjenih Država učestalo razgovarali o pregovaračkom procesu, ali da EU nije konsultovana o sadržaju takozvanog Vašingtonskog sporazuma. Misli se na dva različita papira koja su u septembru kod Donalda Trampa u Beloj kući potpisali srpski predsednik Aleksandar Vučić i kosovski premijer Avdulah Hoti.\n"Iz perspektive Savezne vlade, merodavan je povratak pregovorima pod vođstvom EU i specijalnog izaslanika Miroslava Lajčaka u julu 2020", navodi se u odgovorima.\nNa pitanje Levice da li je, prema saznanjima Berlina, Vašington favorizovao razmenu teritorija – severa Kosova i Preševske doline – nemačka Vlada podseća da su tu ideju lansirali Vučić i Tači na jednom forumu u Austriji u avgustu 2019. godine.\n"Predstavnici američke administracije su povremeno za medije signalizirali otvorenost za svako rešenje oko kojeg bi se saglasile dve strane, ali i pojašnjavali da SAD ne rade u pravcu promene granica", dodaje se u odgovoru Berlina.\nVučić slagao da smo 4. u Evropi po broju vakcinisanih? Više o tome OVDE.


Mrkonjić Grad: Potpisani ugovori sa Nevladinim organizacijama - ŠIK RADIO\nMrkonjić Grad: Potpisani ugovori sa Nevladinim organizacijama\nU prostorijama JU Kulturni centar “Petar Kočić“ u srijedu, 19. avgusta 2020. godine načelnica opštine Mrkonjić Grad, Divna Aničić potpisala je ugovore sa predstavnicima 19 nevladinih organizacija, za čiju realizaciju je opština Mrkonjić Grad izdvojila oko 23.000 KM u 2020. godini.\nOdobrena su 23 projekta sa različitog aspekta, od 26 prijavljenih na konkurs. Svaka nevladina organizacija pojedinačno je dobila od 500 do 2.500 KM.\nNačelnica Divna Aničić je nakon potpisivanja ugovora istakla da opština Mrkonjić Grad godinama finansira projekte NVO i da je od velikog značaja njihov aktivizam u društvu. Naglasila je da kroz svoje projekte NVO pružaju neku vrstu usluga građanima , te da su oni na neki način produžena ruka Opštinske uprave. U nastavku poslušajte izjavu…\nUdruženju “Mali Princ“ je za realizaciju projekta “Raspjevane pahuljice“ dodijeljeno 500 KM. Predsjednica Udruženja “Mali Princ“, Milijana Malić je navela da svake godine delegira svoj projekat Festival “Raspjevane pahuljice”, medjutim ove godine Festival neće biti održan 01. septembra zbog novonastale situacije u vezi sa virusom korona COVID-19, nego će biti prolongiran kad se steknu uslovi za njegovo odrzavanje. U nastavku poslušajte izjavu…\nUdruženje “Gradsko Pozorište“ za svoj projekat realizacija festivala “Ostajte“ dobilo je 1.700 KM. Ispred Udruženja „Gradsko Pozorište“ prisutnima se obratila profesorica Dubravka Nikolić koja je rekla da se Festival ove godine neće održati, ali da mogu uraditi produkciju bar jedne predstave godišnje. U nastavku poslušajte izjavu…\nUdruženju mentalno oboljelih “Melem“ za realizaciju njihovog projekta odobreno je 500 KM za realizaciju projekta “Razvoj farme koka nosilja“. Saša Tošić, predsjednik Udruženja je pojasnio da u mjestu Baraći imaju baštu gdje mentalno oboljeli rade i dobijaju dnevnice kako bi se osjećali društveno korisnim. Istakao je da je i ove godine od strane opštine podržan njihov projekat za nabavku i uzgoj koka nosilja, dok jaja namjeravaju da podijele socijalno ugroženima i mentalno oboljelima licima. U nastavku poslušajte izjavu…


Ekonomija - datum: 2019-08-20 MINISTARSTVO FINANSIJA PO PETI PUT OVE GODINE PRODALO DRŽAVNE ZAPISE\nDržava se godinama zadužuje Država se zadužila još 24 miliona eura Rok dospjeća zapisa je 182 dana, odnosno 18. februar naredne godine. Na prvoj ovogodišnjoj aukciji prodati su svi državni zapisi od 18 miliona eura, drugoj 24 miliona, trećoj 30 miliona, a na četvrtoj 18 miliona eura\nSvi državni zapisi sa rokom dospjeća od 182 dana, vrijedni 24 miliona eura prodati su na petoj ovogodišnjoj aukciji po prosječnoj stopi od 0,4 odsto. Ukupan iznos dostavljenih ponuda bio je 48 miliona eura, prenijela je juče agencija Mina biznis. Rok dospjeća zapisa je 182 dana, odnosno 18. februar naredne godine. Na prvoj ovogodišnjoj aukciji prodati su svi državni zapisi od 18 miliona eura, drugoj 24 miliona, trećoj 30 miliona eura, a na četvrtoj 18 miliona eura. Prošle godine održano je šest aukcija sa rokom dospjeća od 182 dana. Državni zapisi su diskontovane kratkoročne hartije od vrijednosti, koje CBCG prodaje u ime Ministarstva finansija, u cilju održavanja tekuće likvidnosti budžeta. Zapisi se prodaju kao diskontovane hartije, metodom aukcije, po cijeni nižoj od nominalne vrijednosti, dok se otplaćuju po nominali na dan dospijeća. Razlika između nominalne vrijednosti i kupovne cijene predstavlja zarađenu kamatu na investiciji. Ministarstvo finansija obavezno je da na dan dospijeća isplati obaveze po emitovanim državnim zapisima. â Prema podacima koje je objavilo Ministarstvo finansija u Izvještaju o državnom dugu na kraju septembra 2016. godine, Crna Gora po osnovu državnih zapisa tada je dugovala 91,11 miliona eura. Vlada je tokom 2016. godine imala osam emisija državnih zapisa ukupne vrijednosti 184,48 miliona eura. Od početka te godine održano je sedam aukcija državnih zapisa sa rokom dospijeća od 182 dana i jedna sa rokom dospijeća od 56 dana. Sedam aukcija sa rokom dospijeća od 182 dana održano je 2015. godine, dok je 2014. godine održano 12 aukcija sa rokom dospijeća 182 dana i tri sa rokom dospijeća od 91 dan. Državni zapisi su u 2016. godini poslednji put emitovani 31. avgusta, kada se država zadužila za dodatnih 20,9 miliona eura po kamati od 2,18 odsto.\nNa drugoj strani, kamate na kredite za privredu i građane značajno su veće u odnosu na kamate po kojima banke koje posluju na domaćem tržištu plasiraju kredite građanima i privredi. Tako je, prema podacima Centralne banke, prosječna ponderisana nominalna kamatna stopa banaka na ukupno odobrene kredite iznosila oko sedam odsto.\nKad je u pitanju 2019. godina – Ministarstvo finansija je tokom aprila i maja emitovalo obveznice u iznosu od 190 miliona eura. Od ovog iznosa, 140 miliona eura emitovano je sa rokom dospijeća od pet godina i kamatnom stopom od tri odsto, dok je 50 miliona eura emitovano sa rokom dospijeća od sedam godina i kamatnom stopom od 3,5 odsto. Prema podacima Ministarstva finansija, prodato je 142,4 miliona eura, od čega 50 miliona eura obveznica sa rokom dospijeća od sedam godina, odnosno 92,4 miliona eura obveznica sa rokom dospijeća od 5 godina.\nTokom drugog kvartala 2019. godine, povučena su sredstva u iznosu od 33,92 miliona eura za potrebe realizacije infrastrukturnih i razvojnih projekata. Od ovog iznosa, za projekat finansiranja izgradnje prioritetne dionice autoputa Bar–Boljare, Smokovac–Mateševo, iz kredita sa kineskom EXIM bankom, povučen je iznos od 21,79 miliona USD, odnosno 19,142 miliona eura. Za ostale infrastrukturne projekte: za potrebe izgradnje puteva, vodosnabdijevanja, energetske efikasnosti, socijalnog stanovanja, razvoja poljoprivrede, povučen je iznos od 14,78 miliona eura.\nZa četri mjeseca otplatili 213,08 miliona eura duga\nPrema podacima Ministarstva finansija, tokom drugog kvartala 2019. godine, izvršena je otplata državnog duga po osnovu glavnice u ukupnom iznosu od 213,08 miliona eura.\n– Od toga se 203,65 miliona eura odnosi na otplatu duga nerezidentima, što uključuje i 169,1 milion eura za otplatu euroobveznica emitovanih u 2014. godini, dok se 9,43 miliona eura odnosi na otplatu duga rezidentima. U istom periodu otplaćena je i kamata u iznosu od 34,08 miliona eura, od čega otplata ino kamate iznosi 33,16 miliona eura, dok otplata domaće kamate iznosi 0,92 miliona eura. Smanjenje duga po osnovu stare devizne štednje, u izvještajnom periodu, iznosilo je 0,16 miliona eura – objavilo je ranije Ministarstvo finansija.\n”Za četiri mjeseca država je otplatila 203,65 miliona eura duga nerezidentima, što uključuje i 169,1 milion eura za otplatu euroobveznica emitovanih u 2014. godini, dok se 9,43 miliona eura odnosi na otplatu duga rezidentima


Bivši igrači Borca o nameštanju utakmica - Ozonpress :: internet portal\nBivši igrači Borca o nameštanju utakmica\nOnoga ko progovori o nameštaljkama u srpskom fudbalu – pojede mrak! Bivši reprezentativac Boban Dmitrović (43) i njegov nekadašnji saigrač iz čačanskog Borca Dragiša Pejović (33) pre nekoliko godina prvi su u javnosti, jasno i glasno, rekli da u srpskom fudbalu ima nameštaljki i o kojim susretima je reč.\nObojica su zbog toga najpre suspendovani, a potom tiho proterani iz srpskog fudbala. Dovoljno jaku zaštitu nije mogao da im pruži ni domaći Sindikat profesionalnih fudbalera.\nFotelja draža od istine\nDmitrović u razgovoru za Informer kaže da nijednog trenutka nije zažalio zbog priče o prevarama, ali da mu je od svega ostalo samo to što ga se ljudi danas povremeno sete kao čoveka koji se borio s vetrenjačama.\n– Moja reč, kao bivšeg reprezentativca, imala je toliku vrednost da su me odmah suspendovali. Fudbalski sam se zakopao onog momenta kad sam odlučio da se okrenem moralnim vrednostima. Devedeset odsto ljudi u Srbiji razmišlja kao ja. Takvo mišljenje imaju čak i ljudi u klubovima, ali im je fotelja draža od istine, pa ćute. Ne znam šta se sada dešava, ko je i iz kog interesa pokrenuo priču o nameštaljkama, jer sam daleko od našeg fudbala. Drago mi je samo kad se ljudi sete šta sam pričao pre četiri godine – kaže Dmitrović, koji je u maju 2011. otkrio da je te godine bila nameštena utakmica u kojoj je Partizan pobedio Borac u Čačku sa 2:0, ali i da su mu čelnici kluba tražili da „odradi“ i utakmice s Čukaričkim i OFK Beogradom.\nJoš jedan bivši igrač Čačana Dragiša Pejović šest meseci kasnije ispričao je da su „zebre“ i beogradski crno-beli i 2008. odigrali meč s unapred dogovorenim ishodom, a Partizan je slavio sa 1:0. Te tvrdnje izneo je u Briselu kao specijalni gost FIFpro organizacije (Međunarodno udruženje profesionalnih fudbalera), koja je tom prilikom predstavila „Crnu knjigu“ o nameštaljkama u jugoistočnoj Evropi.\nPobegao kod brata\nUbrzo je bio suspendovan, a posle toga nijedan domaći klub više nije želeo da ga angažuje. Predsednik srpskog Sindikata profesionalnih fudbalera Mirko Poledica kaže da više niko ne zna gde je Pejović.\n– Od tog trenutka kad je progovorio o nameštaljkama, Pejović više nije odigrao nijednu zvaničnu utakmicu. Navodno se odselio u Francusku, pošto mu tamo živi brat, ali niko sa sigurnošću ne zna gde je on, niti je iko sa njim u kontaktu. Zbog toga se naši igrači plaše da prijavljuju kad su akteri ili svedoci nameštaljki – objašnjava Poledica.\nOn otkriva frapantan podatak da mu se poslednjih godina sve više mladih igrača iz Superlige žali da su žrtve pritisaka u vezi s nameštanjem utakmica.\n– Dolaze kod mene mladi fudbaleri, iz superligaških klubova, žale se da su bili naterani da igraju nameštene utakmice. Kad im predložim da odemo zajedno u policiju, da sve prijavimo, oni onda u panici odbijaju da to urade. Plaše se i za bezbednost i za svoju karijeru, jer žive od fudbala, kakav god da je. Nemaju poverenje u sistem, ne veruju da će biti zaštićeni ako budu govorili o nameštaljkama – naglašava Mirko Poledica.\nPrijem za čačanske sportiste\nDEX 14/08/2015 u 12:55 Odgovorite\nPozdrav za komandanta.Ponosni smo sto je 6 godina proveo u Borcu.


Back KULTURA LIČNOSTI Milan Popović, protonamesnik i starešina likovne kolonije Prilipac\nčetvrtak, 09 april 2015 08:53\nMilan Popović, protonamesnik i idejni tvorac Međunarodne likovne kolonije „Prilipac“ osmislio je koncept kulturnog oživljavanja ovog kraja, oplemenivši ga umetničkim delima, koje su danas izložene u tri galerije konaka crkve.\nPo tradiciji, slikarska kolonija započinje na dan crkvene slave – rođenja presvete Bogorodice (21. septembra) u narodu poznatijoj kao Mala Gospojina, i okupi brojne poznate umetnike koji za deset dana njenog trajanja, iz temelja promene život ovog mirnog, idiličnog sela. Tada su okolni pašnjaci, šljivici i livade prepuni umetnika koji seoske pejzaže pretaču u umetnička dela.\nZa dve decenije, kroz Prilipac i seosku crkvu prošlo je više desetina umetnika iz Srbije, svih bivših jugoslovenskih republika, Rusije, Ukrajine, Belorusije, Alžira, Jermenije, koji su ostavili vrednu kolekciju umetničkih radova koja se svake godina uvećava. Željko Radović (Beograd), Budo Slavković (Starčevo), Olja Marković (Pančevo), Bato Đokić (Požega), Marija Nišavić (Novi Pazar), Čedomir Kesić (Pančevo), Ratko Janković (Zaječar), Obrad B. Jovanović (Užice), Nina Todorov (Niš), Dušica Krupniković (Arilje), Dragan Dimić (Užice), Marija Stoiljković (Niš), Dragoslav Husar (Pančevo), Rajko Novaković (Požega), Bisa Tomić (Donji Krstac), samo su neki od učesnika koji su ovde ostavili trag. Ali, i deca iz mesnog vrtića i učenici osnovne škole, redovni su gosti ovih susreta.\nMilan Popović koji se potpisuje kao sveštenik i starešina kolonije sa svojom suprugom Vesnom, još uvek, kao na samom početku sa velikim žarom i entuzijazmom radi na uzdizanju duhovnog i kulurnog života mesta. On je svojim predanim radom i neumornim zalaganjem, uz svesrdnu podršku meštana Prilipca i okolnih sela, opštine Požega, Eparhije Žičke, tadašnjeg Ministarstva za kulturu i veru Republike Srbije i TO Požega, osim utemeljenja likovne kolonije, uspeo da obnovi crkvu, izgradi konak, obnovi do tada zapuštenu osnovnu školu i okolne zgrade.\nOvaj duhovni otac je primer kako se od jedne zaboravljene i opustele parohije „gde se vreme bacalo i odlagalo u nepovrat“, preobraća u riznicu umetničkih ideja, filozofskog promišljanja i kreativnog delovanja.\nMeđunarodna likovna kolonija ne okuplja samo likovne stvaraoce. Osim slikara, vajara, fotografa, svake godine uručuje se književna nagrada „Pečat kneza Lazara“, ustanovljena 2005. godine, koju dodeljuje Udruženje književnika Srbije za najbolju knjigu inspirisanu duhovnošću, objavljenu između dva saziva kolonije.\n- Prilipačka likovna kolonija Milana Popovića je simbioza vere, stvaralaštva, gostoprimstva srpskog čoveka duboko usađenog u genetski kod i običajnog prava srpskog seljaka - napisao je Božidar Vitas, umetnik fotografije i jedan od učesnika kolonije, izražavajući zahvalnost protonamesniku Milanu i svima onima koji su doprineli da ova kolonija živi toliko dugo.\n- Ova kolonija likovnih dela koja su se ovde stekla, samo je primer kako se dobra ideja u dobro vreme i na pravi način održava, realizuje i traje - napisao je Obrad B. Jovanović inspirisan viđenim i doživljenim u Prilipcu.


UKC Republika Srpska – Vebinar na temu programa „Horizont Evropa“ održan po prvi put u BiH u organizaciji UKC RS\nVebinar na temu programa „Horizont Evropa“ održan po prvi put u BiH u organizaciji UKC RS\nGeneralni direktor UKC RS, prof. dr Vlado Đajić otvorio je prigodnim govorom vebinar na temu programa „Horizont Evropa“ kojim će u narednih šest godina Evropska unija finansirati projekte iz oblasti nauke, istraživanja i inovativnosti. Ovo je prvi put u BiH da se ovaj program promoviše iako je zvanično započeo u januaru 2021.godine.\nGeneralni direktor UKC RS prof. dr Vlado Đajić je ovom prilikom podvukao važnost nauke, istraživanja i inovacija u svakodnevnom životu a posebno u UKC RS. UKC RS kao institucija ulaže značajne napore u razvoj nauke i istraživanja na različite načine, od finansiranja publikovanja naučnih radova u prestižnim svjetskim časopisima, pa sve do stipendiranja izvrsnih studenata doktorskih studija zaposlenih u UKC RS. Ovaj program treba da bude prepoznat od strane istraživača u UKC RS kao prilika za podizanje naučne i istraživačke vidljivosti i mogućnost unapređenja kvaliteta nauke, ali i lično usavršavanje pojedinaca, pa je pozvao sve da se uključe u ovaj program.\nProgram „Horizont Evropa“ je predstavio Dalibor Drljača, stručni saradnik Centra za naučnoistraživački rad UKC RS i kontakt osoba na nivou države za prethodni program Horizont 2020. Prikazani su detalji političke osnove za organizovanje i realizaciju programa, ciljevi, struktura, a dati su i neki od detalja za učešće u programu. Povučena je i paralela s prethodnim programom, te ukazano na novitete u programu „Horizont Evropa“.\nVebinaru su se odazvali predstavnici različitih istraživačkih i visokoobrazovnih institucija javnog i privatnog sektora iz cijele BiH. Najavljeno je da će sljedeći vebinar na temu programa „Horizont Evropa“ obraditi specifičan program „Zdravlje“ kada će biti obrađeni pozivi za projekte iz oblasti medicinskih nauka.\nCentar za naučnoistraživački rad će ovaj događaj organizovati u što skorijem roku i o tome ćete biti blagovremeno informisani.


Oktobarska penzija bez umanjenja\n[ 05/12/2020 ] Autobus udario dva pešaka u Novom Beogradu\tHronika\nHomeEkonomijaOktobarska penzija bez umanjenja\nMinistar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja u Vladi Republike Srbije Zoran Ðorđević izjavio je danas da će oktobarska penzija biti isplaćena penzionerima bez umanjenja, što znači da će visina te mesečne nadoknade biti jednaka penziji iz oktobra 2014. godine.\nĐorđević je, na konferenciji povodom predstavljanja projekata „EU pomoć Nacionalnoj službi za zapošljavanje“ i „EU podrška politici zapošljavanja“, objasnio da će stupanjem na snagu izmena i dopuna Zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju biti ukinute formule za usklađivanje penzija, odnosno prestaje da važi zakon o privremenom smanjenju penzija.\nOn je kao primer naveo da ako je u oktobru 2014. godine neko primao penziju od 50.000 dinara, sada će dobiti 53.954 dinara.\nZa korisnike penzija, kako je rekao, ustanovljava se mogućnost povećanja primanja novčanog iznosa kao uvećanja uz penziju, u zavisnosti od ekonomskih kretanja i finansijskih mogućnosti budžeta Srbije, uz ograničenje da ova sredstva ne mogu biti veća od 0,3 odsto BDP na godišnjem nivou.\nPrema njegovim rečima, u ovom momentu to iznosi nešto iznad milijarde dinara mesečno.\nMinistar je, obrazlažući izmene i dopune zakona, naveo da one predviđaju i promenu načina obračuna visine prevremene starosne penzije za osiguranike kojima se staž osiguranja računa sa uvećanim trajanjem, takozvani benificirani radni staž.\nZa one koji odlaze u prevremenu penziju to će značiti da se penali za sve osiguranike računaju u odnosu na sniženu starosnu granicu, ukazao je Đorđević.\nOn je istakao da se na ovaj način pravednije obračunava visina prevremene starosne penzije za ove osiguranike, jer se uzima u obzir za njih snižena starosna granica, a ne opšta starosna granica kao što je bilo do sada.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Kulturna galaksija :: Mićunović: Kultura nije trošak\nOBLAST MOGUĆNOSTI 30. 05. 2013. 17:59 >> 17:59 0\nMićunović: Kultura nije trošak\nKulturu ne treba posmatrati kao trošak već kao oblast mogućnosti, koja može oplemeniti inicijative i projekte u obrazovanju, ekonomiji i turizmu, ocijenio je ministar kulture Branislav Mićunović.\nMićunović, kako je saopšteno iz Vlade, učestvuje na Drugom svjetskom forumu o interkulturnom dijalogu koji je danas, u Bakuu, otvorio predsjednik Azerbejdžana, Ilham Alijev.\nPored ministra Mićunovića, u radu Foruma učestvuje i ministar nauke Sanja Vlahović.\nMićunović je istakao da zemlje Jugoistočne Evrope, navikle da žive u kulturnom diverzitetu.\n“Vjekovima naviknuti na ovakav vid suživota, saradnju u oblasti kulture među državama postigli smo lagano, ona je bila sasvim prirodan slijed naših mnogostrukih veza. Stoga nas izuzetno raduju prilike poput ove, kada tu saradnju proširujemo i na druge države i regione, i kada kulturne veze među svima postaju značajno jače”, rekao je on.\nIstičući da zajednička misija svih društava mora biti usmjerena na ekonomski potencijal kulture, Mićunović je rekao da se “saradnja u drugim sferama društva ne uspostavlja spontano, a da zna da bude otežana posljedicama svjetske ekonomske krize”.


Blago povecana traznja za namirnicama;Trgovci: Robe ima dovol\nTanjug 4. marta 2022. 11:37\nBEOGRAD – U Srbiji ima dovoljno osnovnih životnih namirnica, poručuju i predstavnici države i trgovci, ali je poslednjih dana primećeno da građani kupuju nešto više nego uobičajeno.\nPrema rečima Martine Petrović, koja je rukovodilac korporativnih komunikacija u Lidlu Srbija, od početka krize u Ukrajini i poskupljenja energenata i žitarica, potražnja je bila stabilna, sve do juče, kada su primetili povećanu potražnju najviše u kategoriji osnovnih životnih namirnica, posebno suncokretovog ulja.\n„U ovom trenutku u našem diskontnom lancu snabevanje je uobičajeno, odnosno redovno, zaliha ima dovoljno i najvažnije je da imamo neprekinute lance snabdevanja“, rekla je Petrović za Tanjug.\nPoseća da su cene za nekoliko osnovnih životnih namirnica ograničene uredbom Vlade Srbije, dodajući da se ne razlikuju od cena koje su bile polovinom novembra, kada je uvedena uredba.\nPetrović je apelovala na potrošače da kupuju uobičajeno i u redovnim količinama, kako ne bi stvarali nepotrebne dizbalanse na tržištu.\nIstiče i da je ta kompanija u fokus stavila domaće dobavljače, navodeći da im obezbeđuje dodatana sredstva kako bi oni mogli da planiraju proizvodnju i kako bi ta proizvodnja bila stabilna.\nMilica Popović, predstavnica kompanije DELEZ koja je vlasnik maloprodajnih lanaca Maxi, Tempo, Mega Maxi i Shop&Go, kaže da je i u njihovim radnjama poslednjih nekoliko dana zabeležen blagi porast tražnje za osnovnim životnim namirnicama, uz podsećanje da su cene u potpunosti usklađenje sa uredbom Vlade Srbije.\n„Kompanija se trudi da u potpunosti obezbedi da nam u svakom trenutku police budu pune. Ono što je važno to je da zaliha ima dovoljno, kako u našem distributivnom sistemu, tako i kod naših partnera dobavljača i da nema nestašica na tržištu namirnica“, ističe Popović.\nNaime, Uredba kojom su cene osnovnih životnih namirnica „zamrznute“ na nivou od 15. novembra produžena je i važi do 3. maja, a kako je najavljeno, Vlada Srbije će pratiti situaciji na tržištu i ukoliko bude bilo potrebe ta uredba će ponovo biti produžena.\nOgraničene su cene brašna tip T-400, kristal šećera, jestivog suncokretovog ulja, svinjskog mesa – but i mleka sa 2,8 procenta mlečne masti.


Milan je trenutno u finansijskoj krizi, zbog čega je malo verovatno da će uspeti da zadrže Donarumu na kraju aktuelne sezone. Kako bi uprava Milana prihvatila tranfer, iz Juventusa su spremni da pored novca pošalju i još jednog igrača kao kompenzaciju – moguće je da to bude Merih Demirel, koga su iz Milana ranije već pokušali da dovedu kao pojačanje svog tima.\nGolman Milana Đanluiđi Donaruma na putu je da dogovori transfer u ekipu velikog rivala Juventusa.\nJedan od najboljih mladih golmana Evrope pregovara sa klubom iz Torina, koji bi mogao da mu ponudi značajno bolje finansijske uslove, ali i veće izazove u međunarodnim takmičenjima.\nDonaruma bi u Juventusu bio naslednik velikog Đanluiđija Bufona, koji ima 41 godinu i sigurno se neće još dugo baviti profesionalnim fudbalom. Đanluđi Donaruma sa druge strane ima tek 20 godina i očekuje se da će tek razvijati svoje fudbalsko umeće, kojim su već sada oduševljeni navijači na Apeninskom poluostrvu.


OVO može da se desi svakome od nas | Mondo Portal\nSvetski dan mentalnog zdravlja mentalno zdravlje statistika za Srbiju\nOVO može da se desi svakome od nas 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n10.10.2016. / 14:13 14:26\nOVO može da se desi svakome od nas\nIzvor Tanjug 10.10.2016. / 14:13 14:26\nMentalni poremećaji su šesti najveći zdravstveni problem u Srbiji, a ljudi ipak žive u naivnom uverenju da se to dešava "nekom drugom".\nPrema podacima Instituta za javno zdravlje Batut najčešće bolesti koje muče stanovništvo Srbije su bolesti srca i krvnih sudova, maligni tumori, šećerna bolest, opstruktivna bolest pluća, povrede i trovanja, poremećaji mentalnog zdravlja.\nU poslednjem Istraživanju zdravlja stanovništva Srbije navodi se da problemi mentalnog zdravlja predstavljaju sve veći problem, te da je identifikacija grupa stanovništva koje su pod povišenim rizikom važna za kreiranje preventivnih programa.\nDepresija je jedan od najrasprostranjenijih poremećaja, a prema podacima Svetske zdravstvene organizacije ona je četvrti najčešci uzrok izostanka sa posla, a procenjuje se da će do 2020. godine biti na drugom mestu.\nU Istraživanju zdravlja stanovništva Srbije utvrđeno je da 4,1 odsto stanovnika pokazuje simptome depresije, a SZO procenjuje da u zemljama Evrope svaki 15 stanovnik ima simptome depresije.\nSimptomi depresije prisutni su u značajno većem procentu kod žena (5,3 odsto) nego kod muškaraca (2,9 odsto), kao i u populaciji starih i najsiromašnijih.\n"Ideja ovog projekta je da mladima predočimo da nisu usamljeni u svom problemu, da i ostali imaju slične probleme", rekla je Popić na konferenciji za novinare i dodala da je primećeno da se mladi najmanje obraćaju stručnjacima kada imaju problem.\n"Naše ustanove nemaju pristup naklonjen mladima. Pokušaj da se napravi savetovališta na nivou domova zdravlja se ponovo vraćaju. Međutim, čini mi se da su ljudi koji rade u savetovalištima, psiholozi, pedijatri, ginekolozi nedovoljno obučeni", kaže Mešković.\nMentalni problemi su svetski fenomen, nastavlja on, i dodaje da su mnoga istraživanja pokazala da se najmanje mentalnih problema javlja u onim zajednicama gde postoji dobra društvena povezanost, gde postoji mreža psihološke podrške.


Ambasador Sattler uručio kvalitetnu medicinsku opremu za bolnice širom BiH - EU Info Centar\nAmbasador Johann Sattler, šef Delegacije Evropske unije i specijalni predstavnik Evropske unije u Bosni i Hercegovini, danas je u Sarajevu uručio kvalitetnu medicinsku opremu namijenjenu medicinski...\nFahrudin Radončić, ministar sigurnosti Bosne i Hercegovine zahvalio se Evropskoj uniji na iznimno važnoj i velikoj donaciji. “Evropska unija je naš najvažniji i najbliži partner. Mi pripadamo porodici evropskih naroda i ovo što je EU uradila za nas u mjesecima pandemije pokazuje koliko vrijedimo i koliko smo veliki u očima EU. Danas dobijamo prave respiratore koji će se moći koristiti u svim bolnicama u Bosni i Hercegovini,” rekao je ministar Radončić.\n“Raditi zajedno ka zajedničkom cilju je ključno za prevazilaženje krize. Mi u UNDP-u smo ponosni na kontinuirano partnerstvo sa Evropskom unijom i vlastima Bosne i Hercegovine i radujemo se što ćemo zajedno podržati ekonomski oporavak zemlje,” naglasila je rezidentna predstavnica Steliana Nedera.


Crveni krst Palilula i proaktivan pristup od najranijih dana - www.lobi-info.rs\nMarija K. 30. januara 2018., 16:12 5.8k Views\nCrveni krst organizuje odlične obuke za najmlađe kako bi pomogao da deca razviju veštine i samopouzdanje koje će im možda trebati u eventualnim kritičnim situacijama.\nTokom ove školske godine Crveni Krsta Palilula organizovao je intenzivan program za učenike osnovnih škola, kako bi mališanima podigli svest o rizicima i podstakli njihovu otpornost. Aktivnosti su odlično osmišljene, zanimljive su i izuzetno korisne, a deca u njima rado učestvuju.\nDeca su deo društva, pa s obzirom da sve što utiče na društvo utiče i na njih, i oni moraju učestvovati u rešavanju problema. Deca su sposobna da budu ne samo pasivni primaoci podrške, već i da budu aktivni u rešavanju problema.\nCrveni Krst Palilula u osnovnoj školi\nProgram Crvenog krsta Srbije za smanjenje rizika i ublažavanje posledica od elementarnih nepogoda i drugih opasnosti, decu oprema neophodnim znanjima o tome kako da prepoznaju problem i kako da njegovom rešavanju pristupe na najefikasniji način.\nUz ovakvu adekvatnu edukaciju, deca mogu razviti veštine i postati otpornija na traumatična iskustva. Od izuzetnog je društvenog značaja da se sva deca ohrabre da razviju ove veštine.\nPrethodna objava Rekonstrukcija Pančevca do kraja ove godine\nSledeća objava U udesu u Borči, sinoć povređen muškarac\nU udesu u Borči, sinoć povređen muškarac


“Još sankcija Rusiji… Imamo 17 tenkova, SAD samo jedan” – BiGportal.ba\n“Još sankcija Rusiji… Imamo 17 tenkova, SAD samo jedan”\nPredsednik Evropskog saveta Donald Tusk kaže da su lideri EU potpuno spremni da odbrane svoj narod od terorizma. On je na samitu u Briselu najavio nove mere koje će EU usvojiti u cilju borbe protiv terorista i terorističkog propagandnog materijala koji se pojavljuje na internetu. “Potpuno smo spremni da odbranimo naš narod i u tom […]\nPredsednik Evropskog saveta Donald Tusk kaže da su lideri EU potpuno spremni da odbrane svoj narod od terorizma.\nOn je na samitu u Briselu najavio nove mere koje će EU usvojiti u cilju borbe protiv terorista i terorističkog propagandnog materijala koji se pojavljuje na internetu.\n“Potpuno smo spremni da odbranimo naš narod i u tom cilju napravićemo dalje korake kada su u pitanju oni koji se bore na strani terorista. Do kraja godine ćemo završiti novi granični informativni sistem, a od kompanija koje se bave socijalnim medijima zahtevaćemo da učine sve kako bi ograničili širenje propagandnog terorističkog materijala na internetu”, poručio je Tusk posle završetka prvog dela razgovora na samitu lidera EU koji se održava u Briselu.\nPredsednik Evropske komisije Žan Klod Junker naglasio je da su EU lideri razmotrili poboljšanje vojne saradnje unutar EU i podržali predlog Komisije o formiranju Evropskog odbrambenog fonda.\n“Ovaj predlog je neophodan. Mi u EU imao 178 vrsta oružanih sistema dok SAD imaju 30. Mi imao 17 vrsta tenkova, a SAD samo jedan. Istovremeno mi trošimo polovinu vojnog budžeta koji je na raspolaganju SAD, ali je naša efikasnost tek 15 procenata. Ima mesta za poboljšanje i to smo zaključili danas. Ono što je započeto 1954. godine i što nije pominjano do pre dve godine dešava se sad”, zaključio je Junker.\nEU je početkom godine najavila da namerava da do 2025. godine poboljša svoje odbrambene sposobnosti. U tom cillju Evropska komisija u junu je predložila tri scenarija razvoja odbrambene politike EU i pokrenula Evropski odbrambeni fond kako bi pomogla zemljama članicama da efikasnije koriste novac namenjen za odbranu, ali i poboljšla njihovu međusobnu saradnju u ovoj oblasti.\nPlanirano je da do 2020. godine Komisija izdvoji 590 miliona evra za ovaj fond, a da se od 2020. godine za ovaj fond godišnje izdvaja 1,5 miljardi evra.\nPredsednik Evropskog saveta Donald Tuska najvio je da će lideri EU tokom večeri još razgovarai o geopolitičkoj situaciji oko Evrope.\nOn će ih obavestiti o razgovorima koje je imao sa američkim predsednikom Donaldom Trampom i predsednikom Turske Erdoganom.\nIstovremeno, lideri EU su se dogovorili da na još šest meseci produže ekonomske sankcije prema Rusiji.\n“Dogovoreno je. Evropska unija će produžiti ekonomske sankcije protiv Rusije zbog nedostatka primene Minskog sporazuma”, poručio je sa sastanka Tusk.\nOn je prethodno najavio da će posle razgovora o situaciji u Ukrajini i izveštaja nemačke kancelarke Angele Merkel i francuskog predsednika Emanuela Makrona o primeni Minskog sporazuma doći do produžetka sankcija.\nEU je uvela ekonomske snakcije protiv Rusije 31. jula 2014. godine kao odgovor na aktivnosti Rusije na destabilizaciji prilika u Ukrajini. Inicijalno je bilo planirano da ove mere traju godinu dana.\nOne su pojačane u septembru 2014. godine, a ciljano su usmerene na ruski sektor finansija, energetike i odbrane.\nU martu 2015. godine Evropski savet je produžio trajanje sakcija i uslovio ih primenom sporazuma iz Minska, koji je trebalo da stupi na snagu 31. decembra 2015. godine.\nKako ovaj sporazum nije u potpunosti primenjen sankcije prema Rusiji su u međuvremenu tri puta produžavane na po šest meseci.\nTuska su novinari još jednom upitali u Briselu za njegovu izjavu o mogućem ostanku Velike Britanije u EU prilikom koje je ranije danas citirao pesmu Džona Lenona “Imagine”.\n“Ja još imam snove, a politika bez snova je noćna mora”, ostao je dosledan Tusk naglasivši da je u politici sve moguće, ali da je odluka o povlačenju Bregzita i ostanak Velike Britanije u EU odluka Britanije i njenih građana.\nIstovremeno, predsednik Evropskog saveta Žan Klod Junker je kratko poručio da on “nema iluzija, jer ne želi da ih izgubi”.\nSamit evropskih lidera nastavlja se i sutra kada će teme razgovra biti migracije, ekonomija i trgovina.


Održana promocija knjige 'Nemanjići' i izložba 'Mostar u vrijeme Alekse Šantića' U okviru 100. Šantićevih večeri poezije u Mostaru je u ponedjeljak navečer održana promocija knjige "Nemanjići", dugodišnjeg diplomate i doktora pravnih nauka Duška Lopandića.\n22. 10. 2019. u 09:48 Face.ba\nLopandić je izrazio zadovoljstvo što je dobio priliku da u okviru Šantićevih večeri predstavi svoju knjigu koja govori o slavnom dobu srpske istorije, saopćeno je iz mostarske Prosvjete.\nLopandić je pojasnio da knjiga prikazuje uspon i kraj srednjovjekovne Srbije u čijem je centru dinastija Nemanjića koja je vladala oko dva vijeka.\n"U knjizi je period od Stevana Nemanje pa do kraja dinastije, ali obuhvata i pretke Nemanjića, kao i veze potomstva Nemanjića s drugim porodicama. Knjiga je pisana na zanimljiv način za širu publiku", dodao je Lopandić.\nNaglasio je da je knjiga pisana povodom obilježavanja osam vjekova od proglašenja Srbije kraljevstvom, u vrijeme Stevana Prvovjenčanog 1217. godine te osam vjekova od aufokefalnosti Srpske pravoslavne crkve koju je ustoličio sveti Sava.\nGovoreći o Šantićevim večerima poezije, Lopandić je istakao da je to divna manifestacija koja njeguje sjećanje na prošlost, kulturu i nacionalni identitet.\nUoči promocije, u Vladičanskom dvoru u Mostaru otvorena je i kartofilska izložba "Mostar u vrijeme Alekse Šantića", autora Zlatka Serdarevića.


Bečić uručio donaciju Opštoj bolnici Berane: 5.000 eura od Skupštine Crne Gore :: KORONAVIRUS\nPredsjednik Skupštine Crne Gore Aleksa Bečić, boravio je juče u zvaničnoj posjeti opštini Berane.\nKako se navodi u saopštenju, Bečić je posjetio Opštu bolnicu i direktoru dr Budimiru Dabetiću, uručio donaciju Skupštine Crne Gore u vrijednosti od 5.000 eura, koju je najviši zakonodavni i predstavnički dom građana opredijelio u cilju doprinosa borbi njenih zdravstvenih radnika sa virusom korona.\nOn je izrazio poštovanje prema zaposlenima u Opštoj bolnici u Beranama na nesebičnoj i požrtvovanoj borbi sa ovom opakom bolešću.\n„Herojstvo i plemenitost naših zdravstvenih radnika, pokazano u ovim teškim i izazovnim vremenima na najbolji način oslikavaju neprolazne tradicionalne crnogorske vrijednosti“, istakao je predsjednik Skupštine.\nBečić je iskazao spremnost Skupštine da zajedno sa Vladom Crne Gore i resornim ministarstvom zajednički rade na poboljšanju materijalnog položaja i uslova rada svih zaposlenih u zdravstvenom sistemu Crne Gore.\nDirektor Opšte bolnice Budimir Dabetić, izrazio je izuzetno zadovoljstvo povodom posjete Bečića i ujedno zahvalio na donaciji Skupštine koja predstavlja značajan podstrek zaposlenima u toj ustanovi.\nOn je upoznao predsjednika Skupštine sa rezultatima njihovog rada i izazovima sa kojima se suočava ova institucija.\nSastanku su prisustvovali i ministarka zdravlja, dr Jelena Borovinić Bojović, državni sekretar u Ministarstvu zdravlja,Veljo Čađenović, načelnik infektivnog odjeljenja, dr Milovan Živković, načelnik radiologije, dr Denis Kalač, načelnik anesteziologije, dr Milosav Miladinović, infektolog, dr Lidija Kljajić, i ginekolog, dr Rajko Karličić.\nViše ne šaljem komentare,mičem se sa portala.Želim akciju da mičemo ove krvnike sa vlasti.Javljam se i idem samo u ozbiljne bitke.Pozdrav svim građanima Crne Gore.\nTrebalo ga je vratit nazad sa bioče. To je donacija po nalogu vučića, zna vučić kako se šta kupuje. Desiće se nekom nešto loše od te donacije koju daje plagijat. IZDAJNIK sa šajkačom!


Otvorene prijave za edukativni program INO.30NA namenjen osnaživanju mladih inovatora – Startit\nOtvorene prijave za edukativni program INO.30NA namenjen osnaživanju mladih inovatora\nProgram je namenjen onima koji razmišljaju da pokrenu svoj biznis ili već rade za profitne ili neprofitne organizacije.\nPetonedeljni program edukacije INO.30NA ima za cilj da osnaži pažljivo odabranih trideset inovatora, mlađih od trideset godina, u njihovim naporima da razviju startap način razmišljanja kada su inovacije u pitanju.\nINO.30NA je namenjena svima koji razmišljaju da pokrenu svoj biznis ili već rade za profitne ili neprofitne organizacije, a koji žele da nauče više o tome kako na pravi način inovirati. Takođe, poželjno je da to budu oni koji završavaju ili su nedavno završili osnovne studije i koji će biti u mogućnosti da se posvete predavanjima na kojima je prisustvo obavezno. Kroz pet odabranih tematskih celina, polaznici će steći teorijska znanja i praktične veštine, ali i koristiti alate koji će im omogućiti da ideju sprovedu u delo, odnosno da steknu uvid u sve neophodne korake u procesu koji je potrebno da prođu kako bi kreirali dugoročno održiv poslovni model.\nPredavanja će biti održavana svakog petka i subote, a predavači su domaći stručnjaci sa iskustvom i reputacijom u oblasti konsaltinga i upravljanju inovacijama.\nINO.30NA je program koji je osmislio i inicirao ICT Hub, a realizuje ga u saradnji sa Ministarstvom omladine i sporta.\nEdukativni program INO.30NA će biti održan od 15. novembra do 14. decembra u ICT Hub Playground-u (Kralja Milana 10). Mladi inovatori, ispod 30 godina starosti, koji su zainteresovani za učešće u ovom programu mogu da se prijave na ovom linku, do 8. novembra.


Sijetl kao ratna zona: Gore zgrade, sukobi policije i demonstranata - BIGportal.ba\n26 Jula, 2020 26 Jula, 2020 0222\nPolicija američkog grada Sijetla saopštila je da je najmanje 25 ljudi uhapšeno tokom nereda nakon što je masa demolirala policijsku stanicu u istočnom dijelu grada i unutra zapalila vatru.\nPolicija je saopštila da je jedan policajac prebačen u bolnicu zbog povrede na nozi, koja mu je nanijeta usljed upotrebe eksploziva.\nNa društvenim mrežama objavljeno je da je grupa od oko 150 ljudi u Sijetlu pljačkala, uništavala imovinu i palila vatre.\nProtesti u Sijetlu uslijedili su nakon niza drugih skupova i sukoba policije i demonstranata koji se zalažu za rasnu jednakost u velikom broju američkih gradova uključujući Portland, Luisvil i Čikago.\nPripadnici Tima za specijalne akcije američkih pograničnih jedinica ranije su bili raspoređeni u Sijetlu prema naredbi predsjednika Donalda Trampa, podsjeća “Sputnjik”.\nU Portlandu, stanovnici su se okupili nakon što su ranije pripadnici snaga bezbjednosti upotrijebili suzavac da spriječe nasilnu manjinu demonstranata da uđu u zgradu federalnog suda.\nPolicija je saopštila da je u ovom gradu jedna osoba izbodena nožem i da je osumnjičeni priveden dok se oko 4.000 ljudi okupilo ispred suda uzvikujući “Federalni idite kući” i “Životi crnaca su važni”.\nTramp je ranije poslao federalne snage u Portland da pomognu u održanju reda i mira.\nU odvojenom slučaju najmanje tri osobe su pogođene iz vatrenog oružja u mjestu Luisvil u Kentakiju u sukobima antirasnih demonstranata i desničarske milicije.\nAntirasni i protesti protiv brutalnosti policije zahvatili su SAD od ubistva Afroamerikanca Džordža Flojda u maju u Mineapolisu.\nBerlin: Automobilom pokosio grupu ljudi na trgu


Evropski parlament traži otvaranje poglavlja sa Srbijom i uspostavljanje ZSO – NovostiDana.rs\nEvropski parlament traži otvaranje poglavlja sa Srbijom i uspostavljanje ZSO\nEvropski parlament u Strazburu je danas zatražio da Evropska unija u pregovorima o članstvu sa Srbijom otvori nova poglavlja koja su tehnički već spremna, i naglašava da je Srbija „učinila važne korake ka normalizaciji odnosa s Kosovom“ i zato očekuje stvaranje Zajednice srpskih opština(ZSO).\nTo je i „ključni preduslov za ukupni napredak pregovora“, podvukli su poslanici EP u raspravi o rezoluciji o Srbiji, o čijem usvajanju će sutra glasati.\nParlament Evropske unije podvlači ukupan ekonomski i društveni napredak Srbije, a naglašava da su „hitno nužni dalji koraci kako bi se rešila sva otvorena pitanja“ u dijalogu Beograd-Priština, s tim da „obe strane krenu u punu primenu dogovora“.\n„To znači i uspostavljanje Zajednice srpskih opština“, kako je predočeno, uz poziv Evropskoj službi za spoljne poslove, na čijem je čelu Federika Mogerini, da „procenjuje ono što čine dve strane u sprovodjenju svojih obaveza“.\nU rezoluciji koju je pripremio Dejvid Mekalister, piše da su vlasti Srbije „ostvarile odredjen napredak u pravosudju… ali nezavisnost sudstva nije sprovedena na delu“.\nOtud se traži da vlasti u Beogradu obezbede evropske norme u pravosudju i „smanje politički upliv na biranje i postavljanje sudija i tužilaca“.\nEP je „zabrinut zbog pomanjkanja napretka u borbi protiv korupcije, i poziva Srbiju da pokaže jasnu političku volju i predanost rešavanju tog pitanja“, a pohvaljuje „efikasnu ulogu Beograda u medjunarodnoj i regionalnoj policijskoj saradnji i napredak u suzbijanju organizovanog kriminala“.\nEP je pozdravio učešće Beograda u medjunarodnim vojno-policijskim misijama Evropske unije, ali „ponovo poziva Srbiju, saglasno zahtevima njenog statusa kandidata za članstvo, da postepeno usaglasi svoju spoljnu i bezbednosnu politiku s EU, uključujući politiku prema Rusiji“.\nKako je to napomenuto, „smatra da je za žaljenje održavanje zajedničkih vojnih vežbi Srbija-Rusija“.\nNaglašeno je i da je „Srbija i dalje konstruktivno opredeljena za odnose s drugim zemljama u procesu priključivanja EU i susednim članicama Unije“ i rečeno da bilateralna pitanja treba rešavati saglasno medjunarodnom pravu, kao i da „rešavanje takvih problema ne sme ugroziti pregovore o članstvu s EU“.\n„Evropski parlament pozdravlja istrajno angažovanje Srbije na putu uključivanja u EU i njen preduzimljiv, opipljiv i dobro pripremljen pristup pregovorima (o članstvu)“, navodi se u ovom dokumentu.\nTakodje se pohvaljuje „napredak Srbije u razvijanju efikasne tržišne privrede i poboljšanju ukupnih ekonomskih prilika u zemlji“ i kaže da je sve to „jasan znak rešenosti i političke volje“ Beograda za stupanje u EU.\nMedjutim, kako je navedeno, Srbija tu „stratešku odluku mora da širi i u svom stanovništvu, uključujući snažnije predočavanje kolika se budžetska sredstva EU doznačavaju Srbiji.., a vlasti Srbije treba da se uzdrže od poruka protiv EU“.\nU rezoluciji se pozivaju zvaničnici Srbije da „ne optužuju i ne vrše politički neosnovane napade na ombudsmana“ i zajamče sredstvima i sistemskim okvirom rad svih nezavisnih tela i institucija Srbije.\nVlasti u Beogradu se, isto tako, pozivaju da „rešavaju slučajeve preteranog korišćenja policijske snage prema gradjanima i uzimaju se na znanje, sa zabrinutošću, sporni dogadjaji u beogradskoj četvrti Savamala, kad je reč posebno o rušenju privatne imovine, i traži se da to brzo bude rasvetljeno uz puno učešće sudskih vlasti u istrazi s ciljem da se počinioci privedu pravdi“.\nEvroposlanici „ponovo izražavaju zabrinutost zbog izostanka napretka slobode izražavanje i povodom autocenzure u medijima, gde je došlo do pogoršanja situacije“.\nOni podvlače da su „i dalje zabrinjavajući politički upliv, pretnje, nasilje i zastrašivanje novinara, uključujući fizičke napade, verbalne i napade u pisanom vidu, kao i nasrtaje na njihovu imovinu“.\nU rezoluciji EP je veliki prostor dat pitanju slobode izražavanja i nezavisnosti medija, a od vlasti u Srbiji je zatraženo da „javno i neopozivo osudi sve napade, obezbedie odgovarajuća sredstva za efikasniju istragu napada na novinare i medije da bi počinioci bili privedeni pravdi“.\nTakodje je ocenjeno da je nužno u potpunosti primeniti zakone o medijima i pozdravljen je sporazum o saradnji i zaštiti izmedju tužilaca, policije i novinarskih i medijskih udruženja.\nParlament EU kaže da su izbori 24. aprila povoljno ocenjeni, mada traži od vlasti Srbije da u potpunosti sprovedu preporuke medjunarodnih posmatrača, „posebno uticaja na medije“ i „nemanja uvida u finansiranje političkih stranaka u izbornoj kampanji“.\nNavodi se da vlasti Srbije moraju da „primereno istraže tvrdnje o nepravilnostima, nasilju i zastrašivanju tokom izbornog procesa“.\nU dokumentu EP se uglavnom daje povoljna slika zaštite ljudskih i manjinskih prava u Srbiji i podvlači da „etnički, kulturno i verski mešovita Vojvodina doprinosi identitetu Srbije“.\nU Vojvodini je i dalje zajamčena zaštita manjina i dobra je medjuetnička situacija, kaže se u predlogu rezolucije i dodaje da „autonomija Vojvodine ne sme biti oslabljena“.\nSimić (Srpska lista): Ostvarili smo politički cilj\nEvroparlament traži da Priština bez odlaganja uspostavi Zajednicu srpskih opština


Šarlroa - Gent\nPetak, 14/12 - Fudbal, Belgija, Pro Liga\n14/12Sporting Šarlroa vs GentUkupno pogodaka - domaćin - iznad/ispodtip: Više 1.50\nU uvodnom meču 19. kola belgijske prve lige, sastaju se dve ekipe koje pretenduju na učešće u Plej ofu.\nDomaćin je u sjajnoj formi, pa je nanizao šest uzastopnih pobeda u ligi, kada je domaćin. Inače, nije poražen na poslednje četiri utakmice, a imaju dve pobede i dva remija. U prošlom kolu su srećno došli do boda na gostovanju kod Anderlehta, pošto su gol za izjednačenje postigli u 89. minutu iz penala. Trenutno se nalaze na sedmom mestu, ali bi se pobedom zamenili na tabeli sa večerašnjim protivnikom. Inače Šarloa je na poslednjih šest utakmica pred svojim navijačima, osim na jednoj, uvek postigao dva ili tri gola. Uspeli su da pobede i aktuelnog šampiona ekipu Klub Briža.\nDaleko su dani kada je Gent osvojio titulu i igrao u Ligi šampiona. Nisu daleko po vremenu koje je proteklo, ali po trenutnom stanju u fudbalu u ovoj zemlji, izgledaju kao davna prošlost. Gent se bori da bude plasiran među prvih šest ekipa, pa da tako u doigravanju pokuša da dođe do plasmana u evropska takmičenja, pošto borba za titulu nije realna u ovom momentu. Prethodni put su kao gosti pobedili pre gotovo dva meseca, kada su bili ubedljivi u Ostendeu, dok su u prošla tri kola neporaženi, ali su samo jednom i pobedili, prethodnog vikenda protiv Eupena. Kada gostuju fudbaleti Genta su pobedili tri puta, ali je dva puta bilo još na startu prvenstva.\nOčigledno da je stadion u gradu Šarlroa neprijatan za gostujuće ekipe. Kada su domaćini, fudbaleri ovog kluba postaju znatno opasniji po rivale i uspevaju da češće tresu mreže. Pošto se radi o timovima koji su jedan do drugog na tabeli, a deli ih samo jedan bod, činjenica je da pravog favorita nema. Naš predlog se zato odnosi na golove, a predlažemo da pokušate sa igrom domaćin daje dva gola. Kvota za T12+ u kladionici 10Bet iznosi 2.35.


Najbolji ljubavni romani prema mišljenju čitalaca » Sinhro.rs\nEngleski sajt “Buk bab” (bookbub.com), koji se bavi promovisanjem i prodajom novih i polovnih knjiga, organizovao je među svojim korisnicima anketu o tome koje ljubavne priče smatraju najboljim u anglosaksonskoj književnosti. Na ovaj način sajt obeležen je Dan zaljubljenih, 14. februar.\nPozivu da pošalju svoj spisak najboljih “ljubića” odazvalo se 800 čitalaca koji su uz spiskove napisali i svoje komentare.\nNajviše glasova je dobio roman Džejn Ostin “Gordost i predrasude”, a među pet odabranih našao se i serijal “Tuđinka” (Outlander) Dajane Gabaldon, jer se širom sveta emituje televizijska serija snimljena na osnovu te knjige.\nJedna od čitateljki koja je glasala za “Gordost i predrasude” napisala je da može stalno iznova da čita tu knjigu, jer joj je prelepo opisano kako Elizabeta otkriva da se zaljubljuje u Darsija.\nMeđu prvih pet je i roman “Mostovi okruga Medison” Roberta Džejmsa Valera, prema kome je snimljen istoimeni film. Jedan čitalac je svoj glas obrazložio time da je prelepo napisana, da su likovi veoma upečatljivi i da muškarca može zaintrigirati pitanje da li će se dvoje ljubavnika naći na kraju.\nLista nije mogla da zaobiđe ni “Orkanske visove” Emili Bronte, jer to je nezaobilazni roman kada se Engleskinji postavlja pitanje koji je najbolji ljubavni roman.\nJedno od obrazloženja je da se radi o “najlepšoj srceparajućoj ljubavnoj priči, jer svi sanjamo da ćemo naći srodnu dušu za partnera, makar kraj bio tragičan”.\nMeđu odabranim najlepšim ljubavnim pričama je i roman “Bronzani konjanik” Poline Sajmons, koji ima nastavak “Tatjana i Aleksandar” o ljubavi crvenoarmejskog oficira i devojke iz Lenjingrada za vreme nemačke opsade tog ruskog grada.\nPrevious Article LAUTA I OŽILJCI – 25 godina od prvog izdanja knjige Danila Kiša\nNext Article Roman MAĐIONIČAR – pitanja o mogućnosti preživljavanja u emigraciji


amaterski film : Južne vesti\nPočinje filmski kamp za leskovačke srednjoškolce\n09:17, 26. 6. 2019.\nSa osnovama filmske kulture, pisanjem scenarija i izradom dokumentarnog i igranog filma, moći će da se upoznaju srednjoškolci iz Leskovca, na filmskom kampu koji se u ovom gradu održava od 27. do 30. juna. Zbog ograničenog broja mesta, zainteresovani se moraju prijaviti, a učešće je besplatno.\nPirotske gimnazijalke nagrađene za kratki film\n10:51, 16. 4. 2019.\nAutorskim filmom o stradanju i deportaciji Jevreja, učenice Gimnazije u Pirotu osvojile se prvu nagradu na konkursu Ministarstva prosvete i Fondacije Haver . Nagrađene su učenice Dunja Đorđević, Mina Jovanović i Mina Jocić, a snimanje su pomogli i drugi učenici koji su bili statisti.\nProjekcija amaterskih filmova o pirotskoj istoriji\n08:28, 10. 8. 2018.\nČetvoro mladih i kreativnih Piroćanaca, zaljubljenika u film i lokalnu istoriju, producirali su 3 kratka dokumentarno-igrana filma o događajima i ličnostima novije istorije Pirota, a građani će njihovu projekciju moći da odgledaju u ponedeljak 13. avgusta, u svečanoj sali Gimnazije.\nNovi Spilbergov film stigao u niške bioskope\n16:24, 11. 1. 2018.\nEkranizacija istinite priče o istraživačkom novinarstvu “Doušnik”, u režiji Stivena Spilberga, naći će se na repertoaru "Vilinog grada" i "Cineplexx"-a od 11. januara. Pored toga, kako kažu u bioskopima, Nišlije će moći da pogledaju i dramu o Vinstonu Čerčilu “Najmračniji čas”, krimi-dramu “Golem iz Lajmhausa”, dok će mališani moći da pogledaju božićnu komediju “Deda Mraz na zameni”.\nPrva nagrada za film "Srce od pliša" osnovaca iz Medveđe\n15:39, 17. 12. 2014.\nKratki igrani film osnovaca iz sela Lece kod Medveđe osvojio je, po drugi put, 1. nagradu na konkursu Agencije za borbu protiv korupcije na temu “Kad ne poštujemo pravila, onda…”.\nProkupački osnovci snimili film\n13:42, 8. 10. 2013.\nUčenici 4. razreda osnovnih škola "Nikodije Stojanović Tatko" i "Ratko Pavlović Ćićko", uz pomoć gimnazijalaca, snimili su promotivni film "Dar Dobrote" kao deo projekta “Promocija humanih vrednosti”.\nNagrada za film "Moja beba"\n13:22, 28. 5. 2013.\nNa Festivalu amaterskog filma “RATMA” u Engleskoj prokupački jednominutni film “Moja beba” u režiji Žikice Jovanovića osvojio je drugu nagradu po odluci žirija.\nVeliko interesovanje za "FNW"\n14:14, 5. 10. 2012.\nU Nišu je počeo Internacionalni festival kratkog filma, a glasovima publike za najbolji film prve večeri izabran je "Bremec" iz Slovenije.\nProkupčani osvojili Ameriku\n16:27, 26. 6. 2010.\nFilm "Nigde nikog", trojice mladih entuzijasta iz Prokuplja osvojio glavnu nagradu na Hinsdejl festivalu u Sjedinjenim državama.


OTVARA SE AKADEMIJA ZA HAKERE: U ovoj zemlji ćete moći da naučite tajne ovog zanata – Android Market\nVojna obaveštajna agencija Danske (DDIS) objavila je danas da osniva “akademiju za hakere” gde će biti obučavani stručnjaci informacionih tehnologija, a najboljima koji diplomiraju, biće ponuđeno zaposlenje.\nU saopštenju se navodi da će na akademiju biti upisana “mala grupa” onih koji su “već najbolji u onome što rade“.\nDDIS, sa sedištem u Kopenhagenu, pojašnjava da oni na akademiji neće učiti kako da hakuju, već će “uticati na njihov mentalitet i veštine” koje bi agencija mogla da upotrebi.\nAgencija AP je prenela da će akademija startovati u avgustu i da će školovanje trajati četiri i po godina.\nPrevious Article Šta sve može Samsung Galaxy S7, a šta S7 Edge\nNext Article Google sada enkriptuje 77% svog web saobraćaja


U plusu 16 miliona dinara | Pirot vesti\nPočetna/Gradska hronika/U plusu 16 miliona dinara\n“Mogu da izrazim zadovoljstvo činjenicom da smo uspeli da ostvarimo visok nivo opremljenosti i kvaliteta u pružanju usluga, pa smo uspeli da pokrijemo čak 95 posto teritorije opštine Pirot, računajući i ogroman broj sela. Prošlu godinu završili smo sa 16.2 miliona dinara dobiti što je čini najuspešnijom godinom od osnivanja preduzeća. Takođe u nove mašine i druge projekte investirali smo preko 30 miliona dinara-kazao je Tolić.\nZamenica direktora Nadežda Avžner kazala je dajoj je velika čast i zadovoljstvo što je deo tima koji godinama radi na poboljšanju životne sredine i da je “Komunalac” firma koja je otvorena za saradnju sa svima, naročito sa građanima.\nboban tolić istaknuto komunalac poslovanje\nDNK analiza rešila misteriju\nJedna “crna tačka” manje u centru grada\nTragični epilog saobraćajne nesreće: Preminuo dr Zlatkov\nSajam nauke u Pirotu


TRINKIJERI HVALI ZVEZDU: Pobedili su CSKA, to govori o njihovom kvalitetu!\n05. 11. 2020. u 19:10\nPred košarkašima Crvene zvezde je trežak zadatak u Evroligi.\nBajern iz Minhena i Andrea Trinkijeri pokušaće u petak na svom terenu da nastave sa dobrim rezultatima u ovoj sezoni i zadaju novi udarac Crvenoj zvezdi.\nNemačka ekipa nalazi se pri vrhu tabele sa skorom od 4-2 i blagi su favoriti protiv Zvezde, iako Trinkijeri hvali sutrašnjeg rivala.\n"Osnažili su tim sa tri veoma dobra košarkaša prethodnih nedelja. Za nas će ovo biti, do sada, fizički možda i najzahtevniji meč jer Zvezda igra veoma agresivno i sa mnogo energije. Imaju veliki broj igrača u rosteru i pobedili su protiv CSKA - to je dokaz kvaliteta".\nUtakmica Bajern - Crvena zvezda se igra u petak u 20.30 časova.\nOBRADOVIĆ PRED KRKU: Treba shvatiti utakmicu ozbiljno, jer mogu svakog da iznenade\n01. 11. 2020. u 15:37\nKK Crvena zvezda KK Bajern Minhen Andrea Trinkijeri KK CSKA


Sećanje na Silvanu Armenulić i Cuneta Gojkovića (VIDEO) - PRess Serbia | PR PRess team\nNovopečena mama Jelena Kostov i sjajni Aleksandar Aca Tirnanić oživeli su sećanje na Silvanu Armenulić i Cuneta Gojkovića u izvođenju pesme “Gde si da si moj golube”\n“Gde si da si moj golube” je izvorna narodna pesma koju su Silvana Armenulić i Predrag Cune Gojković snimili na vinilu još davne 1973. godine za Jugoton, a Jelena Kostov i Aleksandar Aca Tirnanić snimili u okviru projekta Radio televizije Srbije „60 najlepših narodnih pesama”.\nNedavno preminuli Predrag Cune Gojković je bio vlasnik prve zlatne ploče na Balkanu, jedan od retkih koji je imao apsolutni sluh, umetnik koji je znao najveći broj pesama i sedam decenija je negovao narodnu i starogradsku muziku, Predrag Cune Gojković, nagrađen je Zlatnim mikrofonom za životno delo, a u intervjuu, 2015. godine poručio je:\n“Rodiće se novi Cune….”. Na pitanje da li u nekom vidi svog naslednika, odgovarao je da smo “pevačka nacija”.\nStil pevanja Aleksandra Ace Tirnanića nerverovatno podseća na stil Predraga Cuneta Gojkovića, jedan je od mladih pevača koji obnavlja velike hitove narodne muzike. Aleksandar je otpevao Cunetovu pesmu “Samo jednom srce ludi”.\nDošlo je vreme zajedno izaberemo najbolje od najboljih i to- tačno 60 najlepših narodnih pesama! Počelo je glasanje za izbor 60 najlepših narodnih pesama!\nUvažavajući predloge publike, tokom prethodnih šest meseci, u RTS je snimio oko šest stotina pesama. Stručni savet projekta „60 najlepših narodnih pesama” sačinio je listu od pet stotina pesama. Na kanalu emisije „RTS 60 najlepših narodnih pesama – Zvanični kanal” na Jutjubu postavljeno je svih 500 pesama.\n– Označavanjem pesama koje vam se sviđaju („lajkovanjem”) na Jutjubu (RTS zvanični kanal projekta)\n– Poštom: pismima (sa deset naziva pesama) na adresu: RTS, Takovska 10, 11000 Beograd, sa naznakom „Glasanje za 60 najlepših narodnih pesama”,\n– Putem telefona: tokom radijske emisije „60 najlepših narodnih pesama “Prvog programa Radio Beograda (subotom, od 14.00-15.00).\nTagovi60 najlepsih pesama ACA Aleksandar Tirnanic Cune Gde si da si moj golube jelena kostov lada Panovic miroslav ilic Predrag Cune Gojkovic rts silvana armenulic Tozovac


Рубрика: Политика, Актуелно, Друштво Аутор: новинарство 524 пута прочитано Датум: 27.01.2008 Одштампај\nVeoma su značajne političke posledice prvog kruga predsedničkih izbora u Srbiji, koji su se održali 20. januara, i zadržaće taj značaj bez obzira na drugi krug 3. februara.\npiše: dr.Srđa Trifković, 27.01.2008\nPredsednik Boris Tadić je izgubio prvi krug od Tomislava Nikolića iz Srpske radikalne stranke (SRS) za gotovo pet procenata i sada vojuje pretešku bitku da sačuva mesto predsednika.\nGlasači su velikom većinom, oko 55 procenata, podržali kandidate koji nepokolebivo stoje pri stavu da nema kompromisa u osnovnom srpskom stavu o Kosovu. Ta tri kandidata, Tomislav Nikolić (SRS), Velimir Ilić (Nova Srbija, NS) i Milutin Mrkonjić (Socijalistička partija, SPS) beskompromisno stoje na stanovištu da o statusu Kosova, kao o zameni za neka nejasna obećanja o eventualnim ”evropskim integracijama” Srbije, nema nikakvog govora.\nČini se da su Boris Tadić i njegovi sledbenici strašno precenili predsednikovu popularnost. Možda su postali i žrtve vlastite propagande, koja lakše može da se razume u svetlu činjenice da su u Srbiji otvoreno protadićevski orijentisani svi važniji štampani i elektronski mediji, koje ili finansiraju ili poseduju zapadne korporacije, kao i sve vladine i kvazi-nevladine organizacije. Tako neosnovano samopouzdanje je potaklo prozapadnjački kamp da prerano krene sa ovim izborima, uopšte ne uzimajući u obzir stavove koalicinog partnera, Demokraske stranke Srbije premijera Vojislava Koštunice. Tako je 12. decembra prošle godine predsednik Skupštine republike Srbije, Oliver Dulić, visoki zvaničnik Tadićeve Demokratske stranke (DS), raspisao predsedničke izbore za 20. januar.\nOdluka je donesena prethodnim odobrenjem Brisela i Vašingtona, ali, da naglasimo, bez ikakve prethodne konsultacije sa premijerom Koštunicom. On i DSS bili su protiv izbora, smatrajući da je krajnje neumesno da se sazivaju predsednički izbvori u vreme kada postoji realna opasnost od jednostrane secesije Kosova, problema koji bi trebalo da ima veću važnost od internih političkih razmirica. Smutnja izborne kampanje, tvrdili su iz Koštuničinog tabora, mogla bi da predstavlja opasnost jedinstvu zemlje i koherentnosti klimave vladajuće koalicije u veoma osetljivom trenutku.\nRezultat prvog kruga pokazuje da je Koštuničin stav odlučujući za ishod drugog. Premijer je iskazao svoje stavove 23. januara, kada je zatražio od Tadića da se formalno založi da se ne potpiše Sporazum o stabilizaciji i asocijaciji sa Evropskom unijom, ako EU odluči da pošalje misiju civilne administracije i policije na Kosovo – odlučujući korak koji bi delovao kao glavni podsticaj nezavisnosti. Koštunica ističe da bi misija EU prekršila rezoluciju UN rezoluciju 1244, kao i Ustav Srbije, što bi značilo da je EU namerno odbacila sporazum iniciran prošlog novembra.\nTadić nije sklon da prihvati takve uslove, jer tvrdi da proces asocijacije treba da se nastavi bez obzira na problem Kosova. S druge strane, bez Koštuničine podrške, biće mu teško da sakupi dodatnih 15 procenata glasova koji su mu potrebni za pobedu. Drugim rečima, stvari su za Tadića postale neugodno komplikovane. On i njegovi podržavaoci hteli su da se ovi izbori održe što je ranije moguće, jer su se bojali da bi jednostrano proglašenje nezavisnosti Kosova (unilateral declaration of independence, UDI), koju bi zasigurno podržala većina najvažnijih zapadnih država, razgnevila Srbe i bila na štetu ”prozapadnih, umerenih reformista”. Vreme za izbore su, stoga, izabrale Evropska unija, SAD i lideri DS-a, kao način reizbora Tadića pre jednostranog proglašenja nezavisnosti u Prištini.\nNa ovaj način je Srbija ponovo podvrgnuta podlom scenariju koji smo već videli i prošle godine. Prošlog januara je obnarodovanje Ahtisarijevog plana namerno odloženo mesec dana, kako bi se mogli održati parlamentarni izbori 21. januara. I tada je trik bio isti kao i danas:\nda se pomogne Tadiću da njegova partija ne bude opterećena hipotekom katastrofalnog Ahtisarijevog plana koji su podržavale sve velike sile zapada.\nI tada, kao i danas, Tadićeva retorika je obećavala kvadraturu kruga: s jedne strane spasavanje Kosova, ali, sa druge, približavanje Evropi – stvar osetno nemoguća. Svi važniji zapadni lideri su, na jedan ili drugi način, isticali da Srbije mora da odabere između prisvajanja prava na Kosovo i približenja Evropskoj uniji. Takve izjave su dolazile od britanskog premijera Gordona Brauna, njegovog prethodnika Toni Blera, predsednika Francuske Nikole Sarkozija i bolumente američkih birokrata.\nSrbi većinom nisu euro-skeptici a priori. Galupova anketa provedena pre godinu dana pokazuje, uopšteno govoreći, da većina na EU gleda blagonaklono. Međutim, u tom grmu leži zec: još veći broj nepokolebivo smatra da je Kosovo neodvojivi deo Srbije. U kasnijim anketama, većina Srba je izjavila da se ne bi odrekla prava na Kosovo u zamenu za brže članstvo u Evropskoj uniji. Uz to su u istoj Galupovoj anketi izjavili da Rusiju – koja je rekla da će uložiti veto na, od zapada podržani, plan Saveta bezbednosti ujedinjenih nacija za nezavisnost Kosova – vide čak i pozitivnije nego EU: 63 procenta ispitanika je sa odobrenjem odgovorilo na vođstvo Rusije.\n20. januara je Srbija odgovorila ovu evro-dilemu još jasnije i odlučnije nego što su Tadić i njegovi sponzori ikada očekivali. Preko 55 procenata glasača Srbije je podržalo tri kandidata (Tomislava Nikolića, potpredsednika Radikalne stranke, Velimira- Velju Ilića koji predvodi Novu Srbiju, koalicionog partnera DSS-a i Milutina Mrkonjića iz Socijalističke partije) koji beskompromisno odbacuju bilo kakav ”dil” sa zapadom u vezi Kosova. Poruka glasača Srbije bila je jasna: ako Srbiju zapad natera da bira između očuvanja prava na Kosovo i pripajanju ”Evropi” pod uslovima zapada, a što zasigurno znači amputaciju Kosova, Srbija će izabrati prvu opciju. Ako EU pošalje ilegalnu misiju na Kosovo, a gotovo da je sigurno da će se to desiti uskoro nakon drugog kruga, to bi bio jasan znak Srbiji da je došlo vreme da se kaže da su sve buduće aspiracije ka članstvu u EU ne samo beskorisne, nego i uvredljive i ponižavajuće.\nUloge su se promenile: sada Vašington i Brisel treba da biraju između Srba i kosovskih Albanaca. Da li žele bespravno konstituisano Kosovo, koje će da bude crna rupa džihadskog terorizma, etničkog čišćenja, korupcije bez presedana, institucionalizovanog kriminala, trgovine drogom i belim robljem, ili žele čvrsto partnerstvo sa Srbijom, glavnom zemljom zapadnog Balkana, civilizovanu državu kakva Kosovo kontrolisano od Albanaca nikada neće biti, a sve zasnovano samo na priznalju teritorijalnog integriteta Srbije.\nU očekivanju drugog kruga koji će se održati 3. februara, mediji u Beogradu, većinski tadićevskom, izvršiće pritisak na Srbe, prizivajući sećanja na sankcije, ekonomski kolaps, čak i mogućnost još jednog rata, ako pobedi Nikolić. Insistiraće na činjenici da Tadićev poraz može da znači samo dalju izolacij. No, pre nego što se odluče, Srbi će pogledati i ka spoljnjem svetu da vide čemu se nadaju zagovornici nezavisnosti Kosova, za koga ne žele da pobedi u Srbiji. Zagovornici nezavisnosti Kosova žele da pobedi Boris Tadić, jer u njemu vide otelovljenje onog ”prozapadnog reformiste”, vrsta političara koja sada preteže širom postkomunističke istočne Evrope. Drago im je da Tadić stalno ponavlja, a izričito za domaću upotrebu, odgovarajuće patriotske floskule u koje ne veruje niti jednog trena. I dok papagajski ponavlja ”srpsku” retoriku za opštenarodnu upotrebu, Tadić i kompanija u Vašington i Brisel šalju tihe poruke da će oni, kada dođe pravi čas, biti kooperativni i da će uraditi ono što treba. Tadić i njegov štićenik, trenutni ministar spoljnjih poslova Srbije, sve vreme pregovora o Kosovu, neprestano namiguju i daju znakove svojim zapadnim sagovornicima. Ako Tadić može da na mesto ministra spoljnjih poslova Srbije postavi čoveka tako nesigurne lične lojalnosti i tako sumnjivih moralnih kvaliteta, kao što je Vuk Jeremić, ni njemu samom ni po kom drugom pitanju ne treba verovati.\nReizborom Borisa Tadića, srpski glasači bi pobornicima nezavisnosti Kosova dali siguran znak da se Srbija zasigurno pomirila sa amputacijom svoje pokrajine i pristala na nastavak priče o ”evropskim integracijama” koje nikad neće da se ispune, jer će uvek biti postavljani neki novi uslovi, tražene sve veće cene i još bestidnije ucene.\nU drugom krugu srpskih izbora, ime eventualnog pobednika je možda manje važno od same činjenice da će nacija pokazati izuzetan nivo jedinstva i spontane odlučnosti. Ko god pobedio, moraće da ima u vidu činjenicu da je malom, no ponosnom balkanskom narodu dosta ponižavanja i da neće da se povija ni pred Vašingtonom ni pred Briselom.\npreuzeto sa: eparhije raško-prizrenske i kosovsko-metohijske\n« « Претходне вести: Australija: Srbski rodoljubi poručuju\nНаредне вести: Kako da jednim klikom vašeg miša popravite računar? » »\n1 коментар у вези “Srbija bira!”\nTihomir, 31.01.2008, 21:53\nStice se utisak da je Srbima dosta “obecanja i ludih radovanja”, pogotovo posle debate u kojoj je Nikolic nadmasio Tadica.\nPrvo, imam jedno pitanje za sve glasace u Srbiji. Da li bi se vi ozenili ili udali ako bi vas buduci supruznik zahtevao da se odreknete svoje majke ili oca? Kako mislite da bi vas takav buduci supruznik tretirao u zajednici ako bi vam takav zahtev postavio pred ulazak u nju? Da li zaista verujete da bi ste ikako mogli imati “bolji zivot” s takvim supruznikom ako prihvatite uslov? Drugo, da li je moguce da iko u Srbiji veruje da ce Tadic ispostovati Ustav Srbije po pitanju Kosova. Pa on nije samo pro-Zapadni politicar, on je kao Zapadni politicari. Isto tako kako EU nalazi pravnu osnovu za slanje misije na Kosovo u Rezoluciji 1244, koja ni u snu tako nesto ne sadrzi, tako ce i Tadic naci u Ustavu nesto sto opravdava “privremenu” predaju Kosova. Trece, Nikolic isto zeli ulazak u EU, ali pod uslovom postovanja Srbije kao ucesnika u evropskoj zajednici. Samo ako udjemo celoviti u EU u njoj mozemo imati “bolji zivot”, inace ce to biti samo pocetak nametanja nemogucih uslova.\nГрадоначелник Дечана не одустаје од градње пута, игумана Саву Јањића назвао „лудим“ 15. август 2020\nНевероватна сцена: Хиљаде Албанаца на грчкој граници /фото, видео/ 15. август 2020\nSrbija je primitivna zajednica u kojoj vlada zakon jačeg


SRBI DOBILI TRENERA Hasi je prošlost, Olimpijakos vratio čoveka koji mu je doneo titulu\nFudbaleri Olimpijakosa su posle samo tri meseca ostali bez trenera. Besnik Hasi je smenjen posle samo tri meseca, platio je ceh očajnim rezultatima, pa će ga na klupi tima iz Pireja zameniti Takis Lemonis, čovek koji je doneo poslednju titulu crveno-belima.\nUroš Đurđević je dobio novog trenera\nKlub za koji igraju Uroš Đurđević, Jagoš Vuković i Saša Zdjelar prolazi kroz težak period... Albanski strateg Besnik Hasi je pogubio konce, što je platio i smenom posle poraza od AEK-a (2:3), pa sada srpski igračima predstoji prilagođavanje na sistem rada drugog trenera.\nZa novog stratega imenovan je Lemonis, umesto koga je baš na "Karaiskakis" došao Hasi. Novom treneru šampiona Grčke biće to četvrti mandat u Pireju, a do sada u kolekciji ima pet šampionskih titula - 2001, 2002, 2007, 2008. i 2017. godine.\nInače, Olimpijakos trenutno ima osam bodova, pet manje od lidera AEK-a, zbog čega su i čelnici ovog kluba reagovali promenom trenera. Ostaje samo da se vidi kako će to uticati na status srpskih fudbalera.\nSVI SRBI U OLIMPIJAKOSU TESTIRANI! Rezultate saopštio ZARAŽENI GAZDA atinskog giganta


MUP nezakonito tražio potpisivanje izjave o tajnosti i poligrafskom testiranju, a onda ih uništio - Javni servis\nMUP nezakonito tražio potpisivanje izjave o tajnosti i poligrafskom testiranju, a onda ih uništio\nObaveži se na ćutanje i na poligrafsko testiranje – u najkraćem bi glasio dokument koji su 2016. godine morali da potpišu zaposleni u Službi za borbu protiv organizovanog kriminala MUP-a Srbije. Takva naredba bila je u suprotnosti sa zakonom. Da bi prikrili da je zakon prekršen, prema istraživanju Insajdera, izjave koje su potpisivali policajci su prošle godine, u MUP-u uništene – opet suprotno zakonu i bez ikakvog obrazloženja.\nFoto: Insajder video\nSvako ko ima pristup tajnim podacima mora da ima i sertifikat, a da tajne podatke čuva. Nema potrebe ni za kakvim obavezivanjem u vidu potpisivanja izjava.\nMeđutim, Direkcija policije je u martu 2016. godine, prema dokumentaciji do koje je došao Insajder, depešom naložila zaposlenima u Službi za borbu protiv organizovanog kriminala da potpisu Izjave da će čuvati tajne podatke, ali i da će pristati na poligrafsko testiranje kada to odluči šef SBPOK-a .\nBivši poverenik za zaštitu podataka o ličnosti kaže za Insajder da je potpisivanje ovih izjava „samo po sebi nonsens“.\n„Sadržinski ovde ništa nije sporno, nego on potpisuje da će mu tajni podaci koji su mu bili i koji će mu biti dostupni tokom rada čuvati. To je samo po sebi nonsens. Ako nema sertifikat, onda njemu ti podaci neće biti dostupni i onda ova izjava nema nikakvog značenja“, napominje Šabić.\nDa bi neko mogao da rukuje poverljivim podacima, čak i u policiji, neophodno je da ima odgovarajući sertifikat koji nakon bezbednosne provere izdaje Savet za nacionalnu bezbednost. U vreme kada je traženo potpisivanje izjava o tajnosti u policiji ni sam vrh MUP-a nije znao ko uopšte ima potreban sertifikat, što je potvrdila dokumentacija koju je uzbunjivač iz MUP-a nedavno dostavio redakciji Insajder.\nČinjenica da su policajci potpisivali nekakve dodatne izjave o tajnosti sporan je i zato što su one potpisivane u MUP-u, pod pretnjom poligrafom. Sama činjenica da su potpisali izjave o tajnosti, ne služi zaštiti tajnih podataka, jer policajci nisu prošli posebnu bezbednosnu proveru, već može da služi samo uslovljavanju policajaca da o podacima ne govore.\nBivši zamenik zaštitnika građana Miloš Janković za Insajder napominje da je obaveza policajaca da čuvaju podatke sa kojima dolaze u dodir.\n„Ovde je najveći problem što je izabran loš način da se dođe do toga. Način koji zaista čak nije ni u skladu sa zakonom“, ističe on.\nMinistarstvo pravde: Izjave nemaju zakonski osnov\nNamera MUP-a je, po svemu sudeći, bila da spreči da informacije iz policije dođu do javnosti. Jedan od pripadnika SBPOK-a, međutim, odbija da potpiše Izjavu koja mu je data da potpiše i traži mišljenje od Ministarstva pravde, koje potom ocenjuje da zahtev direktora policije nema zakonski osnov. Ministarstvo je tada navelo da je „nejasna svrha ovakve izjave, kao i razlog zbog koga se njeno potpisivanje traži“\nOsim sporne činjenice da su se policajci Izjavom obavezivali da će čuvati tajne podatke, što ne propisuje nijedan zakon, u pomenutoj Izjavi sporan je bio i zahtev da se policajac unapred saglašava sa time da bude proveren na poligrafu.\n„Podvrgavanje poligrafu se ne sme naređivati“\nMiloš Janković, bivši zamenik zaštitnika građana kaže za Insajder da se podvrgavanje poligrafu ne sme naređivati.\n„Ukoliko je slobodna volja policajca da se on podvrne, on će to uraditi“, poručuje Janković.\nUpravo zato, a imajući u vidu činjenicu da je potpisivanje ovakve nezakonite Izjave naložio prvi čovek policije postavilo se pitanje da li je namera vrha policije, umesto zaštite tajnih podataka, ustvari bilo „ućutkivanje“ policajaca unutar MUP-a.\n„Neko ko je sa tim suočen, ja govorim sad sa advokatske pozicije, može to lako da doživi kao pritisak“, napominje Šabić.\nDve godine su policajci imali nad glavom potpisane izjave, sve dok Zaštitnik građana nije pokrenuo postupak. Tada se u prostorijama Službe za specijalne istražne metode, po nalogu Direktora policije, uništava 959 potpisanih Izjava.\n„Nalaže se Upravi kriminalističke policije, Služba za specijalne istražne metode, da ukloni obrazac Izjave o čuvanju tajnosti podataka, kao i da uništi sve potpisane izjave o čuvanju tajnosti podataka“, navodi se u depeši.\nBez obrazloženja MUP-a\nUbrzo zatim u MUP-u je formirana Komisija koja sprovodi postupak i konstatuje da su uništene sve potpisane izjave o čuvanju tajnosti podataka. U samom zapisniku do kojeg je došao Insajder, međutim ne navode se gotovo ništa – niti šta zadrže izjave, niti iz kojih razloga su uopšte potpisivane.\nŠabić poručuje da bi „svakako bi bilo dobro da je skoro policajaca dobilo objašnjenje za celu situaciju, pa makar i ako je ona bih greška.\nGrešku MUP, međutim, nije obrazložio kao ni činjenicu da su u MUP-u pristup tajnim podacima imala lica koja za to nisu bila ovlašćena. Njih 1000 se obavezivalo da tajne podatka sa kojima se susreće neće iznositi u javnost, a to može da znači i da je veliki broj njih imao pristup tajnim podacima. Činjenica je da to pravo ima samo 460 pripadnika MUP-a koji prema podacima Kancelarije za nacionalnu bezbednost danas imaju neophodne sertifikat za pristup tajnim podacima.


Italijanski Institut Kulture se prostire i u Prištini - Vesti - Ministria e Kulturës, Rinisë dhe Sportit\nMinistar Kujtim Gashi je dočekao danas na jednom susretu ambasadora Italije na Kosovu, Piero Cristoforo Sardi sa kojom je razgovarao o prostiranju Italijanskog Instituta Kulture i na Kosovu kao i za organizovanje jednog koncerta koji će se održati 4. juna, u čast kompozitora Gioachino Rossini, na 150.to godičnjici njegove smrti.\nMinistar je s početka upoznao italijanskog ambasadora o predstavljanju Kosova na Bienalu Venecije, informišući ga o velikom broju posetilaca koji je imao Paviljon Kosova i, ovom prilikom je zahvalio ambasadoru Sardiju na ponuđenoj od ambasade Italije.\nMinistar Gashi je reako da je saradnja između MKOS-a i Ambasade Italije veoma dobra i cenjena.\n“Svi zajednički događaji i aktivnosti koje smo realizovali, pokazali su dobru volju i duh saradnje, uvek u interesu kulture”, rekao je ministar Gashi.\nDok je Ambasador Sardi izrazio zahvalnost na izraženoj zahvalnosti i dodao da će se podržavanje Kosova nastaviti, da bi bili prisutni na važnim međunarodnim događajima i da učestvovanje Kosova na Bienalu pokazuje da smo zajednički na dobrom putu.\nSardi je informisao ministra Gashija da je, nakon zadnjeg susreta, kada je razgovarano o prostiranju Italijanskog Instituta Kulture i na Kosovu, ambasada podnela zahtev u Ministarstvu Spoljnih Poslova, koji je prihvaćen. Ambasada se najavila i Ministarstvu Spoljnih Poslova Kosova.\nAmbasador je zahtevao od ministra da se ova iniciativa formalizuje i da se prostiranje Italijanskog Instituta koji se nalazi u Tirani, postane realnost i na Kosovu, što bi omogućilo da se kulturni događaji koji se održavaju u Tirani, prostiru i u Prištini.\nMinistar Gashi je rekao da je potpuno spreman za početak formalizacije za ovu važnu kulturnu instituciju na Kosovu.\n“Lično, kao ministar, i staf MKOS-a, maksimalno ćemo se angažovati da bi smo što pre oživeli ideju za prostiranje ove institucije i u Prištini i, za ovo ćemo potpisati i jedan memorandum za saradnju”, reako je ministar.\nMinistar i ambasador su razgovarali i o koncertu koji će se organizovati u čast kompozitora Rossinija, kojom prilikom će Ministar Gashi sa zadovoljstvom učestvovati na ovom događaju.


Kompanija CBRE, vodeći svetski savetnik za nekretnine, objavila je danas imenovanje Boška Tomaševića za generalnog direktora kancelarije CBRE-a u Jugoistočnoj Evropi (CBRE SEE), čiji mandat počinje 1. januara 2021. godine. Boško Tomašević će naslediti sadašnjeg generalnog direktora, Andrew Peirson-a, koji se povlači sa svoje funkcije i napušta CBRE u decembru 2020. godine.\nBoško se pridružio CBRE-u 2018. godine, kada je CBRE Grupa osnovala novu regionalnu kancelariju u Beogradu, koja pruža čitav spektar savetodavnih usluga za nekretnine, međunarodnim i domaćim klijentima u Jugoistočnoj Evropi. U ulozi Rukovodioca savetodavnih poslova i transakcija, pomogao je u širenju poslovanja CBRE SEE u vodeću kompaniju za komercijalne nekretnine sa kancelarijama u Beogradu i Sofiji. Ranije je Boško bio na čelu Agencijskog tima JLL-a za region Jugoistočne Evrope punih šest godina, a Colliers International 7 godina pre toga.\nAndrew Peirson, Generalni direktor CBRE SEE:\n“Imao sam sreću da radim sa Boškom dugi niz godina i naš uspeh u regionu bio je pravi timski napor. Kao bliski prijatelj i kolega, lično sam se obradovao što je baš Boško izabran za ovu ulogu i ne sumnjam da će nastaviti da razvija posao i povećava produktivnost svakog sektora. Izuzetno će mi nedostajati rad sa timom, a takođe sam vrlo zahvalan svim klijentima tokom godina koji su doprineli našem uspehu.”\n“Oduševljen sam što imam priliku da vodim poslovanje naše kancelarije, i nadovežem se na veliki uspeh i napredak koji smo postigli u proteklih nekoliko godina pod Andrew-ovim vođstvom. Imamo fantastičan tim u Beogradu i Sofiji, i nastavićemo da postižemo odlične rezultate za naše klijente i iskoristimo brojne mogućnosti za rast širom regiona”, komentariše Boško Tomašević.\nAndreas Ridder, Generalni direktor CBRE kancelarije za Centralnoistočnu Evropu, dodaje: “Opsežno Boškovo iskustvo i znanje o tržištu Jugoistočne Evrope, zajedno sa odličnim liderskim veštinama, čine ga idealnim naslednikom i uveren sam da će nastaviti našu ekspanziju u regionu. Želeo bih da se zahvalim Andrew-u na njegovom značajnom doprinosu u vođenju našeg poslovanja tokom poslednjih nekoliko godina i želim mu sve najbolje za njegovu budućnost.”\nBosko Tomasevic/cbre/poslovne vesti


VojvodinaCafe - Vojvođanske dimnjake čisti 70 odžačara\nVest objavljena: 22.01.2018 11:34\nTrenutno u Srbiji nema više od 200 dimničara, a za pravilno obavljanje poslova potrebno ih je bar 800. Kako piše "Dnevnik", nakon ukidanja Zakona o dimničarskoj delatnosti 1990. godine, dimničari su odlazili u penziju, a novi nisu dolazili, jer više nije postojala obaveza da se vrše dimničarske usluge. Prema raspoloživim podacima godišnje se evidentira oko 3.000 požara zbog nestručnog održavanja dimnjaka, a čak 60 odsto je uzrokovano održavanjem dimnjaka po principu "uradi sam".\n"Pre nekoliko godina, Srbija je uvela dimničarske usluge i ovlastila opštine da se one same pozabave ovom problematikom na svojoj teritoriji. Mnoge opštine su uvele dimničarske usluge, ali ima dosta onih koje to nisu uradile, bez obzira na veliki broj požara koji se javljaju upravo zbog neadekvatnog održavanja dimnjaka", kaže za "Dnevnik" predsednik Udruženja dimničara Vojvodine Zlatoslav Vranješ.\nSvega 13 javnih preduzeća i tridesetak zanatskih radnji bavi se dimničarstvom, ali i oni rade bez licence. U Vojvodini u mnogim opštinama, ističe sagovornik "Dnevnika", postoji jedan ili dva dimnačara i to u okviru opštinskih komunalnih preduzeća i oni rade uglavnom na poziv građana, što, kako ističe, nije dovoljno.\nOn ukazuje da poseban problem predstavljaju dimnjaci na gasna ložišta, jer prilikom montaže niko ne traži saglasnost dimničara da li je odvod dimnih gasova ispravno montiran.\n"Putovanjem kroz Vojvodinu konstatovao sam da u svim mestima ima između 20 i 40 odsto loše montiranih odvoda dimnih gasova. Prava je sreća da nema smrtnih slučajeva, a možda i ima ali se to ne zna. Izuzetak su velike firme kao NIS, Apatinska pivara i druge, koje strogo vode računa da stručne službe dimničarskih organizacija izvrše pregled i kontrolu dimovoda. Pamti se slučaj iz Temerinske ulice u Novom Sadu, kada je rečeno da se čovek otrovao od pečurki, ali je kontrolom odvoda dimnih gasova konstatovano da oni nisu bili dobri, odnosno da su bili nepropisni", kaže Vranješ.\nU Vojvodini je dimničarstvo počelo još 1809. godine, a od 1884. godine postoje pravila šta treba da rade dimnačari. Nakon ukidanja Zakona o dimničarskim uslugama, koji je Vojvodina imala jedina u SFRJ, dimnačarstvo se nalazi u situaciji kao da se nalazimo u 1850-tim godinama. Procenjuje se da u celoj Vojvodini danas ima oko sedamdesetak dimničara, jer u svim firmama gde postoji odluka o obaveznim uslugama nema dovoljan broj odžačara.\nI pored beneficiranog radnog staža mladi nisu zainteresovani da se bave ovim poslom. Zadnji dimničari su školovani 1970-tih godina, a nakon toga, sve firme su se snalazile na razne načine i održavale kurseve sa praktičnom obukom.


Tužilaštvo BiH uputilo je Sudu BiH predlog za određivanje pritvora četvorici osumnjičenih u okviru predmeta "Eskobar", koji se odnosi na organizovani kriminal i neovlašten promet droge.\nPritvor je predložen za osobe čiji su inicijali J.D, D.M, P.A. i S.A, saopšteno je iz Tužilaštva BiH.\nBANJALUČANIMA 12 GODINA ZATVORA Osuđeni zbog šverca i prodaje narkotika\nZAPLENJENA ROBA VREDNOSTI OKO 112.500 EVRA Tužilaštvo BiH predložilo pritvor osumnjičenom za promet droge\nMera pritvora predložena je zbog opasnosti od bekstva (u odnosu na prvoosumnjičenog), te opasnosti da bi boravkom na slobodi mogli ometati istragu, prikrivati dokaze, uticati na svjedoke ili saučesnike, kao i ponoviti krivično delo ili dovršiti započeto.\nOsumnjičeni su uhapšeni u akciji Granične policije BiH, uz podršku pripadnika Agencije za istrage i zaštitu BiH (Sipa) i Ministarstva unutrašnjih poslova Unsko-sanskog kantona, kao i sa partnerskim institucijama Hrvatske.\nTokom istrage koju vodi Tužilaštvo, na području Velike Kladuše, otkrivena je plantaža, sa sistemom za navodnjavanje na kojoj se nalazilo 6.000 sadnica marihuane, koju su, prema prikupljenim dokazima, osumnjičeni skrivali i obezbeđivali uz upotrebu vatrenog oružja, te vršili krijumčarenje droge na ilegalno narko–tržište u zemljama EU, kao i na području BiH.\nZvezdara: Hapšenje zbog pronađene droge\nMulahusiću predložen pritvor: Dovodi se u vezu sa "Al kaidiom" i drugim terorističkim organizacijama\nSEKSUALNO ISKORIŠTAVALI DETE Predložen pritvor osumnjičenima za obljubu i pornografiju u Šekovićima\nPROTIV 16 OSOBA Tužilaštvo BiH podiglo do sada najveću optužnicu za organizovano krijumčarenje migranata


Izvor: B92 arhiva vesti 16.05.2019 - Naslovi.net\nDisciplinska komisija FSS kaznila je Partizan koji će u poslednjem kolu igrati protiv Proletera bez prisustva publike. Navijači Partizana vređali su navijače Vojvodine i zbog tih pogrdnih skandiranja, disciplinska komisija FSS odlučila je da kazni… »\nB92: Savićević govorio o utakmici Crne Gore sa "državom" Kosovo, rasizmu i kazni UEFA\nLauri 5/7, ostali Reptorsi 0/15: Ubila nas je poslednja četvrtina\nKošarkaši Toronto Reptorsa su bukvalno pobedili sami sebe u prvom meču finala Istoka. Milvoki Baksi su pobedili Reptorse 108:100 serijom 10:0 u poslednja tri minuta meča u Viskonsinu. Još poražavajući podatak za Toronto je da je samo Kajl Lauri… »\nB92: Lopes zasenio duel Janisa i Kavaja – Milvoki poveo 1-0\nBeograd -- Srbija ove godine počinje novi investicioni ciklus za infrastrukturne projekte, čija je vrednost veća od osam milijardi evra. On obuhvata vazdušni, vodni i železnički saobraćaj. Radi se o ulaganjima u autoput Koridora 11 Preljina -… »\nB92: Vučić o Koridoru 10 i Grdelici: Treba da budemo ponosni, ovo smo čekali decenijamaB92: "Grdelica je građevinsko remek-delo"; Počinje gradnja auto-puta Preljina-Požega\n16.05.2019 B92, kategorije


Usvojiti izmjene i dopune Zakona o unutrašnjoj trgovini FBiH - Monitoring implementacije Programa mjera iz Proširenog aranžman za Bosnu i Hercegovinu - Extended Fund Facility (EFF), finansijski podržanog od Međunarodnog monetarnog fonda\nPristupanje WTO-u omogućit će pristup i otvorenost svjetskom tržištu. Rješavanje trgovinskih pitanja s EU omogućit će isto na nivou EU, a također je dio puta BiH ka članstvu.\nNapredak i komentar: Predstavnički dom usvojio je Nacrt zakona o izmjenama i dopunama Zakona o unutrašnjoj trgovini FBiH na sjednici 13. decembra, koji je Vlada utvrdila 2. avgusta i uputila ga u parlamentarnu proceduru. Nacrt je dugo čekao na usvajanje zbog nezasjedanja Parlamenta FBiH zbog političkih nesuglasica. Konačno, izmjene i dopune Zakona usvojene su 19. oktobra 2017. godine.\nŽeljeni efekat: Riješena preostala trgovinska pitanja sa Evropskom unijom.


„Svim igračima, treneru Saviću i stručnom štabu od srca čestitam osvajanje zlatne medalje na Olimpijskim igrama u Tokiju. Učinili ste nešto što je uradio malo ko, da odbranite zlato sa prethodnih olimpijskih igara i tako ste još jednom ušli u istoriju ovog sporta. Ovaj tim iz godine u godinu donosi ogromnu radost našem narodu i bez obzira na to što se generacije smenjuju, vaše zlato u Tokiju nam obećava da ćemo i svake naredne godine imati čemu da se radujemo. Hvala vam od srca što ste ime i himnu naše zemlje još jednom srčano predstavljali na najvećoj sportskoj sceni sveta“, navodi se u Dačićevoj čestitki vaterpolo reprezentaciji.\nU čestitki odbojkašicama Dačić je poručio da su u Srbiju donele još jedan trofej koji ponosnim čini ceo srpski narod.\n„Najsrdačnije vam čestitam osvajanje olimpijske medalje i još jedan svetski trofej kojim činite ponosnim ceo naš narod. Ceo vaš tim, vaš trener Terzić i stručni štab pokazali su da ne znate za umor i za prepreke kada se bori za boje nacionalne zastave. Svi u Srbiji su ponosni na to što ste uradili u Tokiju i što ste pokazali da ćete i u godinama koje dolaze biti u samom svetskom vrhu. Hvala vam za trud i za borbenost zbog kojih smo vas bodrili sve ovo vreme i zbog čega ostajemo vaši verni navijači na svim sledećim takmičenjima“, navodi se u Dačićevoj čestitki.\nOdbojkašice su večeras sletele na aerodrom Nikola Tesla, a vaterpolisti treba da slete sutra u 9.00 u pratnji zlatne karatistkinje Jovane Preković.\nSvečani doček naših olimpijaca biće upriličen u utorak ispred skupštine grada.\nSport Olimpijske igre Ivica Dačić delfini odbojkašice Srbije