Nakon početnog odmeravanja snaga, bilo je jasno da će u Moskvi slaviti domaći tim. Ipak, publika je imala priliku da vidi okršaj Himkijevog Alekseja Šveda - MVP igrača ligaškog dela i Miloša Teodosića, koji nije uvršten čak ni u najbolju petorku.\nIako nije dobio priznanje košarkaške javnosti, Teo je na terenu potvrdio dominaciju. Sa 23 poena i šest asistencija, od kojih je jedna bila posebno atraktivna, kapiten "orlova" je nadmašio za dva poena Švedov učinak, i još važnije, vodio saigrače do veoma važne i ubedljive pobede.\nŠto se meča tiče, Himki je veoma kratko bio u prednosti, tokom prve deonice, ali pri rezultatu 10:10 usledio odgovor CSKA i serija od 12:2. Može se reći da je već tada odlučen pobednik jer Himki se nekoliko puta vraćao, ali ni jedanput na manje od četiri poena zaostatka, dok je celo drugo poluvreme gubio sa dvocifrenom razlikom, na momente i sa maksimalnih "-23".\nNaredni duel ove dve ekipe igra se 13. juna od 18.30, takođe u Moskvi, ali će ovoga puta Himki biti domaćin. U slučaju pobede CSKA Teo i saigrači odbraniće titulu prvaka VTB lige.


Srbija: Proizvodnja hidroelektrana EPS-a u avgustu veća za 33 odsto - Serbia Energy Serbia Energy Balkan I Energetika - Srbija: Proizvodnja hidroelektrana EPS-a u avgustu veća za 33 odsto\nSrbija: Proizvodnja hidroelektrana EPS-a u avgustu veća za 33 odsto\nAvgust je bio odličan mesec u proizvodnji električne energije u “Elektroprivredi Srbije”. Tokom najtoplijeg meseca ove godine termo i hidroelektrane EPS-a proizvele su 2,75 milijardi kilovat-sati električne energije i to je za 10,8 odsto više nego u avgustu prošle godine.\nZa čak 33 odsto veća je avgustovska proizvodnja hidroelektrana EPS-a, koje su u osmom mesecu ove godine proizvele 805,8 miliona kilovat-sati. Hidroelektrane koje pripadaju ogranku “HE Đerdap” proizvele su 563,7 miliona kilovat-sati, dok su “Drinsko – Limske HE” proizvele 240,6 miliona kWh, a male hidroelektrane i ostali 1,5 miliona kWh.\nOdlični rezultati proizvodnje hidroelektrana EPS-a zasluga su urađenih revitalizacija. Revitalizacijama se doprinosi većoj proizvodnji električne energije, manjim troškovima održavanja i produžava se životni vek hidroelektrana za novih 30 do 40 godina U HE “Zvornik” krajem januara završena je revitalizacija četiri agregata, dok u HE „Đerdap 1“ uskoro treba da počne revitalizacija poslednjeg, šestog agregata.


Cvijanović: Ruska rezolucija spasonosno rješenje da međunarodna zajednica sačuva obraz | Banjaluka.net\n“Na taj način su nas zablokirali”, dodala je Cvijanovićeva.\n“Takođe, trebalo bi da se na tom planu da dodatna energija lokalnim strukturama i da ljudi izabrani od naroda, te domaće institucije budu oni koji upravljaju ovdašnjim procesima i preuzmu odgovornost u punom smislu riječi, a ne da stalno imaju nekog ko im suflira i može nešto da nameće”, naglasila je Cvijanovićeva.\n“Dakle, bilo bi lijepo i dobro kad bi sve to što su naumili Rusija i Kina bilo ostvarivo i da se konačno ograniči, a potom isključi i izoluje pozicija visokog predstavnika kao nečeg nepotrebnog državi”, dodala je Cvijanovićeva.\n“Ali bojim se da je međunarodna scena prekontaminirana raznim drugim stvarima, te optrećena svojim raznim podjelama i da oni nisu svjesni ove velike šanse koja im se pruža jer znam da mnogi čim vide da nešto dolazi od Rusije automatski glasaju protiv”, navela je Cvijanovićeva.\n“Ovdje će međunarodna zajednica isto tako izgubiti jer nije prepoznala šansu, a najviše BiH kojoj nije data šansa da konačno počne upravljati procesima u zemlji u skladu sa očekivanjima građana”, rekla je Cvijanovićeva.


Samsung čipovi za Audi vozila › Made-in-Germany.rs\nNemački proizvođač luksuznih automobila, „Audi“, koji posluje u okviru Folksvagen grupacije, potpisao je sa korejskom kompanijom „Samsung“ sporazum o strateškom partnerstvu.\nSporazumom je predviđeno da Samsung proizvodi čipove za Audi, memorijske module i druge elektronske komponente za automobile, prenosi „bug.hr“.\nStrateški ugovor pre svega se odnosi na proizvodnju hardvera za „Infotainment“ sisteme i razne aplikacije za pomoć vozačima, koje se ugrađuju u automobile. Ovakvi sistemi sve češće se montiraju ne samo u luksuzne, već i u automobile srednje klase, pa gotovo svaki proizvođač vozila na ovom poslu sarađuje sa nekom od velikih tehnoloških kompanija.\nFinansijski detalji ovog poslovnog sporazuma dve kompanije još uvek nisu objavljeni.\nOd MiG na 27/11/2015 / Auto industrija, Finansije, Investicije, Proizvodnja, Tehnologija / Ostavite komentar


Slabo trgovanje akcijama na Berzi, obveznice "planule"\nSlabo trgovanje akcijama na Berzi, obveznice „planule“\nTanjug 6. avgusta 2018. 16:56\nUkupan promet na trgovanju iznosio je 636,8 miliona dinara (približno 5,4 miliona evra).\nIndeks BELEX15 je splasnuo za 0,1 odsto na 743,2 poena, a BELEXlajn je registrovao zanemarljiv minus zaključivši trgovanje na nivou od 1.539,71 poen.\nUbedljivo najtrgovanija akcija je bio Aerodrom „Nikola Tesla“ sa prometom vrednim 5,0 miliona dinara po prosečnoj ceni od 1.740 dinara, za 0,1 odsto nižoj nego u petak.\nNaftna industrija Srbije je pala za 0,4 odsto na nivo od 686 dinara, uz realizaciju od 0,5 miliona dinara, a među gubitnicma se našao i Impol Seval iz Sevojna, čije su akcije oslabile za 0,3 procenta na 3.001 dinar, i istrgovane su za gotovo pola miliona dinara.\nNasuprot tome, Valjaonica bakra iz Sevojna bila je dobitnik dana ojačavsi za 3,6 posto na 800 dinara, uz trgovanje vredno 0,1 milion, dok je sevojničko Jedinstvo, treće preduzeće iz tog mesta čijim se akcijama trgovalo danas, zabeležilo identičan promet od 0,1 milion dinara po nepromenjenoj ceni od 5.000 dinara.\nAkcije beogradskog preduzeća „Goša montaža“ ostvarile su solidno trgovanje na MTP tržištu u iznosu od 1,4 miliona dinara, uz rast cene od 3,0 procenta na 1.700 dinara.\nStrani investitori su u ukupnom prometu na tržištu akcija učestvovali sa udelom od 14,39 odsto, pri čemu u kupovini sa 28,78 procenata, a u prodaji nisu učestvovali.\nDržavna dinarska obveznica serije RSO17153, koja dospeva na naplatu u aprilu 2020. godine, zabeležila je promet u iznosu od 628,4 miliona dinara.


EU /Nakon osude dvojice Bosanaca: Desničarska AfD traži "osiguranje" granica Njemačke / Radio Sarajevo\nEU / Nakon osude dvojice Bosanaca: Desničarska AfD traži "osiguranje" granica Njemačke\n07. 11. 2019. u 21:30:00 J. M.\nDesničarska partija AfD (Alternativa za Njemačku), koja je sve jača u pokrajini Saksoniji, izdala je saopćenje u kojem poziva savezne i pokrajinske vlasti da "konačno efikasno osiguraju nacionalne vanjske granice".\nNovinar Deutsche Wellea tačno otkrio zbog čega je uhapšen Bosanac u Njemačkoj\n"Dvojica kriminalaca uhvaćena su samo zato što su bili toliko glupi da su ostavili auto na vidnom mjestu na Centralnoj stanici Dresdena, u zoni zabranjenoj za parkiranje. To oružje bilo je namijenjeno Belgiji, vjerovatno za sljedeći napad, a ne za ukrašavanje dnevne sobe", rekao je Sebastian Wippel, član parlamentarne grupe AfD-a u parlamentu Saksonije.\nDodao je kako je "šokantno" da je Bosanac koji je stajao u pozadini terorističkog napada u Parizu uhapšen u Saksoniji.\n"Odakle je došao, šta radi ovdje i šta namjerava? Državna i savezna vlada ignoriraju zahtjeve AfD-a. Granice u Saksoniji i cijeloj Njemačkoj ostaju otvorene poput vrata ambara za prolazak kriminalaca, terorista i ilegalnih migranata", rekao je Wippel.\nTagovi: Njemačka ekstremna desnica bh. dijaspora Dresden\nEU / Uzbuna u Dresdenu: Kako je u Mercedesu bh. tablica otkriveno 17 ručnih bombi


Koluvija prvi put stigao na suđenje iz svog doma - KRIK\nKoluvija prvi put stigao na suđenje iz svog doma\nObjavio/la KRIK.rs 29/09/2021\nsuđenje Predragu Koluviji\nOptuženi narko-bos Predrag Koluvija došao je danas na suđenje prvi put iz svog doma, a ne ćelije u kojoj je proveo prethodne dve godine, a iz koje su ga pustile sudije Apelacionog suda. Vidi se velika promena: Koluvija se ranije često žalio na zdravstvene probleme, navodni gubitak sluha i u sudnici je bio često nervozan, dok je danas bio nasmejan i pun samopouzdanja.\nU Viši sud u Beogradu, u kojem mu se sudi da je organizovao grupu koja je uzgajila više od tone i po marihuane na imanju njegove firme „Jovanjica“, Koluvija je danas stigao vidno opušteniji i raspoloženiji nego ranije.\nDovezla ga je i odvezla siva „škoda superb“, a u sudnicu je ušetao sam, bez zatvorske straže koja ga je do sada dovodila iz pritvora.\nNosio je plavo-bež odelo bez kravate, a umesto lisica imao je nanogicu. Osedeo je i smršao, ali za razliku od ranijih pojavljivanja u sudnici, sada bio nasmejan. Hitrim korakom je gledao kako da prođe pored mnogobrojnih novinara ispred suda i uđe u kola koja ga čekaju.\nU jednom trenutku izgledalo je da će dati izjavu novinarima koji su se okupili isped sudnice, ali je poslušao savet svoje advokatice Zore Dobričanin Nikodinović koja mu je dobacila „Peđa, nikakve izjave“. Pogledao ju je, potvrdno klimnuo glavom i ništa nije rekao novinarima.\nU sudnici se nije žalio, kao ranije, na zdravstvene probleme i oštećeni sluh. Ipak, nije propustio priliku da postavi nekoliko pitanja svedoku koji je danas saslušan.\nSvedok Branimir Melentijević, suvlasnik i direktor poznate pivare „Kabinet“, danas je kratko govorio o svom odnosu sa Koluvijom.\n„Mi ‘Jovanjicu’ znamo kao proizvođače organske hrane i oni su nama pristupili sa idejom da napravimo organsko pivo. Zvalo se ‘Bio-mio’, a ‘Jovanjica’ je bila jedini kupac jer su ga oni distribuirali kao organski proizvod“, rekao je Melentijević.\n„Kada je gospodin Koluvija došao do nas u pivaru da probamo pivo, u tankovima su bile i ostale vrste piva. Pored je bilo i pivo od konoplje, a mi smo rekli da smo mi uzvoznici semena. Oni su tad došli na ideju da kupe preostalo seme od nas i da od njega sami probaju da naprave pivo“, ispričao je svedok Melentijević.\nNjegova firma je „Jovanjici“ prodala 50 kilograma semena industrijske konoplje za koju je objasnio da je imala manje od 0,3 posto psihoaktivne supstance THC, što je u Srbiji zakonom dozvoljeno. Naveo je da osim toga nisu imali nikakav drugi zajednički posao.\nKoluvija je pokušao da svedoku postavi pitanje u čemu se razlikovala njegova ideja za proizvodnju piva od konoplje i Melentijevićev recept. Svedok, međutim, nije razumeo pitanje, a pošto je Koluvija pokušao da mu pomogne pri odgovoru, sudija Zoran Ganić ga je prekinuo.\nNajviše pitanja svedoku je postavio tužilac Saša Drecun koga je interesovalo da li se bavio uzgajanjem industrijske konoplje. Melentijević je rekao da je imao ogledno polje kod Valjeva – zemljište na kome su vršena ispitivanja semena konoplje, što je bilo neophodno kako bi dobio dozvolu za uvoz ovog semena, pa je tužilac počeo detaljno da ga ispituje. Drecun ga je pitao da li je to polje bilo u plastenicima, da li je imalo grejanje, provetravanje, klimatizaciju i navodnjavanje. Svedok je ovo negirao i naglasio da je bilo na otvorenom polju i u prirodnim uslovima.\nKoluvija je imao primedbe na pitanja tužioca i optužio ga da svedoku praktično pomaže pri odgovorima.\n„Moja primedba se odnosi na to što gospodin tužilac pominje neku ventilaciju, klimatizaciju i to insinuira tu nešto. A ako ventilacije nema…“ rekao je Koluvija kada ga je sudija Ganić prekinuo i objasnio mu da ne može da ima primedbe na pitanja tužioca, već samo na reči svedoka.\nKoluvija je na imanju svoje kompanije „Jovanjica” imao plastenike, uređaje za grejanje i hlađenje, ventilaciju i navodnjavanje.\nNa suđenju su bili prisutni svi Koluvijini advokati, među kojima i narodni poslanik vladajuće Srpske napredne stranke Vladimir Đukanović.\nKoluviji i radnicima sa imanja „Jovanjica“ već godinu dana sudi se da su proizveli više od tone i po marihuane na imanju ove firme u Staroj Pazovi. Koluvija je optužen da je bio organizator ove grupe, a uhapšen je u novembru 2019.\nDo prethodnog petka on se nalazio u pritvoru, kada je Apelacioni sud u Beogradu odlučio da promeni odluku sudija iz Višeg suda i Koluviju pusti iz ćelije uz nanogicu. Predsednik veća koje je donelo ovu odluku je sudija Zoran Savić za kojeg je KRIK ranije otkrio da je investirao u gradnju vile „Pahulja“ na Kopaoniku i poseduje vrednu imovinu koja višestruko prelazi njegove prihode od plate. Savićevu karijeru je pratilo još kontroverznih odluka, između ostalog i ona kada je sa kolegama iz veća prekršio zakon pri oslobađanju Stanka Subotića od optužbi za šverc cigareta.\nKoluvija će tako na suđenja ubuduće dolaziti iz svog doma. Osim ovog, protiv njega se vodi još jedan postupak u kojem mu se sudi zajedno sa policajcima i obaveštajcima iz Bezbednosno-informativne (BIA) i Vojnoobaveštajne (VOA) agencije. Oni su optuženi da su Koluviju i njegov biznis štitili i pružili mu bezbednosnu podršku. To suđenje se kolokvijalno zove „Jovanjica 2“ i od maja meseca, ono se nije pomerilo sa početne tačke. Više o tome pročitajte ovde.\nKoluvijno imanje, na kojima se osim biljaka zbog kojih je uhapšen proizvodila i organska hrana, javno su posećivali i praktično reklamirali: Aleksandar Vulin, sada ministar policije, Dragomir Petronijević, član Gradskog veća Grada Beograda, Dragan Sikimić, direktor Agencije za sprečavanje korupcije, kao i Zoran Babić, bivši direktor „Koridora Srbije”.\nKoluvija osim ovih, ima poznanstva sa političarima u regionu o kojima je KRIK ranije pisao.\nPročitajte više o ovom slučaju u našim tekstovima:\nKoluvijine veze u regionu: Firma u stanu hrvatske političarke


Košarkaši Crvene zvezde večeras od 19.45 otvaraju sezonu u Evroligi gostovanjem turskom Fenerbahčeu.\nOba tima novu sezonu u najjačem klupskom košarkaškom takmičenju u Evropi dočekuju sa drugačijim rosterima u odnosu na prethodnu, koja je prekinuta zbog pandemije korona virusa.\nOsim promena u igračkom kadru, i Zvezda i Fenerbahče imaju nove trenere - srpske stručnjake Sašu Obradovića i Igora Kokoškova.\n"Očekuje nas teška utakmica, na prvom mestu i zbog činjenice da je prva nakon duge pauze. Gostujemo ozbiljnoj ekipi koja je doživela promene između dve sezone. Nema sumnje da će svi želeti da se dokažu na premijeri, svojim navijačima, novom treneru Igoru Kokoškovu. Zbog tih promena formiran je utisak u javnosti da je taj tim slabiji nego prošle sezone, ali to jednostavno nema svoje uporište u činjenicama", rekao je Obradović.\nKokoškov, koji se posle 20 godina provedenih u NBA vratio u evropsku klupsku košarku, raduje se novom početku.\n"Veoma smo uzbuđeni, posle duge pauze kreće akcija. Prvi meč u novoj sezoni igramo na domaćem terenu, nažalost bez navijača, ali znamo da ćemo se susresti sa dobrim protivnikom, kog izuzetno poštujemo. Po mom mišljenju, okupili su dobru grupu igrača. Nismo mogli da igramo protiv njih u Antaliji na pripremnom turniru, ali videli smo da su jedna energična, borbena i tvrda ekipa. I moraćemo na to da odgovorimo, ali prvo ćemo morati da se fokusiramo na sebe i na ono šta treba da radimo. Sezona će biti duga, svi smo uzbuđeni zbog novog početka", rekao je Kokoškov.\nVideo: Navijači Zvezde na utakmici sa Makabijem


Integralna saopštenja - Pokret za neutralnost Crne Gore\nRečenicom da je “Članstvo Crne Gore u NATO dugoročna je garancija suvereniteta i bezbijednosti i preduslov stabilnog ekonomskog razvoja“, ministar Kavarić je uvrijedio zdrav razum svih onih građana Crne Gore koji posjeduju elementarno znanje o geopolitičkim prilikama u Evropi i svijetu, poručio je Vladislav Dajković iz Pokreta za neutralnost. „Da … Pročitaj više\nIzvršni direktor Pokreta za neutralnost Marko Milačić podnio je ostavku na tu funkciju, saopšteno je iz Pokreta. „Ostavku je primila i verifikovala skupština Pokreta. Razlozi ostavke su profesionalne prirode jer Milačić zbog budućih obaveza neće biti u mogućnosti da u punom kapacitetu obavlja dužnosti izvršnog direktora Pokreta. Ova odluka nema … Pročitaj više\nUgledni američki Komitet za saradnju Istoka i Zapada sa sjedištem u Njujorku objavio je na svom sajtu otvoreno pismo prof. dr Filipa Kovačevića, predsjednika UO Pokreta za neutralnost Crne Gore i gostujućeg profesora Univerziteta San Franciska, upućeno američkim senatorima u kojem Kovačević navodi četiri razloga zbog kojih američki Senat ne … Pročitaj više\nUz visoke mjere obezbjeđenja koje su pratile posjetu velikog broja, isto tako, visokih zvaničnika iz okruženja, održana je još jedna u nizu megalomanskih manifestacija koja nam nije pokazala ništa novo što već nismo znali, a što se ponavlja iz dana u dan kroz razne vidove informativnih emisija. Predstavnici naše političke … Pročitaj više\nIako smo do sada više puta kazali, nije suvišno po ko zna koji put ponoviti da su evropske integracije i put ka eventualnom članstvu u NATO dva odvojena procesa, te da učlanjenje Crne Gore u NATO ne ubrzava put ka učlanjenu u EU. Da se radi o dva kompatibilna procesa, … Pročitaj više


Rektorka o Šarčevićevoj izjavi: Mora biti poštovana ličnost svakog člana univerzitetske ...\nRektorka o Šarčevićevoj izjavi: Mora biti poštovana ličnost svakog člana univerzitetske …\nBeta 5. februara 2019. 13:00\nRektorka Univerziteta u Beogradu Ivanka Popović izjavila je danas povodom nedavnog komentara ministra prosvete Mladena Šarčevića, o učešću akademske zajednice u subotnjim protestima, da ličnost svakog člana univerzitetske zajednice, koju čine nastavno i naučno osoblje, studenti, saradnici i vannastavno osoblje mora uvek biti poštovana u skladu sa ustavnim i zakonskim jemstvima integriteta, dostojanstva i prava na privatnost.\n„Ustavom Republike Srbije svakom gradjaninu i gradjanki zajamčena je sloboda mišljenja, izražavanja, mirnog okupljanja, kao i upućivanja peticija. Ta prava pripadaju i članovima akademske zajednice, uz obavezu da unutar univerziteta deluju politički neutralno“, navela je Ivanka Popović u pisanoj izjavi.\nPodsetila je na to da Zakon o visokom obrazovanju definiše principe na kojima se zasniva delatnost visokog obrazovanja, a medju kojima su: otvorenost prema javnosti i gradjanima, uvažavanje humanističkih i demokratskih vrednosti nacionalne i evropske tradicije, i poštovanje ljudskih prava i gradjanskih sloboda,\n„Univerzitet u svom Kodeksu profesionalne etike podržava i podstiče slobodu mišljenja i izražavanja članova univerzitetske zajednice. Shodno tome, članovi akademske zajednice imaju pravo na javno istupanje i slobodu izražavanja, uključujući i nastupe pred publikom i u sredstvima javne komunikacije“, navela je Ivanka Popović.\n„Od tih 610 je pola penzionera i pola nekih mladih istraživača, počeli tek juče da rade. Nemate tu ozbiljnih imena“, rekao je Šarčević.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić rekao je da mu se izjava Šarčevića učinila pogrešnom i da je uveren da „nije imao nameru da bilo koga uvredi“.\nSutra promenljivio oblačno, ponegde kiša\nZakon o vantelesnoj: Donori mogu da budu samo jedan na jedan


Tanjug | 23. sep 2018.\nDvojica novinara uhapšena su u Grčkoj zbog teksta u kojem se navodi da je došlo do pronevere novca Evropske unije namenjenog za poboljšanje životnih uslova migranata u Grčkoj, navodi AP.\nNovinari su, kako navodi AP, uhapšeni nakon žalbe ministra odbrane Grčke Panosa Kamenosa, čije se ministarstvo bavi finansijama dobijenih iz EU.\nU tekstu se navodi da su pojedini korisnici tog novca ustvari biznismeni bliski Kamenosu.\nJedan od uhapšenih, glavni uradnik lista Liberal Panajotis Lampsijas rekao je da se nalazi u policijskoj stanici, a da će verovatno sutra biti izveden pred tužioca.\nOpozicione partije osudile su hapšenje novinara, optuživši Kamenosa da se ponaša kao nasilnik.\nGrčka Hapšenje novinara\n← Slobodan Ćirić: „Pretnje i uvrede koje sam kao novinar doživeo nisu nimalo naivne“\nOpel bludnik →


Vučić: O Kosovu da odluče Srbi na referendumu - Vijesti.me\n"BORI SE NA DNEVNOM NIVOU"\n"Šta god da uradimo, mora da idemo na referendum. Kako god da mijenjamo i na bilo koji način, kakve god ustavne promene da donosimo moramo da idemo na referendum", rekao je Vučić novinarima u Zemunu.\n"Na dnevnom nivou borimo se da nešto sačuvamo i da nešto imamo od Kosova i Metohije. Svi koji me svakodnevno kritikuju znaju koliko sam u pravu", rekao je Vučić i pozvao političke protivnike da ne lažu ni sebe, ni njega, ni narod o mogućim rješenjima kosovskog pitanja.\n"Svi će da se ujedine. Nećete vidjeti nikakvu razliku izmedju Dragana Đilasa i Boška Obradovića. Oni se i ne razlikuju ni po čemu. Secikese, samo bi pare u svoje džepove i ništa drugo. Da bi došli na vlast koristiće Kosovo", rekao je Vučić i dodao da time neće sruštiti njega već budućnost zemlje.\n"Oni kažu da mi vršimo pritisak. Ako kažemo ne bismo voljeli da Srbin puca na Srbina, ako je to što ja izgovorim pritisak, vi to zovite kako hoćete", rekao je on i dodao da ne bi bilo normalno da Srbin puca na Srbina.\nBlazo Milov 4 mjeseca i 1 nedelja\nKosovo je nazavisna država. Ni prije 1912. nije bilo u sastavu Srbije, niti je danas\nDragan 4 mjeseca i 1 nedelja\nI Milosevic je organizovao referendum o Kosovu.Svi znamo sto je bilo par mjeseci nakon referenduma.


EX YU vesti : File kritikuje Srbiju zbog Tvitera\nEvropska komisija pre nekoliko dana je odgovorila nezadovoljnom tviterašu iz Srbije koji je odlučio da im se obrati povodom zabrane satiričnih i lažnih Tviter profila srpskih političara i obećala da će u „sledećem susretu sa srpskim vlastima razgovarati o tom slučaju“.\nAnonimni tviteraš je prošle nedelje pisao Štefanu Fileu, a ažurni službenici EK su mu brzo odgovorili ističući da pažljivo prate sve što se tiče slobode izražavanja i ljudskih prava u našoj zemlji.\nU razgovoru sa zaposlenima u kancelariji Mirijam Verge iz odeljena za ljudska prava, saznali smo da je ovo standardna praksa, te da će se o temi ukidanja lažnih Tviter profila sigurno diskutovati sa domaćim predstavnicima vlasti.\n- Ovo je nešto o čemu se redovno razgovara na sastancima radnih grupa, ali prosto ne postoji potreba da se sa bilo kakvim izjavama, mišljenjima ili savetima izlazi u javnost, te se tako ni u ovom slučaju niko neće zvanično oglašavati - kažu iz kancelarije Mirijam Verge.\nPodsetimo, lažni profil „@Vookjeremic“ (kao i još desetak lažnih profila) ukinut je na zahtev Ministarstva spoljnih poslova, koje je to tražilo zbog čestih lažnih informacija koje su se pojavljivale na tom profilu.


Američki predsednik Džozef Bajden i potpredsednica Kamala Haris tokom potpisivanja uredbe (Foto: REUTERS/Kevin Lamarque)\nAmerički predsednik Džo Bajden potpisao je uredbu o kupovini američkih proizvoda od koje se očekuje da obezbedi podršku američkoj proizvodnji i preduzetnicima.\n“Kada kupujemo američko nabavljaćemo od čitave Amerike – svih njenih zajednica koja su tokom prošlosti bila izostavljenja iz sistema državnih nabavki”, rekao je Bajden nakon potpisivanja uredbe.\nKako je ukazao - ključni plan za obezbeđivanje budućnosti biće kupovina američkih proizvoda.\n“Novac poreskih obveznika iskoristićemo da obnovimo Ameriku”, rekao je Bajden.\nPrema njegovim rečima – radi se o najvećem iskoraku u oblasti infrastrukture, istraživanja i razvoja od Drugog svetskog rata.\n“Na osnovu uredbe biće potrebno da veći broj komponenti bude proizveden u Americi”, ukazao je Bajden.\nUredba bi trebalo da oznaži primenu zakona iz 1920. (Jones Act) koji podrazumeva da se dobra i proizvodi između američkih luka transportuju brodovima čiji su proizvođači, vlasnici i oni koji njima upravljaju – američki državljani ili građani sa trajnom boravišnom dozvolom.\nAmerički predsednik najavio je da bi cilj koji je odredio, 100 miliona vakcinisanih građana u prvih sto dana njegovog mandata, mogao biti povećan na 150 miliona vakcinisanih građana.\n"Trebalo bi da u naredne tri nedelje imamo milion vakcinisanih građana dnevno. Stručnjaci smatraju da bi smo, ako budemo nosili maske do kraja aprila, mogli spasiti 50.000 života", rekao je Bajden.\nTakođe, američki predsednik je ukazao da je otvoren za razgovore o uslovima koje je potrebno ispuniti kako bi se ostvario njegov predlog o odobravanju paketa pomoći u iznosu od 1,4 hiljada milijardi dolara ugroženima Kovidom 19.\nU vezi sa spoljnopolitičkim temama - predsednik Bajden rekao je da su Sjedinjene Države zabrinute zbog tretmana ruskog opozicionara i kritičara Kremlja Alekseja Navalnog.\n„Možemo delovati u obostranom interesu kada je reč o novom START sporazumu, ali i jasno staviti do znanja Rusiji da smo veoma zabrinuti zbog njihovog ponašanja, bilo da je reč o Navaljnom, ili o drugim temama", rekao je Bajden.\nRuski opozicioni lider pritvoren je u Rusiji, pošto se u tu zemlju vratio iz Nemačke gde se oporavljao od trovanja nervnim agensom, za šta je kao odgovorne označio ruske vlasti.


London optužuje Rusiju da širi dezinformacije posle lažnog poziva ministru odbrane\nBeta 22. marta 2022. 20:05\nVelika Britanija je danas optužila Rusiju da širi dezinformacije objavljivanjem montiranih snimaka razgovora britanskog ministra odbrane Bena Volasa sa prevarantom koji se predstavlja kao premijer Ukrajine Denis Šmihal.\nLondon je i juče optužio Rusiju da stoji iza lažnih poziva upućenih ministrima vlade u Londonu, tokom kojih se sagovornik predstavljao kao premijer Ukrajine Šmihal.\nJedan klip sa slikama Bakingemske palate i zgrade britanskog parlamenta, prikazuje Volasa kako iz Poljske razgovara sa pozivaocem koji kaže da Ukrajina želi da unapredi svoj „nuklearni program“ kako bi se zaštitila od Moskve, što su ruski državni mediji ranije neosnovano tvrdili.\nBritansko Ministarstvo odbrane saopštilo je da je snimcima manipulisano kako bi se „istina zamaglila“.\n„Ljudi treba da budu veoma skeptični kada je reč o prihvatanju kao stvarnog bilo kog dela tih klipova montiranih od ruske države“, navelo je Ministarstvo odbrane u Londonu.\nU saopštenju se navodi i da Velika Britanija ima „dovoljno sistema naoružanja“ da odbrani i svoju nacionalnu bezbednost i da ispuni obaveze prema NATO-u.\nVolas je kazao da je postao sumnjičav i da je prekinuo vezu pošto je osoba koja je pozvala „postavila nekoliko obmanjujućih pitanja“.\nMinistarka unutrašnjih poslova Velike Britanije Priti Patel kazala je da je dobila sličan poziv, dok je ministarka kulture Nejdin Doris (Nadine Dorries) navela da je takav pokušaj razgovara sa njom bio neuspešan.


U ČAST 75 GODINA OSLOBOĐENjA BEOGRADA: Prikaz sposobnosti Vojske Srbije „Sloboda 2019“ — 19. oktobra (VIDEO) | Novosti.RS\n14. 10. 2019. u 18:33\nNa osnovu odluke predsednika Republike Srbije i vrhovnog komandanta Vojske Srbije Aleksandra Vučića, povodom obeležavanja 75. godišnjice od oslobođenja Beograda u Drugom svetskom ratu biće održan prikaz sposobnosti Vojske Srbije „Sloboda 2019“, 19. oktobra 2019. godine od 12 časova, na Aerodromu „Pukovnik-pilot Milenko Pavlović“ u Batajnici.\nPlanirano je učešće više od 2.400 pripadnika Vojske Srbije, 100 borbenih i neborbenih vozila i sistema i oko 25 vazduhoplova, saopštilo je Ministarstvo odbrane.\nU prvom delu tog događaja biće predstavljene sposobnosti dela jedinica Ratnog vazduhoplovstva i protivvazduhoplovne odbrane, specijalnih i jedinica Kopnene vojske naoružanih i opremljenih najsavremenijim naoružanjem i opremom po konceptu „1500+“ i doniranim sredstvima iz Ruske Federacije. Nakon toga biće izveden defile pešadijskog, motorizovanog i vazduhoplovnog ešelona.\nU okviru priprema za prikaz sposobnosti, vojni vazduhoplovi nadletaće širi rejon Beograda od 14. do 19. oktobra.


Aktivnosti koje možete praktikovati uz socijalnu distancu - Ženski magazin - Horoskop, ljubav, fitness i zdravlje\nIako su temperature i dalje visoke, polako gazimo polovinu avgusta i približavamo se septembru. Iako se ovo leto po mnogo čemu razlikuje od svih drugih koje pamtimo, imalo je ono svojih finesa. Učinilo je da stvari posmatramo sa određene udaljenosti, budući da nam je nametnuta socijalna distanca. Više smo se okrenuli sebi, svojoj porodici i pronašli alternativne načine za druženje sa prijateljima.\nSa letom na odlasku još uvek možete da iskoristite lepe dane i popunite vašu listu zanimljivih aktivnosti. Ako vam je ponestalo ideja za zabavu bilo u kući, u dvorištu ili u prirodi, sa vašim najmlađim članovima porodice ili samo sa partnerom, u našoj galeriji možete otkriti predloge koji će ispuniti vaš dan.\naktivnosti za kraj leta\naktivnosti uz socijalnu distancu\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: Zabavna divlja avantura jednog fotografa


Tadić i snajper: konačno odgovor na pretnje? | SerbianForum\nTadić i snajper: konačno odgovor na pretnje?\nPredsednik Srbije Boris Tadić takođe postao predmet pretnji na društvenoj internet mreži Fejsbuku. Država ne sme da reaguje selektivno samo kad su ugroženi političari, ocenjuju aktivisti za zaštitu ljudskih prava.\nNa popularnoj društvenoj mreži Fejsbuku svako može da napravi grupu kakva mu padne na pamet. One nepodobne bivaju ponekad isključene, ali imaju svoj kratki život na internetu. Tako se pojavila i grupa: „Tadiću, džaba ti blindirana mečka, kad otvoriš vrata snajper te čeka“. Komentari „fanova“ ove grupe idu dotle da predsednika Srbije treba smestiti u septičku jamu umesto u grob.\nPojava pretnji predsedniku Srbije na internetu se svakako mora ozbiljno shvatiti, kaže za Dojče Vele izvršni direktor YUCOM-a Milan Antonijević. Imamo cikluse verbalnog nasilja, koje se u jednom trenutku pretvori u konkretno fizičko nasilje na ulicama i upravo je stoga važno da državni organi i tužilaštvo reaguju:\n„Da li će primer Borisa Tadića biti samo prvi na koji se reaguje, na koji tužilaštvo pokreće neki postupak – to ćemo tek videti. Ali, u svakom slučaju, čak i ako to bude prekretnica odakle će se u Srbiji početi vrednovati svaka pretnja, čak i preko interneta puštena u javnost, to će biti pozitivan korak i mislim da će kasnije moći da se koristi i u drugim slučajevima“, kaže Antonijević.\nNa pretnje se mora reagovati uvek\nAndrej Nosov, iz Inicijative mladih za ljudska prava, ističe da je na neki način žalosno što su se državni organi ozbiljno zabrinuli i obećali neku akciju tek kada su pretnje stigle i do predsednika države. Sistem mora jednostavno u svakom trenutku slati poruku da bilo koja vrsta nasilja nije način obračuna sa neistomišljenicima:\n„Šta je sa onim grupama koje nemaju zaštitu države, nemaju blindirane automobile, žive u malim zajednicama, i pripadaju nekim manjinama? Ti ljudi su na dnevnom nivou izloženi ovakvim pojavama, a državni organi Srbije su u stanju da reaguju i preduzmu neku konkretnu akciju tek kada se podigne određena vrsta pritiska“, smatra Nosov.\nAko se, sa druge strane, zapitamo šta nagoni nekoga ko ima dvadesetak godina da napravi Fejsbuk grupu preko koje upućuje pretnje predsedniku Srbije, Andrej Nosov ocenjuje da je i to refleksija društva u kome mladi žive. To društvo je opsednuto samo političkom borbom, u kojoj su sva sredstva dozvoljena:\n„Zamislite da imate 18 godina i da je jedina perspektiva koju imate da se učlanite u političku partiju, potpišete blanko ostavku i onda dobijete neki posao. Jednostavno, ceo sistem je napravljen tako da vi nemate perspektivu“.\nKaznene mere, ali i edukacija\nPravosuđe u ovom trenutku svakako nije dovoljno osposobljeno za borbu protiv ovakvih virtuelnih pretnji, ocenjuje Antonijević. Međutim, on skreće pažnju da se sada akcenat ne sme staviti samo na represivne mere. Poruka ne sme biti da pretnje ostaju nekažnjene, ali se isto tako veća pažnja mora posvetiti edukaciji mladih ljudi, zaključuje Antonijević.\nGled´o ja sve ove silne godine neke silne jenkijevske krimi serije i filmove.U tim se serijama i filmovima počešće dešavalo da osoba A ( kojoj smrću preti osoba B) ode u policiju i prijavi dotičnu (zahtevajući i zaštitu).Odgovor je uvek (,ali baš - uvek !) bio jedan te isti : nema i ne sme biti reagovanja organa reda dok se zločin formalno i ne dogodi.\nShodno tome - preskačem novinsku stranu,prebacujem na neki drugi tv-kanal...i šizim što za moj novac (kao poreskog obveznika) neko vodi ovako jeftinu predizbornu kampanju !


Vanredna inspekcija u Domu učenika posle samoubistva vaspitačice - TV ZONA PLUS - HD\nјан 5, 2016 Dom učenika, prosvetna inspekcija, samoubistvo, vaspitačica\nNakon samoubistva vaspitačice Doma učenika srednjih škola u Nišu, u ovaj Dom stići će i prosvetni inspektori.\nMinistarstvo prosvete saopštilo da će zbog poslednjih događaja u Domu učenika srednjih škola u Nišu biti sprovedena vanredna inspekcijska kontrola rada ove ustanove, iako je prethodna bila početkom decembra.\nSve se dešava nakon nekoliko afera u ovom Domu: najpre pokušaja samoubistva jedne petnaestogodišnje štićenice doma iz Pirota koja je zbog toga najpre isključena, ali je posle žalbe njenog oca Ministarstvu prosvete ta odluka poništena.\nIstovremeno, novu direktorku Sandru Popović, zaposleni u domu su optuživali za poremećene međuljudske odnose, finansijske malverzacije, kao i za mobing.\nProtiv nje je i vaspitačica Tatjana Lužanin, pre samoubistva 3.januara ove godine ujutru, podnela i krivične prijave zbog toga što joj je direktorka došla na vrata stana, pretila joj i fizički napala.\nŠtrajk u "Juri" zbog Badnje večeri


Otvorena konferencija o bezbjednosti saobraćaja | Banjaluka.net\nOtvorena konferencija o bezbjednosti saobraćaja\nPredsjednik Narodne skupštine Republike Srpske Nedeljko Čubrilović otvorio je danas u Banjaluci Međunarodnu konferenciju o bezbjednosti saobraćaja u lokalnim zajednicama.\nOtvarajući ovaj skup, u organizaciji Agencije za bezbjednost saobraćaja RS, predsjednik Čubrilović naglasio je da su vlasti Republike Srpske u proteklom periodu uložile velike napore u podizanje bezbjednosti saobraćaja, što je, između ostalog, uključivalo i formiranje republičkog Savjeta za bezbjednost saobraćaja ali i same agencije koja se bavi ovom problematikom.\nOn je ukazao na neophodnost stalnog ulaganja u podizanje bezbjednosti saobraćaja na našim putevima sa primaranim ciljem da se smanji broj stradalih u saobraćaju. Prema njegovim riječima, Narodna skupštine će, sa svoje strane, i u budućnosti nastojati da kreira odgovarajući zakonodavni okvir koji će omogućiti stalno ulaganje u ovu oblast koja je od ogromne važnosti za cijelu društvenu zajednicu.\n– Nažalost, mnogi nisu razumjeli koliki je značajna edukacija i prevencija u podizanju bezbjednosti saobraćaja pa su svojevremenu neki čak i predlagali da se ukine Agencija za bezbjednost saobraćaja, što je, na sreću, zaustavljeno djelovanjem stručnjaka iz ove oblasti koji su shvatali koliko je značajana društvena uloga ove insttiucije. Svjestan sam da trenutna finnansijska izdvajanja za rad Agencije nisu dovoljna za obavljanje svih zadataka koji su pred njima i da treba tražiti nove izvore finansiranja. Sa svoje strane, Narodna skupština će pokušati da kroz određena zakonska rješenja na trajan način riješi pitanje finansiranja Agencije – kazao je Čubrilović.\nOn je ukazao da je u tom smislu izuzetno važna edukacija svih učesnika u saobraćaju, pri čemu primarna odgovornost za to spada na Agenciju za bezbjenost saobraćaja i Auto moto savez Republike Srpske.\nTokom ceremonije otvaranja ovog skupa, koji se održava u Administrativnom centru RS, predsjedniku Čubriloviću uručena je posebna povelju Savjeta za bezbjednost saobraćaja, u znak zahvalnosti za sve što je u proteklim godinama učinio na podizanju javne svjesti o ovoj problematici.\nDirektor Agencije za bezbjednost saobraćaja Republike Srpske Milija Radović rekao je novinarima da je cilj ove konferencije promocija bezbjednosti saobraćaja i smanjenje broja stradalih.\nOn je dodao da će na konferenciji biti usvojeni odgovarajući zaključci, te da će biti pokrenuta inicijativa za održavanje sastanka ministara saobraćaja i veza na nivou zemalja bivše Jugoslavije, kako bi u narednom periodu organizovali konferenciju o bezbjednosti saobraćaja na nivou ovih zemalja.\nRadović je rekao da je za devet mjeseci ove godine broj poginulih u saobraćajnim nesrećama u Republici Srpskoj povećan za 30 odsto, zbog čega je Savjet za bezbjednost saobraćaja zaključio da je potrebna pojačana represija i kontrola u saobraćaju, te usklađivanje kazni za prekršaje u saobraćaju sa kaznama u regionu.\nNa Trgu Republike Srpske u Banjaluci postavljen je simulator čeonog sudara i poligon za obuku djece o osnovama kretanja u saobraćaju.\nOrganizatori konferencije su Ministarstvo saobraćaja i veza Republike Srpske i Agencija za bezbjednost saobraćaja Srpske.


O (ne)opravdanim kritikama - Open Balkan ili otvoreno balkanski - European Western Balkans\nO (ne)opravdanim kritikama – Open Balkan ili otvoreno balkanski\nAutor Milorad Bjeletić 16. 12. 2021. 15. 12. 2021.\nPrvobitno objavljeno u biltenu Beogradske otvorene škole “Progovori o pregovorima”\nKoji je to deo u Akcionom planu za Zajedničko regionalno tržište iz 2020. koji će zbog Otvorenog Balkana biti unapređen, u odnosu na ono što bi inače dobili primenom Akcionog plana? U slučaju da takva dodata vrednost ne postoji, Otvoreni Balkan je autentičan pokušaj da se ispuni Akcioni plan za Zajedničko regionalno tržište, što, da se razumemo, nije malo.\nOtvoreni Balkan vredi podržati, ali, u isto vreme, treba da postane predmet oštre kritike ukoliko se pokaže da je još jedan izgovor za izbegavanje korenitih promena, pre svega u vladavini prava, u zemljama potpisnicama ili ako ispadne naivan Inicijativa Otvoreni Balkan zaslužuje uslovnu podršku. Od trojice lidera nismo još uvek dobili objašnjenje pokušaj da proces pristupanju EU svede isključivo na ekonomske aspekte.\nRegionalna inicijativa dva premijera, Zorana Zaeva i Edija Rame, i jednog predsednika, Aleksandra Vučića, koju poznajemo kao Otvoreni Balkan izaziva pažnju, kontroverze, podozrenje, kritike s raznih strana, čak i od onih od kojih se to ne bi očekivalo, i, osim iz službenih režimskih krugova, vrlo malo javne podrške. To traje već više od dve godine, od 10. oktobra 2019, kada su u Novom Sadu tri lidera objavila Novosadsku deklaraciju o uspostavljanju slobodnog protoka ljudi, robe, usluga i kapitala na Zapadnom Balkanu, tzv. „malog Šengena“ između tri zemlje.\nPoznato i razložno, a ima li smisla\nPočelo je, barem za širu javnost, iznenada, na pomenutom samitu tri lidera u Novom Sadu, oktobra 2019. Razgovaralo se o tome već nekoliko godina, uglavnom preko Atlantika i u tišini uticajnih nevladinih organizacija i lobističkih firmi. Ideja da se zemlje koje su na putu prema EU moraju pripremati za jedinstveno tržište EU tako što će „vežbati” kod kuće i u regionu − nije iznenađenje, na tome se radi godinama, već što se sastanak na tu temu, u Novom Sadu dešavao bez predsedavanja ili posredovanja stranaca.\nSve što smo toga dana, a i kasnije, u ove dve godine, čuli od predsednika i dva premijera je zvučalo poznato i razložno: od parole „Balkan balkanskim narodima”, devetnaestovekovne anti-imperijalističke ideje balkanskih socijalista (ali i nekih krunisanih glava), preko razboritog uvida da bi jednom, ali stvarno, mogli i sami da uradimo nešto korisno za sebe bez pritiska stranaca, da se priznaje sve dosad regionalno postignuto, a inicirano od strane EU, do spoznaje da se uvođenje četiri slobode, na kojima je zasnovana EU (sloboda kretanja robe, usluga, ljudi i kapitala), na Zapadni Balkan isplati svima kroz razvoj i napredak.\nJednom rečju, Deklaraciji iskreni zagovornici evropske integracije i regionalne saradnje nemaju šta prigovoriti. Sledeći sastanak je održan vrlo brzo, već 10. novembra 2019. u Ohridu, na kome su želje iz Deklaracije dodatno razrađene po tačkama, od putovanja samo s ličnom kartom, preko zajedničkih radnih dozvola i prepoznavanja kvalifikacija, do olakšanog tranzita robe i nesmetanog protoka kapitala. Nastavak u istom tonu i duhu je usledio u Tirani, 21. decembra iste godine, uz ponavljanje tema i zaključaka.\nPod utiskom razornog zemljotresa u Draču koji se desio mesec dana ranije, naglašena je nužnost jače međusobne saradnje u vanrednim situacijama (koja je bliže uređena tek juna 2021. sporazumom u Skoplju, u međuvremenu ratifikovanim u Skupštini Srbije).\nNakon tri meseca intenzivnih aktivnosti kojima se optimistički završila 2019, jednog video sastanka održanog 30. oktobra 2020. (na kome je potvrđen dogovor o putovanju sa ličnom kartom i međusobna podrška i saradnja u vezi Kovida-19), zbog pandemije je sve odloženo na godinu i po dana, do leta 2021.\nOstavljamo na trenutak Otvoreni Balkan i prelazimo na inicijativu Zajedničko regionalno tržište (Common Regional Market, CRM), potpisanu na sastanku Berlinskog procesa, koji je organizovan u Sofiji 10. oktobra 2020. Tom prilikom su usvojena dva dokumenta, prvi je politička deklaracije, koja se, uzgred, ne razlikuje mnogo od sličnih prethodnih.\nDrugi dokument je detaljan Akcioni plan za period 2021−2024. za postizanje Zajedničkog regionalnog tržišta.\nPostavlja se pitanje: da li su Otvoreni Balkan i Zajedničko regionalno tržište isto? Ako nisu, u čemu se zapravo razlikuju? Da li Otvoreni Balkan uopšte ima šanse pored Zajedničkog regionalnog tržišta iza koga stoje, pre svega, svih šest potpisa nosilaca političke moći na Zapadnom Balkanu (u odnosu na tri u slučaju Otvorenog Balkana), a zatim i moćna bilateralna podrška najmoćnijih država članica, pre svega Nemačke, a konačno i autoritet Evropske komisije koja ima i primamljiv Ekonomski i investicioni plan?\nTo je osnovni argument, makar za domaću i stranu javnost, zbog kojeg ostali sa Zapadnog Balkana, pre svih Crna Gora, već dve godine odbijaju da učestvuje u nečemu što prati loš glas da je moguća utešna zamena za pravu integraciju u EU ili što, potencijalno, može biti u konfliktu s regionalnim inicijativama za saradnju koje su već potpisali.\nJači od pravopisa\nInicijativa u početku pretenciozno nazvana „mali Šengen“ je 29. juna 2021. na sastanka u Skoplju promenila ime u Open Balkan. Očigledna pravopisna greška u imenu. Na engleskom se Balkan, u značenju Balkansko poluostrvo piše the Balkans(sa „s” na kraju reči), a samo Balkan je prisvojni pridev, u značenju „balkanski” (na primer Balkan countries, znači balkanske države, dok je balkansko poluostrvo Balkan Peninsula). Inicijativa, koja se od početka trudi da bude autentična i originalna, utiče, izgleda, i na engleski pravopis.\nUčestvovalo je preko 350 predstavnika poslovnog sveta iz celog regiona. Kako su izvestili mediji i Vlada Srbije na svojoj veb-stranici, lideri su potpisali tri dokumenta, od toga dva memoranduma i jedan sporazum: Memorandum o razumevanju o saradnji na olakšanju uvoza, izvoza i kretanja robe na Zapadnom Balkanu, Memorandum o razumevanju o saradnji u vezi sa slobodnim pristupom tržištu rada na Zapadnom Balkanu i Sporazum o saradnji u zaštiti od katastrofa na Zapadnom Balkanu.\nTri potpisana dokumenta iz Skoplja nisu zvanično objavljena – nema ih na internet prezentacijama Vlade, ministarstava u zemlji i regionu, nema ih na sajtu predsednika Vučića i njegovim društvenim mrežama. Vlada Severne Makedonije je objavila zvaničnu izjavu trojice lidera, u kojoj se potvrđuje sve iz prethodnih, a novosti su najave zajedničkih projekata, kao što su Balkanska filmska komisija i Balkanski festival vina, kao i zanimljiva informacija da Rio tinto planira da investira 2,4 milijarde dolara u Srbiju (sic!).\nPitanje koje se odmah nametnulo je: u kakvom su odnosu postignuti sporazumi sa Zajedničkim regionalnim tržištem, dogovorenim samo devet meseci ranije u Sofiji?\nUbrzanje ispod radara\nNa sastanku „na vrhu”, održanom u Beogradu 4. novembra 2021. kojem, zbog najavljene ostavke i potencijalne smene, nije prisustvovao predsednik Vlade Zoran Zaev, već je Severnu Makedoniju predstavljao njegov zamenik Nikola Dimitrov, ponovljena je posvećenost postavljenom cilju.\nObavljen je i sastanak s privrednicima sve tri zemlje, ali i Atlantskog saveta, međunarodne mreže nevladinih organizacija koje promovišu NATO pakt (sic!). Izraženo je nezadovoljstvo što dosad dogovoreno na političkom nivou nije sprovedeno na terenu, pa je najavljeno osnivanje implementacionog saveta koji će se starati o tome.\nKruna sastanka je zajednička izjava „Budućnost proširenja – pogled iz regiona” koja je, za razliku od tri dokumenta iz Skoplja, javna. Integralno je objavljena na zvaničnoj veb-stranici predsednika Vučića. Nije pisana diplomatskim i administrativnim jezikom kao prethodna iz Novog Sada, već „iz srca” koje kuca, pre svega, politički i ekonomski. Na početku izjave se hvali skorašnja potvrda nedvosmislene podrške evropskoj perspektivi Zapadnog Balkana na Samitu na Brdu kod Kranja.\nZa nedostatak stvarnog napretka regiona ka EU optužuju se „upitni kapacitet Evropske unije da integriše nove članice, unutrašnje debate među državama članicama EU i bilateralni odnosi”. Naravno, ne pominje se da zemljama sa Zapadnog Balkana niko ne brani da, na primer, ostvare vladavinu prava i nezavisnost pravosuđa, da se bore protiv korupcije i organizovanog kriminala svake vrste u svojim zemljama – i da tako otklone prvu i očiglednu prepreku za „stvarni napredak regiona ka EU”.\nU nastavku je sve tačno, uostalom kao i u prethodnim deklaracijama i izjavama, a zaključuje se da treba ići napred i da prazan hod nije opcija (sic!), jer „Otvoreni Balkan je otvoren”.\nDa se mislilo brzo i odlučno, dobili smo potvrdu već nakon manje od deset dana. U Nišu je 12. i 13. novembra organizovan radni sastanak na kome je učestvovalo čak 160 predstavnika vlada, državnih uprava, institucija i privrednih komora Albanije, Severne Makedonije i Srbije. Zvaničnu vest o tome dobijamo s veb-stranice Privredne komore.\nSkup je završen dvama zaključcima, koji su potpisali ministri i predstavnici vlada Srbije, Albanije i Severne Makedonije. Zaključci, po staroj praksi, nisu javno objavljeni; više detalja smo saznali iz medija, a najpouzdanije sa Instagram profila ministra Siniše Malog. Zaključcima su definisane aktivnosti koje treba sprovesti do Samita koji se održava u Tirani krajem decembra 2021, a kako bi se unapredili slobodan protok robe, usluga i ljudi, kao i da se ukloni sve što tri ekonomije vide kao prepreke za regionalnu saradnju i razvoj.\nSlobodna trgovina hranom i poljoprivrednim proizvodima je očigledno u središtu Otvorenog Balkana. Ministar poljoprivrede Srbije Branislav Nedimović je samo nekoliko dana posle sastanka u Nišu, već 17. novembra „dodatno razgovarao o ideji Otvorenog Balkana” sa istim sagovornicima, ovog puta u Tirani.\nDa je, makar u Vladinim krugovima u Srbiji, novembar posvećen Otvorenom Balkanu dokazuje i interna trosatna konferencija na visokom političkom nivou, koju je 24. novembra organizovala Skupština Srbije pod nazivom „Otvoreni Balkan, put ka stabilizaciji, saradnji i prosperitetu regiona”. Najvažniji deo konferencije, i verovatni motiv za organizaciju, je prisustvo visokih zvaničnika Sjedinjenih Američkih Država. Osim odlazećeg ambasadora Godfrija, koji se obratio uživo, na konferenciji je preko video-linka o američkom pogledu na inicijativu govorio Gabrijel Eskobar, izaslanik predsednika Bajdena za Zapadni Balkan. Ukratko, Sjedinjene Države podržavaju Otvoreni Balkan, kao i sve druge incijative koje vode ka Evropskoj uniji, a ova je posebno zanimljiva jer insistira na tržištu i ekonomskom razvoju. Za nastavak podrške je bitno da u Otvorenom Balkanu učestvuju svi iz zapadnobalkanske šestorke jer, po rečima Gabrijela Eskobara, drugačije nema smisla.\nZa i(li) protiv\nMalo neprijatne statistike pred kraj – bruto domaći proizvod (BDP) svih iz zapadnobalkanske šestorke, s preko 17 miliona stanovnika, jednak je onom koji napravi 5,5 miliona Slovaka. A prijateljska Slovačka, razume se, nije najrazvijeniji deo EU, već je u reforme, koje su suština evropskog puta, krenula iz sličnog političkog, ekonomskog, ali i mentalitetskog sklopa iz koga su mogli da krenu i zapadni Balkanci. Status quo nije neutralan – kao što neki pogrešno veruju – odlaganje, oklevanje, kašnjenje, pa i povremeno otvoreno izbegavanje razvoja koji vodi prema EU ima svoju cenu.\nRegion taj račun uporno plaća tri decenije, u manjku prava i pravde, lošijim obrazovanjem i javnim zdravljem, propuštenim ekonomskim i svakim drugim razvojem i napretkom. A najskuplje region plaća u ljudstvu, više od 17 godina, od Martovskog pogroma, niko ne gine u rovu, logoru ili u sopstvenoj kući ili njivi, sada se danak plaća tako što se samo mirno i trajno iseljava baš u EU ili se jednostavno ne rađa.\nOtvoreni Balkan zaslužuje podršku, a vredi onoliko koliko se zbog te inicijative stvarno popravljaju uslovi u kojima se posluje i živi u regionu. Inicijativa ima smisla onoliko koliko Evropskoj uniji približava (zasad) tri zemlje učesnice i ceo region, „nadograđujući se na agendu Berlinskog procesa i uz fokus na brzu i prilagođenu realizaciju”, kako izričito stoji u zajedničkoj izjavi iz Beograda od 4. novembra 2021.\nUspeh Otvorenog Balkana meriće se i po tome koliko se sprovode već potpisani sporazumi i akcioni planovi u okviru Berlinskog procesa – pre svega aktuelni o Zajedničkom regionalnom tržištu sa akcionim planom od 2021. do 2024, potpisan pre tačno godinu dana, zatim Sporazumi o stabilizaciji i pridruživanju koji su potpisani sa svima iz šestorke i na kraju krajeva, koliko domaće vlasti ispunjavaju preuzete obaveze u pristupnim pregovorima Srbije i Crne Gore.\nAko već Otvoreni Balkan ne može da pomogne, sigurno ne odmaže da se otvore pregovori sa onima s kojima još (neopravdano) nisu otvoreni, pre svega sa Severnom Makedonijom i Albanijom. Uspeh Otvorenog Balkana će biti uspeh i za samu EU, koja je Sporazumima o stabilizaciji i pridruživanju, kako im ime kaže, pridružila nevelike zapadnobalkanske privrede jedinstvenom evropskom tržištu.\nOd Novosadske deklaracije iz 2019, preko zajedničkih izjava iz jula i novembra 2021, lideri Otvorenog Balkana obećavaju da će ići korak dalje od postojećih regionalnih planova nastalih u krilu Berlinskog procesa – da postoji potreba da se oni „prošire i nadograde”. „Ova inicijativa će nas učiniti boljim i učiniti Evropu boljom“, optimistično stoji u zvaničnoj izjavi iz Skoplja. Ukoliko se to stvarno desi, biće stvarno bolje za sve u regionu, za kretanje ljudi i proizvodnju i prodaju koja se dešava na tržištu od 17 miliona.\nSve dok je tako, svakome ko je iskren zagovornik evropskog puta Srbije, ili bilo koje druge zemlje iz regiona, ne preostaje ništa drugo nego da poželi uspeh Otvorenom Balkanu.\nU isto vreme, kritikujemo manjak transparentnosti, nedostatak otvorenosti za javnost, to što svi potpisani memorandumi i zaključci nisu objavljeni, kao ni eventualna odluka o imenovanju članova implementacionog saveta, a upravo smo saznali da postoji šest radnih grupa, ali ne i njihov sastav, zaključke i mnogo toga što je nastalo kao rezultat rada na inicijativi tokom ove dve godine. Projektu kakav je Otvoreni Balkan, kome nedostaje naklonost javnosti i iskrena podrška domaćih i međunarodnih zainteresovanih strana, to svakako ne ide u prilog.\nPrimetna je nelagoda koju zvaničnici EU imaju u vezi sa Otvorenim Balkanom: ne mogu da ga kritikuju jer je dokaz da su barem neki regionalni akteri stvarno prigrlili regionalnu saradnju, koja je time postala „lokalno vlasništvo” (local ownership), da iskoristimo frazu koja stoji u svakom projekta koji podržava EU. S druge strane, EU se, u svim svojim oblicima, prvi put oseća isključena iz regionalnih poslova i dogovora.\nOd trojice lidera nismo još uvek dobili objašnjenje koji je to deo u Akcionom planu za Zajedničko regionalno tržište iz 2020. koji će – zbog Otvorenog Balkana – biti unapređen, u odnosu na ono što bi inače dobili primenom Akcionog plana? U slučaju da takva „dodata vrednost” ne postoji, Otvoreni Balkan je samo autentičan pokušaj da se ispuni Akcioni plan za Zajedničko regionalno tržište, što, da se razumemo, nije malo.\nInicijativa Otvoreni Balkan treba da postane predmet oštre kritike ukoliko se pokaže da je još jedan izgovor za izbegavanje korenitih promena, pre svega u vladavini prava, u zemljama potpisnicama ili ako ispadne naivan pokušaj da proces pristupanju EU svede isključivo na ekonomske aspekte. Četiri slobode i ekonomski razvoj su, naravno, bitni, ali ne i dovoljni preduslovi za ulazak u političko društvo evropskih država i naroda koje je zasnovano na zajedničkim vrednostima, solidarnosti i veri u zajedničku budućnost.\nAlbanijaEUOtvoreni Balkanregionalne inicijativeSeverna MakedonijaSrbija\nUsaglašen tekst hitne rezolucije EP o Srbiji, u fokusu položaj radnika u Linglongu i ekološki protesti\nDebata o Srbiji u EP: Poslednji događaji neprihvatljivi za državu koja je kandidat za članstvo u EU\nIzvršni direktor Beogradske otvorene škole (BOŠ)


Ishrana i zdravlje: Manje kalorija za zdraviju starost - Javni servis\nIlustracija. Foto: Towfiqu barbhuiya / Unsplash\nPiše: Dušan Obradović, Novi magazin\nDanas je budućnost starenja i starosti već počela. Prema podacima SZO, više od 10 odsto svetske populacije čine osobe starije od 60 godina. Do 2050. najmanje petinu svetske populacije sačinjavaće starije osobe, a 2150. trećina stanovništva naše planete biće starija od 60 godina.\nHRANA I BOLEST: Sa druge strane, rešavanje problema starenja populacije, pratećih i udruženih bolesti jedan su od najvećih i najskupljih izazova s kojima se suočavaju i nerazvijene i razvijene zemlje jer se životni vek stanovništva produžio u skoro celom svetu. Na počeku proteklog veka u razvijenim zemljama Evrope i SAD prosečan životni vek bio je 45 godina, a danas je više od 30 godina duži zahvaljujući smanjenoj stopi smrtnosti novorođenčadi i male dece, poboljšanju lične i komunalne higijene, pronalasku i razvoju antibiotika, vakcina i boljoj opštoj zdravstvenoj zaštiti. Međutim, produžetak prosečnog životnog veka daleko je od očekivanog jer je zdrav način života, uključujući i način ishrane, još uvek na periferiji svesti većine ljudi. Glavne posledice dugotrajne nezdrave ishrane i načina života zbog toga su velika zastupljenost, učestalost i raširenost hroničnih nezaraznih bolesti povezanih sa starenjem organizma: kardiovaskularne bolesti, dijabetes, hipertenzija i rak. Budžetsko opterećenje koje uzrokuju ove hronične bolesti teško je podnošljivo i za najrazvijenije zemlje. U predstojećim dekadama nastavak takvog trenda morbiditeta može da bude uzrok praktično neodrživog budžetskog deficita.\nIshrana bogata praznim kalorijama, siromašna u esencijalnim i korisnim makro/mikro hranljivim sastojcima, zajedno sa malo fizičke aktivnosti tokom dolaska na posao, sedenjem tokom rada i/ili kod kuće, dovode do značajnog povećanja učestalosti i raširenosti hroničnih nezaraznih bolesti povezanih sa starenjem i, uopšte, sa starošću čovekovog organizma. Nasuprot štetnim posledicama visokog unosa, u suštini nezdrave hrane, od ograničenja kalorijskog unosa, uz raznovrsnu ishranu bogatu neophodnim hranljivim sastojcima, humani organizam može da ima višestruku korist. Naime, smanjen kalorijski unos uz raznovrsnu ishranu može usporiti ili čak sprečiti nastanak i ozbiljne posledice gojaznosti, dijabetesa tipa 2, hipertenzije i drugih metaboličkih poremećaja i oboljenja povezanih ili udruženih sa starenjem. Preliminarni rezultati istraživanja kod ljudi pokazuju da restrikcija kalorija u uobičajenoj ishrani, što je potvrđeno i eksperimentima na životinjama, ima povoljno dejstvo i dodatnu korist i na sam proces starenja. Ipak, ne treba zaboraviti da je kod starije populacije česta vitaminska i mineralna pothranjenost, što se posebno odnosi na vitamine B12, A, D, E, C i folnu kiselinu, gvožđe, kalcijum, magnezijum i cink. Pored blagog ili izraženog nutritivnog deficita, u senijumu se javlja i sarkopenija, gubitak mišićne mase i funkcije.\nStarenje može da se definiše kao složen biološki proces za koji su karakteristični progresivno i funkcionalno slabljenje organa i sistema, što može da dovede i do smrtnog ishoda. Intervencije ili manipulacije na nivou gena koje mogu da preveniraju, zaustave ili preokrenu smer procesa starenja još uvek nisu otkrivene iako rezultati istraživanja na eksperimentalnim životinjama pokazuju dobre rezultate u usporavanju njihovog starenja i produženju života. Najznačajnija intervencija s maksimalnim učinkom na zdravlje i dugovečnost je ograničenje ili restrikcija kalorijskog unosa, koja se definiše kao redukcija kalorijskog unosa ispod uobičajenog, bez pojave malnutricije.\nBLAGODETI RESTRIKCIJE: Prvi rad u kojem je dokazano da restrikcija kalorija, uz raznovrsnu ishranu, može da produži životni vek kod laboratorijskih pacova objavljen je pre gotovo 90 godina, tačnije 1935. Na pitanje može li restrikcija kalorija da produži životni vek ljudskog roda, još uvek nema pouzdanog odgovora. Poznato je da kalorijski restriktivna ishrana, uz adekvatan unos neophodnih hranljivih sastojaka, može efikasno sprečiti nastanak gojaznosti i drugih bolesti civilizacije (dijabetes tip 2, hipertenzija, arteroskleroza) vodećih uzročnika morbiditeta i mortaliteta u većini zemalja sveta. Postoje jasni dokazi kako ograničen unos kalorija može imati ulogu u prevenciji različitih tipova raka, razvoja autoimunih bolesti, demencije i usporenju procesa starenja. Da li je starenje koje se javlja samo u zaštićenoj životnoj sredini određena vrsta evolutivnog luksuza koji, od svih životinja, poseduje samo čovek? Kako proces starenja nastaje i napreduje samo u uslovima zaštićene životne sredine, prirodno je da divlje životinje ne žive dovoljno dugo da postanu stare. Kod čoveka i domaćih životinja postoji primarno starenje, tako da domaće mačke, za razliku od svojih divljih srodnika, žive i duže od 10 godina.\nU kojoj je meri ljudski genom uspeo da se prilagodi i uz ograničen unos kalorija obezbedi odgovarajuće metaboličke izvore za mehanizme održavanja i popravke svih ćelijskih struktura dugovečnosti, pitanje je za savremenu nauku i ispunjenje večne čovekove želje za produženjem života i dobrog zdravlja u starosti. Da li će genetski sklop naše vrste uspeti da odgovori svim izazovima posledica nepravilne ishrane i loših životnih navika, možda nije pitanje redukcije kalorija već dostizanja ravnoteže između unosa i potrošnje. Današnja gruba podela sveta na razvijene zemlje u kojima je preobilna ishrana uzrok nastanka hroničnih nezaraznih bolesti i siromašne regione sa deficitom vitamina i minerala izjednačava se paralelno s poboljšanjem ekonomske situacije i života stanovništva. Najveći paradoks poboljšanja života u ranije nerazvijenim zemljama ili regionima je neverovatno brzo usvajanje stila i načina života iz razvijenih zemalja, uključujući prihvatanje navika u ishrani koje vode u gojaznost. Pasivna radna aktivnost i manjak fizičke aktivnosti u kojem se i najmanji višak neutrošenih kalorija s godinama života geometrijski umnožava u kilograme, ostaje kao permanentna i sprečiva pretnja održanju i produžetku dobrog opšteg zdravstvenog stanja i u mladosti i starosti.


U toj emisiji kao sagovornici dominiraju predstavnici centralne vlasti, znatno je manje žena dok predstavnici manjinskih grupa retko govore, zaključci su istraživanja o odnosu medija i građana. Takođe, ta emisija ne omogućava građanima koji su treći po brojnosti kao sagovornici da zaista govore o aktuelnim temama, među kojima u Dnevniku sada dominira ekonomija, rečeno je na predstavljanju istraživanja u okviru koga je analizirano ko i o čemu govori u informativnim emisijama javnog servisa i učešće građana.\nDnevnik "nije mesto dijaloga o važnim temama i kontrolor vlasti, što se očekuje od javnog servisa, već služi kao transmisija poruka vlasti prema građanima", rekla je Jovanka Matić iz Instituta društvenih nauka koja je vodila istraživanje koje je sprovedeno u okviru projekta "Uticaj građana na medije" Edukacionog centra iz Leskovca.\nMatićeva je rekla na predstavljanju istraživanja da je Dnevnik na mnogo načina pristrasan prema vlastima - od toga da su predstavnici centralnih vlasti najčešći sagovornici u toj emisiji i pozitivnog predstavljanja, do dužine njihovog obraćanja.\nKako je navela, najduži prilog je bio intervju u Dnevniku sa premijerom Srbije Aleksandrom Vučićem u trajanju od osam minuta što prevazilazi standarde domaćih i stranih javnih servisa.\n"Dnevnik ne zaobilazi teme ali ih površno pokriva bez kritike", rekla je ona i navela da je ta emisija žanrovski raznovrsna a da jednu četvrtinu priloga čine tematski prilozi sa analitičkim pristupom temi.\nPrema istraživanju, svaki peti "subjekat" u Dnevniku je iz državne strukture a trećina "živog govora" otpada na predstavnike vlasti i to najčešće centralnih vlasti.\nPokrajinska vlast je zanemarena i od 166 predstavnika vlasti koji su govorili u Dnevniku troje je bilo iz pokrajinskih vlasti.\nGrađani su treći po brojnosti kao sagovornici ali govore o temama koje nisu relevantne, retko govore o ekonomiji i veoma retko o politici, a u 72% slučajeva govore neutralno ili bez stava. "Dnevnik jako pazi da od građana ne potiče politički govor i usmerava protiv vlasti", rekla je Jovanka Matić.\nUdeo žena kao sagovornica je 19%, a diskriminisane se i po udelu u minutaži koji iznosi 14%. Zanemareni su i mladi ljudi i stariji, a dve trećine sagovornika je iz Beograda, iza kojih slede sagovornici iz Novog Sada i Obrenovca.\nIstraživanje kojim su obuhvaćene emisije Dnevnika u prvoj nedelji februara, marta, aprila i juna, pokazalo je da se u centralnom Dnevniku RTS-a najviše govorilo o ekonomiji za razliku od pre pet do šest godina kada je dominirala politika, rekla je Jovanka Matić. Ona je dodala da ekonomija, prema istraživanjima, jeste tema koja najviše zanima građane.\nKosovo se izdvaja kao značajna tema samo u Dnevniku ali ne i u drugim informativnim emisijama republičkog javnog servisa, dok su korupcija i kriminal iščezli kao teme, pokazalo je istraživanje kojim su obuhvaćeni i Jutarnji program RTS-a i emisije "Građanin" i "Ovo je Srbija".\nJovanka Matić je rekla i da je analiza pokazala da emisija "Ovo je Srbija" čije je težište na lokalnim informacijama, nije relevantan informativni program, i da je u njoj politika potpuno ignorisana.\nGrađani više učestvuju kao sagovornici u toj emisiji nego u Dnevniku ali ne iskazuju vrednosne stavove i preovlađuje pozitivan govor, dok se predstavnici lokalnih vlasti "ritualno pojavljuju", dodala je ona.\nPokazalo se i da RTS još nije našao pogodan način da prati predizbornu kampanju na način koji bi imao edukativnu vrednost za građane. "Već 24 godine RTS izbegava da se analitički uključi u izveštavanje o predizbornoj kampanji", rekla je Matićeva.\nOdnos građana i medija iz ugla zakona\nU okviru projekta je sprovedena i analiza učešća građana i civilnog društva u radu Saveta Republičke radiodifuzne agencije i Programskog saveta RTS-a, a autor tog dela istraživanja, profesor na Pravnom fakultetu Union Saša Gajin rekao je da "u sudaru sa jezivom medijskom slikom sve što piše u nedavno usvojenim zakonima zvuči kao spisak lepih želja".\nOn je istakao da novi medijski zakoni definišu javni interes kao i sufinansiranje medijskih projekata za ostvarivanje javnog interesa, i da za razliku od ranijih propisa imaju potencijal za razvoj odnosa medija i građana.\n"Moje ubeđenje jeste da u najvećoj meri od građana i medija zavisi da li će se taj odnos razviti", rekao je on.\nDodao je i da Zakon o javnim servisima, kao prvi takav u istoriji Srbije, predstavlja pokušaj da se uredi ne samo njihova struktura već i medijski sadržaj i finansiranje i da se javni servis oslobodi političkog uticaja.\nPredsednica Odbora za kulturu i informisanje u Skupštini Srbije Vesna Marjanović ukazala je na značaj pitanja finansiranja javnog servisa i izrazila bojazan u vezi sa novim načinom izbora Programskog saveta RTS-a čije članove sada predlaže Upravni odbor te kuće, a bira parlament.\nPočetkom februara treba da počne: Izbor novog zaštitnika građana\nIstraživanja CeSID-a: Kako živimo?\nViše iz ove kategorije « Uličica\tEU: Gojaznost može biti invaliditet »


Predsjedništvo Reubličke organizacije porodica zarobljenih i poginulih boraca i nestalih civila nezadovoljno je procesom traženja nestalih Srba u BiH, zbog čega će tražiti da ovaj proces bude vraćen u nadležnost entiteta, saopštio je zamjenik predsjednika ove organizacije Veljko Lazić.\nNakon proširene sjednice Predsjedništva Republičke organizacije u Banjaluci, Lazić je novinarima rekao da će Republička organizacija ovakav zahtjev uputiti čim bude formiran novi Savjet ministara.\n"Naša delegacija tražiće prijem kod predsjedavajućeg Predsjedništva BiH Milorada Dodika kako bi vidjeli način da se depolitizuje Institut za nestala lica BiH", istakao je Lazić.\nLazić je napomenuo da u 2018. godini nije pronađeno niti identifikovano nijedno tijelo srpske nacionalnosti, dok Republika Srpska još traga za 1.662 nestala srpska borca i civila iz proteklog rata.\nPrema njegovim riječima, porodice poginulih posebno su nezadovoljne radom Instituta za nestala lica BiH od čijeg formiranja, 2008. godine, ništa nije urađeno da se ubrza proces traženja nestalih Srba.\n"Koliko je do sada Institut za nestala lica BiH uradio po ovom pitanju mi nećemo ni za 100 godina pronaći posmrtne ostatke svojih najmilijih kako bi porodice našle smiraj i mogle ih sahraniti", napomenuo je Lazić.\nOn je rekao da je na sjednici Predsjedništva Republičke organizacije bilo govora o potrebi donošenja uredbe o stambenom zbrinjavanju za 2019. godinu, te zapošljavanju djece poginulih boraca u Republici Srpskoj putem Akcionih planova na nivou Vlade Republike Srpske.\n"Ove godine trebamo kroz tri komponente - samozapošljavanje djece poginulih boraca, zapošljavanje kod poslodavaca i pripravnički staž sa visokom stručnom spremom, da zaposlimo 373 djece iz ove kategorije", naveo je Lazić.\nLazić je rekao da je na sjednici zatraženo da bude produžen rok za podnošenje zahtjeva za nematerijalnu štetu.\nNa pitanje novinara da prokomentariše dešavanja na Trgu Krajine u Banjaluci u vezi sa okupljanjima grupe "Pravda za Davida" i jučerašnje akcije policije, Lazić je rekao da slučaj "Dragičević" treba vratiti u institucije Republike Srpske.\nPrema njegovim riječima, kada se ovaj slučaj vrati u institucije, onda treba zahtijevati od institucija da urade svoj posao.\nKomentarišući izjavu hrvatskog člana Predsjedništva BiH Željka Komšića da je potrebno na sto vratiti reformu policije, Lazić je poručio da će Policija Srpske ostati dok je Republike Srpske.\n"Ranijih godina bilo je dosta problema oko ostanka Policije Republike Srpske, ali se Republika Srpska izborila za opstanak svoje policije", napomenuo je Lazić.\nVeljko Lazić nestali


NEMOGUĆ SPORAZUM O DVOJNOM DRŽAVLJANSTVU IZMEĐU SRBIJE I CRNE GORE\nCrnogorski ministar unutrašnjih poslova Raško Konjević kazao je da je gotovo nemoguće postići sporazum o dvojnom državljanstvu između Crne Gore i Srbije, jer su dve države na potpuno različit način zakonski regulisale tu oblast.\n"Srbija ima znatno liberalniji pristup u dobijanju državljanstva od Crne Gore. Nijedna strana neće da menja svoj koncept, a bez odustajanja od njega nemoguće je postići sporazum o dvojnom državljanstvu", rekao je on.\nKonjević je u parlamentu, odgovarajući na poslaničko pitanje Nevena Gošovića iz Socijalističke narodne partije (SNP), kazao da MUP nema podatke koliko crnogorskih građana ima državljanstvo neke od država bivše Jugoslavije.\n"MUP nema podatke koliko građana Crne Gore ima državljanstvo neke od bivših država SFRJ, ni koliko njih ima prebivalište u njima", naveo je on.\nKonjević je kazao da države bivše Jugoslavije ne mogu razmenjivati takve podatke bez saglasnosti osoba na koje se oni odnose.\n"Nijedna država ne želi da zvaničnim putem u ove svrhe razmenjuje te podatke, već ih štite, jer se radi o ličnim podacima građana. Dakle, ne možemo da dobijemo te podatke, jer ako bismo ih tražili bili bi neozbiljni", rekao je crnogorski ministar unutrašnjih poslova.\nKomentarišući odgovor Konjevića, Gošović je kazao da Crna Gora nema ratifikovan sporazum o dvojnom državljanstvu sa nijednom od bivših država SFRJ.\n"Ta činjenica je više nego poražavajuća", ocenio je on.


Univerzitet u Banjaluci: Žalićemo se na odluku o ponavljanju izbora za rektora!\nUniverzitet u Banjaluci podnijeće žalbu na rješenje republičkog prosvjetnog inspektora koji je naložio ovom univerzitetu da ponovi izbor rektora, nakon žalbe Vitomira Popovića da taj postupak nije izvršen u skladu sa Statutom te obrazovne ustanova.\nUniverzitet će žalbu podnijeti zato što je “netačno utvrđeno činjenično stanje”, a sumnjaju i u regularnost inspekcijskog nadzora.\nIz te obrazovne ustanove pitaju i zašto prije četiri godine niko nije sporio zakonitost izbora rektora na ovom univerzitetu.\nIz banjalučkog Univerziteta poručuju da će odlučno braniti svoja prava od nezakonitog postupanja prosvjetnih inspektora, zlonamjernih pojedinaca i grupa koje u posljednjem periodu nanose ogromnu štetu ugledu te ustanove.\n“Napominjemo da nijedan profesor Univerziteta u Banjaluci nije iznad zakona, pa ni bivši dekan Vitomir Popović koji nije u mogućnosti da po Zakonu i Statutu obavlja treći mandat dekana Pravnog fakulteta”, saopšteno je iz banjalučkog Univerziteta.\nIz ove ustanove dodaju da republički prosvjetni inspektor iz Doboja dovodi u pitanje i sam proces nastave, legalnost diploma, izbore u zvanje i ostale akte koje je Senat Univerziteta u ovom kapacitetu donosio u posljednjih osam godina.\nIz Univerziteta pozivaju Vladu Srpske da stane u odbranu najvećeg i najvažnijeg univerziteta u Srpskoj.\nU žalbi Vitomira Popovića nadležnoj inspekciji navodi se da postupak izbora rektora Univerziteta u Banjaluci nije izvršen u skladu sa Statutom Univerziteta, zbog čega je Republička prosvjetna inspekcija izvršila inspekciju na osnovu koje je Univerzitetu u Banjaluci naloženo da konstituiše novi saziv Senata i ponovi izbor rektora.


Znanje za sve - Obrazovna stručnost iz Austrije Obrazovna stručnost iz Austrije - Vesti - Austrija u Crnoj Gori - www.advantageaustria.org\nZnanje za sve - Obrazovna stručnost iz Austrije\nGlobalno tržište obrazovne ponude je u snažnom porastu. Austrija se već izvesno vreme usredsredila na izvoz obrazovanja i može da se pohvali uspešnim nastupom.\nPrivreda u usponu, rastuća potreba za kvalifikovanim kadrovima u mnogim privrednim granama i doživotna potreba zaposlenih za usavršavanjem činjenice su koje podstiču rast globalnog tržišta. Kako bi koristila ogroman potencijal iz ove oblasti, Austrija radi na internacionalnom umrežavanju svojih obrazovnih institucija.\nKlijentima iz čitavog sveta na raspolaganju je širok spektar obrazovne ponude, između ostalog iz oblasti privrede, uprave, zdravstva i medicine, umetnosti, kulture i muzike, socijalnog, gradnje i ekologije kao i turizma.\nU ponudi je mnoštvo obrazovnih usluga počev od obuke za proizvod preko individualno prilagođenih treninga do internacionalnih kurseva visokog obrazovanja. Obrazovne institucije Austrije - škole, institucije za usavršavanje, univerziteti, studiije i obuke kao i e-učenje na daljinu - reagovale su na trend koji vodi do obrazovanog društva i doprinose konkurentnosti države na sve složenijim tržištima.\nMnogi , ka izvozu orientisani ponuđači raspolažu centrima za obuku i usavršavanje u inostravnstu. Tako se visoki obrazovni standardi Austrije i dragoceno stručno znanje prenosi u svet. Austrijske obrazovne institucije su globalo odlično umrežene, mnoge nude e-učenje na daljinu - što je inovativno rešenje za mnoge klijente širom sveta.\nBliže informacije o obrazovnoj ponudi Austrije i sadržinskom težištu "izvoz obrazovanja" možete pronaći u najnovijem izdanju publikacije FRESH VIEW (biviša naziv: Austria Export):\nBrošura FRESH VIEW Obrazovna ponuda Austrije,br. 146/2011\n[pdf, 7,363.6 kb]\nPrethodna vestTunel Karavanke (A11): Proširena zabrana kretanja kamiona preko…Sledeća vestSTIŽE CINEPLEXX Podgorica 10. novembra dobija 3D bioskop…\nFRESH VIEW Obrazovanje u Austriji, Nr 146/2011 [pdf, 7,363.6 kb]


Savić nezadovoljan: Padovi i dosta slabosti\nIzvor: B92, 25.Jul.2019, 12:43\nSelektor vaterpolo reprezentacije Dejan Savić, uprkos pobedi protiv Nemačke 17:16 na Svetskom prventsvu u Južnoj Koreji, nije bio zadovoljan igrom.\n"Dosta slabosti smo pokazali. Posle ispadanja u četvrtfinalu ekipa mora da dođe sebi i odigra na svom nivou. O utakmici mogu da kažem da smo imali samo padove, nije bilo uspona. Ostaje nam meč >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << za peto mesto, ali sa ovakvom igrom...", rekao je Savić, a prenosi sajt VSS.\nGolman Dimitrije Rističević odbranio je udarac Luki Gilenu u seriji peteraca, pre nego što je Radomir Drašović dao pobednički gol.\n"Odbrana je danas bila najgori deo tima. Teško je bilo posle poraza od Španije da se izdignemo. Teška utakmica, Nemci su fizički jaki. Uspeli smo na kraju da pobedimo i to je jedino bilo dobro. Igra ne može da raduje. Znači nam što smo u završnici stigli i izborili peterce. Sada da probamo da uzmemo peto mesto".\nDrašović jedinu pozitivnu stvar iz današnjeg duela vidi u pobedi.\n"Nekako smo se na kraju digli i pobedili. Mora glava da bude bolja, ona rešava. Ne bežimo od toga. Peterac? Uvek probate da uradite sve da bi ishod bio povoljan", zaključio je on.\nVaterpolisti Srbije protiv Australije u subotu od 8.30 po srednjeevropskom vremenu.\n011vodič.com: “DELFINIMA” PRIPALA DRAMA Nemačka pala nakon peteraca\nRadio 021: Vaterpolisti Srbije će se boriti za peto mesto na Svetskom prvenstvu\nB92: Vaterpolisti Srbije posle peteraca bolji od Nemačke\nNoviMagazin.rs: Vaterpolisti Srbije posle peteraca bolji od Nemačke


Juniorska ženska odbojkaška reprezentacija Srbije - Blic Sport\nJuniorska ženska odbojkaška reprezentacija Srbije\nMALI DOČEK, ALI OD SRCA! Stigle svetske vicešampionke, velike nade naše odbojke! /FOTO/\nŽenska juniorska reprezentacija Srbije, vicešampion sveta, doputovala je danas iz Holandije u Beograd.\nŽenska juniorska reprezentacija Srbije igraće u finalu Svetskog prvenstva u Roterdamu.\nPORAZ POSLE PREOKRETA Mlade odbojkašice Srbije izgubile od Turske, plasman u polufinale Evropskog prvenstva ne zavisi samo od njih\nŽenska juniorska odbojkaška reprezentacija Srbije pretprela je drugi poraz na Evropskom prvenstvu koje se igra u Albaniji. Turska je u četvrtom kolu grupe B savladala naše devojke posle preokreta sa 3:1 (22:25, 25:17, 25:21 i 25:21), i to posle 107 minuta igre.\nTRILER U MEKSIKU Odbojkaške juniorke dobile Kubu na startu SP\nJuniorska ženska odbojkaška reprezentacija Srbije (igračice do 20 godina) ostvarila je trijumf nad Kubom 3:2 u prvom kolu Svetskog prvenstva u Meksiku.\nJuniorska odbojkaška selekcija Srbije protiv Turske u finalu Balkanskog prvenstva\nJuniorske odbojkaške reprezentacije Srbije i Turske sastaće se u finalu prvenstva Balkana u Kladovu, a meč je na programu u subotu od 20 sati.\nJuniorke Srbije ponovo bolje od odbojkašica Bugarske\nŽenska juniorska odbojkaška reprezentacija Srbije savladala je u Samokovu selekciju Bugarske sa 3:0 (25:10, 25:21, 26:24) za 74 minuta, u drugoj prijateljskoj utakmici u okviru priprema za prvenstvo sveta.\nJuniorke Srbije odbranile balkansku titulu u odbojci\nŽenska juniorska odbojkaška reprezentacija Srbije treći put zaredom trijumfovala je na šampionatu Balkana, koje je održano u turskom gradu Tekirdagu, pošto je u poslednjem kolu savladala selekciju domaćina rezultatom 3:0 (25:18, 25:14, 25:23).\nJuniorke Srbije idu na SP kao najbolja drugoplasirana ekipa\nŽenska juniorska odbojkaška reprezentacija Srbije izgubila je u Zrenjaninu, u poslednjem petom kolu A grupe kvalifikacija, od selekcije Poljske sa 3:2 (25:20, 16:25, 25:21, 22:25, 15.12), ali će ipak učestvovati na prvenstvu sveta kao najbolja drugoplasirana ekipa.\nJuniorke Srbije šampionke Balkana u odbojci\nŽenska juniorska reprezentacija Srbije osvojila je danas šampionat Balkana pošto je u finalu u Banjaluci pobedila Tursku sa 3:0 u setovima (25:22, 25:22, 25:22).


Početna Izjave Obećanja Ugovor o Železari ćemo objaviti odmah po potpisivanju\nŽeljko Sertić Ministar privrede Željko Sertić\nMinistar privrede o objavljivanju ugovora o upravljanju Železarom\n“Svi detalji ugovora biće poznati nakon potpisivanja ugovora zakazanog u subotu u podne (21. marta 2015. godine).”\nRTS, 20. 03. 2015.\nMinistar Željko Sertić je u martu ove godine izjavio da će se svi detalji ugovora sa novim menadžmentom Železare znati posle njegovog potpisivanja. Međutim, sedam meseci nakon što je ugovor potpisan javnost još ne zna „sve detalje ugovora“, a Ministarstvo privrede je zbog odbijanja da dostavi ugovor po Zakonu o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja, platilo kaznu u ukupnom iznosu od 200.000 dinara.\nNaime, organizacija "Transparentnost Srbija" je resornom ministarstvu tražila ugovor, a nakon što im on nije dostavljen, reagovao je Poverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti. Međutim, kakav dogovor je sklopljen između Ministarstva privrede i holandskog "HPK Inženjeringa" oko upravljanja smederevskom čeličanom nismo saznali ni posle Šabićeve intervenicije koji je 29. juna dao nalog Ministarstvu privrede da organizaciji "Transparentost Srbija" dostavi Ugovor o pružanju usluga upravljanja i savetovanja koji su potpisali država Srbija i HPK inženjering.\nIako je rešenje Poverenika konačno, obavezujuće i izvršno Ministarstvo privrede nije postupilo po tom nalogu, ugovor je i dalje ostao tajna za javnost a pomenuto ministarstvo plaća kazne. Međutim, ne čudi što ministar Sertić i pored tih kazni i dalje krije ugovor, imajući u vidu da taj novac ne daje iz svog džepa, već iz državne kase.\nPoverenik Šabić se zatim obratio zaštitniku građana Saši Jankoviću koji je pokrenuo postupak kontrole i zatražio izjašnjavanje Ministarstva privrede i Uprave inspektorata Srbije, zbog nepostupanja po zahtevu za davanje informacija od javnog značaja iz ugovora o upravljanju Železare Smederevo.\nIako je pre potpisivanja ugovora obećavao da će „svi detalji“ biti poznati, ministar Sertić sedam meseci kasnije dovodi u pitanje i samo pravo javnosti da vidi taj ugovor. On je za Radio-televiziju Vojvodine rekao da je u Srbiji toliko počelo dа se priča o trаnspаrentnosti dа misli dа onа gubi svoju osnovnu funkciju i da "morаmo dа znаmo gde trаnspаrentnost imа društvenu ulogu, а gde ne trebа dа imа".\nBlic, 16. 10. 2015. godine\nJа nemаm problem dа gospodinu Šаbiću (Rodoljub) pokаžem Ugovor i dа on vidi tаj ugovor, jer gа je već videlo 30-40 ljudi u Srbiji. Jа sam protiv togа dа preko njegove kаncelаrije tаj ugovor dođe do Trаnspаrentnosti Srbijа ili do gospodinа Sаše Rаdulovićа bivšeg ministrа koji će zloupotrebiti tаj ugovor - rekao je Sertić.\nReagujući na izjavu ministra, Šabić je naglasio da pitаnje trаnspаrentnosti, odnosno prаvа nа slobodаn pristup informаcijаmа nije "nešto što može i sme dа zаvisi od togа štа o njemu misli svаki pojedini ministаr".\nOn je podsetio na to da su njegovi saradnici pisano zаtrаžili dа im se omogući uvid u ugovor i da su dva puta upozorili ministra da krši zakon. U razgovoru za Istinomer, Poverenik za informacije od javnog značaja ponovio je da je pravo da on izvrši uvid u bilo koji dokument u vezi sa postupkom potpuno nesporno.\n"Prvi put u istoriji, otkad postoji Zakon o slobodnom pristupu informacijama od javnog značaja, čak i Povereniku je sakriven dokument. Ne javnosti, već Povereniku. Vi znate da Poverenik nikada nije objavio nijedan dokument, nema rizika. Ja odlučujem o pravu javnosti da vidi dokument i naložim onome ko ga ima, da ga objavi, rekao je Šabić za Istinomer.\nObećanje ministra Sertića da će se saznati „svi detalji“ ugovora ocenjujemo kao neispunjeno.\nPoverenik ima platu 400.000, a ja istu kao poslanici 13.12.2016.\nZavršavamo proces privatizacije 31.10.2015.\nNe određuje Poverenik šta je tajno 25.10.2015.\nUgovor sa Kontinentalom do 8. avgusta 20.10.2015.


Novalić: Do prekida rada Vlade FBiH došlo ni zbog čega – RTV BPK\nMOSTAR, 19. ožujka (FENA) – Predsjednik Vlade Federacije BiH Fadil Novalić izjavio je na konferenciji za novinare u Mostaru kako je do prekida rada njegove vlade došlo, kako je rekao, ni zbog čega te kako se sada vraća blagi optimizam.\n– Ja sam čak spreman ponuditi da se uopće do kraja mandata ne bavimo imenovanjem jer građanima su beznačajna pojedina imenovanja ljudi na pojedina mjesta. Tako se možemo, zaista, baviti problemima građana. Pozivam ministre i upozoravam ih da su dužni raditi i rješavati probleme građana, a ne slijediti upute šefova stranaka – kazao je federalni premijer.\nPremijer je kazao kako se na današnjoj sjednici iz “principijelnih razloga” nije razmatrala točka o transferu iz federalnog proračuna za povoljne stambene kredite mladima, niti točka dnevnog reda o zatvaranju kolektivnih centara.\nNakon konferencije za novinare, Novalić je započeo konzultacije sa zamjenicima o idućoj sjednici Vlade FBiH koja bi na dnevnom redu trebala imati 164 točke, a među kojima su i raspodjele nižim razinama vlasti te programi utroška sredstava od kojih ovise određene kategorije ljudi


Pridružite nam se na Tesla danima 2016!\nVeliki jubilej - 160 godina od Teslinog rođenja ćemo, u okviru kulturno turističke rute Putevima Tesle, obeležiti jednomesečnom manifestacijom Tesla dani 2016! Tokom jula 2016. godine, brojnim zanimljivim izložbama, eksperimentima, predavanjima, neobičnim turama i obilascima, kao i raznim drugim dešavanja inspirisanim Nikolom Teslom i njegovim životom, Đorđem Stanojevićem, vremenom elektrifikacije i industrijalizacije Srbije, biće širom Srbije proslavljen Teslin rođendan.\nUkoliko želite da nam se pridružite, pošaljite nam do 20. marta na imejl office@cluster-culturalroutes.org predloge programa koje biste organizovali u okviru manifestacije. Predloge će pregledati stručna komisija, dati svoje mišljenje i sugestije, a najbolje očekuje posebno mesto u manifestaciji Tesla dani 2016 i na kulturno turističkoj ruti Putevima Tesle.\nPročitajte više o Tesla danima 2015 i Tesla danu 2014.


Željko Sertićsa gradonačelnikom Niša\nSertić je dodao da je informisan da u kompleksu Elektronske industrije postoji problem snabdevanja strujom, vodom i gasom i objasnio da je dogovoreno formiranje Radne grupe koja će raditi na tome da se reše problemi više od 130 preduzeća.\n- Nijedno od 2.000 radnih mesta u zoni EI ne sme da bude ugašeno niti jedno preduzeće sme da stane sa svojim radom i proizvodnim uslugama tamo zato što mi imamo administrativne i pravne probleme - izjavio je Sertić.\nMinistar dodaje da će predstavnici Udruženja Medianum, koje okuplja privrednike iz kompleksa Elektronske industrije u Beogradu imati sastanak sa službama koje kontrolišu stečajni postupak i Agencijom za licenciranje stečjanih upravnika.\n- Hitno će biti rešen način organizovanja posla i u rešavanje problema uključiće se i EPS I "Srbija gas" - dodao je Sertić.\nSastanku je prisustvovao i gradonačelnik Niša Zoran Perišić, a tom prilikom razgovaralo se i o reformi komorskog sistema, različitim vrstama pomoći i finansijske podrške .


Amerikanka koja je uhapšena u Beogradu 2018. osuđena na 14 godina zatvora | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna VESTI SVET Amerikanka koja je uhapšena u Beogradu 2018. osuđena na 14 godina zatvora\nMar je priznala krivicu u junu 2021. Prema sudskim dokumentima, Mar je bila vođa velikog međunarodnog lanca za prevare i pranje novca koji je delovao izvan SAD, saopštilo je američko Ministarstvo pravde.\nOna i njeni saradnici su koristili tehnike „masovnog marketinga“ za prevaru pojedinaca koji su verovali da ulažu značajne količine novca u regulisane finansijske proizvode ili tržišta, posebno u akcije. U stvarnosti, investicije su bile lažne i žrtve nisu dobile ništa. Većina žrtava su u Australiji, Novom Zelandu, Ujedinjenom Kraljevstvu i zemljama Azije, preneo je N1.\nMar je uhapšena u Beogradu 1. novembra 2018. godine na osnovu crvene Interpolove poternice koju je izdalo Ministarstvo pravde SAD, a izručena je Tampi u aprilu 2019. godine. (N1)\nPrethodni tekstAMSS: Oprez zbog manje vidljivosti i poledice\nSledeći tekstNovosadska toplana počinje očitavanje potrošnje za januar


SANKCIJE I DALJE U LADICI, BLAGE REAKCIJE NA DEŠAVANJA U NSRS — Bosnjaci.Net\nVelikosrpske odluke i međunarodne institucije\nSANKCIJE I DALJE U LADICI, BLAGE REAKCIJE NA DEŠAVANJA U NSRS\nObjavljeno: 11. December 2021. 13:12:07\nAmbasade zapadnih zemalja oštro su osudile odluke NSRS-a o vraćanju državnih nadležnosti na entitet. Sankcije smatraju kontraproduktivnim u ovom trenutku. Iz FBiH pozivaju Tužilaštvo BiH da zaštiti ustavni poredak BiH, piše Deutsche Welle.\nMehanizmi, za koje su predstavnici međunarodne zajednice u BiH ranije najavljivali da će biti upotrebljeni ukoliko se nastavi sa urušavanjem Dejtonskog mirovnog sporazuma, još su u ladici. Sudeći prema stavovima koji su saopšteni iz ambasada zapadnih zemalja, tu će ostati još neko vrijeme, jer bi korištenje bilo kakvih ozbiljnih sankcija u ovom trenutku, kako ističu iz ovih krugova, bilo kontraproduktivno.\nIz izvora bliskih međunarodnim predstavnicima, saznajemo da su razmatrane sankcije nakon posljednjih odluka Narodne skupštine, koje se tiču prenosa nadležnosti, ali je zaključeno da bi to u ovom trenutku izazvalo kontraefekat i još više zaoštrilo političku situaciju. U isto vrijeme, odluke koje su usvojene, još su na „dugom štapu“, odnosno potrebno je vrijeme za njihovo stupanje na snagu, kao i period od šest mjeseci za njihovu realizaciju.\n„Zbog toga se za sada ostalo samo na verbalnoj osudi ovog čina, kako bi se pokušale smiriti tenzije i pronašlo rješenje, ili kroz Parlament BiH ili kroz direktan dogovor političkih lidera o pitanjima koja su prouzrokovala krizu. Međutim, nije isključeno da se ta odluka promijeni“, kaže naš izvor.\n"Pozivam Tužilaštvo BiH da procesuira Milorada Dodika kao podstrekača i predvodnika grupe koja se udružila u rušenju ustavnog poretka BiH i podrivanju institucija države. NSRS je napustila Dejtonski sporazum", saopšteno je iz kabineta predsjedavajućeg Predsjedništva BiH, Željka Komšića.\n"Mora se jasno ukazati da je Dodik sa političkog prešao u fazu pravnog nasilja kao i da je sasvim jasno da je spreman na svaku drugu vrstu nasilja, što je direktno ugrožavanje mira kao najvećeg postignuća Dejtonskog sporazuma", navodi se u reakciji Naroda i pravde, što je uglavnom sličan stav i sa svim ostallim strankama u Federaciji BiH.


Igrom oduševili publiku, gradu doneli zahvalnicu\nPočetak/Društvo/Igrom oduševili publiku, gradu doneli zahvalnicu\nNiške Vesti 2. avgusta 2019.\nFolklorni ansambl Centra tradicionalne kulture i duhovnosti iz Niša učestvovao je na 10. Međunarodnom festivalu dečijeg folklora “Ilidža 2019” u Sarajevu, a gosti svojih vršnjaka iz ovog grada bili su od 25. do 29. jula. Mladi folkloraši su na ovom festival predstavili folklorno bogatstvo srpske tradicije i kulture, a pored njih ne festivalu su učestvovali i ansambli iz 10 zemalja, Rusije, Turske, Albanije, Crne Gore, Makedonije, Slovačke, Litvanije , Grčke i Bosne i Hercegovine.\nOve godine se na ovom, jednom od najvećih festivala folklora predstavilo više od 600 učesnika koncertima u Hadžićima i Kaknju, dok je koncert, na veliko razočarenje i učesnika i piblike, u Sarajevu otkazan zbog nevremena. I pored toga mladi folkloraši iz Niša vratili su se prezadovoljni sa ove turneje sa koje su doneli i zahvalnicu koja je namenjena gradu Nišu za podršku u realizaciji festivala.\n“Ovo je naše prvo gostovanje u Sarajevu. Zahvaljujemo se gradu Nišu koji nam je finansijski pomogao u realizaciji odlaska našeg ansambla na ovaj festival. Naš ansambl će se predstaviti sa tradicijom i folklorom juga Srbije, gradskim igrama iz Niša, igrama iz okoline Niša i igrama leskovačkog pomoravlja”, kaže Miljko Petrović, umetnički rukovodilac Centra tradicionalne kulture i duhovnosti “Vuk Stefanović Karadžić” iz Niša. “U opštini Hadžići smo održali celovečeranji koncert, a najveći utisak na celoj ovoj turneji ostavio je na nas grad Kakanj. I u ovom gradu nas je primio načelnik opštine, ali ono što smo doživeli na koncertu ne može se opisati rečima. Naš nastup na koncertu bio je propraćen dugim aplauzom i oduševljenjem publike. Igrali smo posle dece iz Rusije, a igrati posle njih je veoma izazozovno. To je za decu bio koncert bio za pamćenje”, kaže Petrović.\nMiljko Petrović dodaje da su deca iz Niša imala i tu čast da su jedino ona bila smeštana kod svojih vršnjaka iz Folklornog ansambla “Baš Čaršija” u njihovim porodicama, dok su deca iz ostalih zemalja bila u hotelu.\n“To je bila želja dece iz Sarajeva kako bi se nastavilo druženje naše dece. Za nas je to bila izuzetna čast, a deca su bila prezadovoljna druženjem sa vršnjacima iz Sarajeva, a iskreno se nadam da ćemo im gostoprimstvo uzvratiti kada budu naši gosti na manifestaciji Radost Evrope u Nišu”, kaže Petrović.\nDeca iz Niša su pored Sarajeva obišla i Mostar zajedno sa decom iz Rusije.\n“Za decu je to bilo novo iskustvo, a samom ansamblu je ukazana i ta čast da budemo primljeni od strane načelnika gradske opština Ilidža”, zaključuje Miljko Petrović.\n“Ilidža 2019” Centar tradicionalne kulture i duhovnosti “Vuk Stefanović Karadžić” iz Niša folklor


Krov nad glavom podneo Inicijativu za ocenu ustavnosti Zakona o izvršenju i obezbeđenju - Mašina\nZdružena akcija Krov nad glavom uručila je danas Inicijativu za ocenu ustavnosti Zakona o izvršenju i obezbeđenju Ustavnom sudu i održala je tim povodom konferenciju za štampu u Medija centru.\nInicjiativa za ocenu ustavnosti nudi argumente zašto Ustavni sud treba da pokrene postupak ocene ustavnosti Zakona o izvršenju i obezbeđenju, a na tom sudu je da donese odluku da li će da pokrene takav proces.\nJedan od najznačajnih ciljeva ove inicijative je da se zaštite ljudi čiji je jedini dom predmet izvšenja, objasnila je na konferenciji za štampu advokatkinja Nevena Nikolić i zapitala se da li je u duhu demokratskog društva da dozvolimo da se dužnik iseli iz svog jedinog doma.\nNikolić je ukazala na odbredbe Zakona o izvršenju i obezbeđenju koje krše Ustav Republike Srbije. Jedna od takvih je odredba koja ovlašćuje izvršitelja da otvori stan izvršnog dužnika bez njegovog pristanka. Takvom odredbom zakon krši pravo na nepovredivost stana koje je garantovano Ustavom.\nZakona o izvršenju i obezbeđenju pokazuje da vlasti donose zakone koje idu na ruku moćnih, istakla je na konferenciji za štampu aktivistkinja KNG Ivana Anđelković.\nOsim toga što ne brani jedini dom ljudi, Zakon o izvršenju kriminalizuje solidarne akcije putem kojih aktivisti i građani pružaju podršku ugroženima.\nAnđelković je istakla da zakonodavac propisivanjem kazni za ometanje izvršenja pokušava da spreči podršku kojom trenutno raspolažu oni kojima je jedini dom ugrožen. Osim kazni, zakon je omogućio elektronske aukcije stanova pod izvršenjem, čime se takođe zaobilazi mogućnost prisustva javnosti koja bi mogla da spreči prodaju.\n„Zakona o izvršenju i obezbeđenju predstavlja veliko kršenje ljudskih prava i u pitanju je anticivilizacijski zakon“, naglasila je advokatkinja Jelena Pavlović.\nPrema Pavlović Zakon o izvršenju je javnim izvršiteljima dala sudsku vlast. Naime, banka ne mora da dokazuje ispravnost založnih izjava, dokumenata koji su osnova za izvršne isprave, a član 5 zakona zabranjuje sudu da ispituje zakonitost i pravilnost izvršne isprave.\nOsim štetnih učinaka Zakon o izvršenju, Jelena Pavlović je skrenula pažnju i na aktivnosti Komore izvršitelja. Komora, umesto da se pozabavi problemima zakona, traži od javnog tužilaštva da se zabrani Združena akcija Krov nad glavom i da se podnose krivične prijave protiv policajaca koji odbiju da učestvuju u izvršenju, odnosno da se izvršenja obezbeđuju privatnim obezbeđenjem.\nParadoksalnost Zakona o izvršenju potcrtava činjenica da je država dozvolila javnim izvršiteljima da prodaju neuknjižene stanove, što sami vlasnici nisu u zakonskoj mogućnosti da urade, rekla je Pavlović.\nKako smo ranije pisali, pravo na adekvatno stanovanje je ljudsko pravo zagarantovano međunarodnim konvencijama, koje su deo pravnog poretka Srbije. Ipak, svaka peta osoba na svetu i svaka deseta osoba u Srbiji strahuje od gubitka krova nad glavom. U situaciji pandemije, uslovi stanovanja još više dobijaju na značaju, jer je kućna izolacija jedna od glavnih mera u sprečavanju širenja virusa. Međutim, čak ni tokom pandemije prinudna iseljenja ljudi iz njihovih jedinih domova nisu prestala, a aktivisti koji se bore protiv deložacija i dalje su na udaru izvršitelja, poverilaca, ali i države.\nTags deložacijaKrov nad glavomstanovanjeUstavni sud


PC Press » PC #197 | IT na vrhu državnih prioriteta\nPC #197 > Aktuelno\nPC #197 | Vesna Čarknajev\nSve je počelo u januaru, diskusijom sa više od 1.000 IT stručnjaka iz brojnih preduzeća u Srbiji koja se, na ovaj ili onaj način, bave programiranjem. Postavljena je i elektronska anketa na koju je odgovorilo preko 200 stručnjaka iz vodećih programerskih firmi i koja je bila polazna tačka za kreiranje sadržaja Programa podrške IT sektoru. Analizu rezultata te ankete možete da pogledate na našem sajtu, pcpress.rs/drzavni‑program‑podrske‑za‑it‑industriju. U februaru je otpočela javna debata o predloženom Programu, pa su održana tri okrugla stola, u Beogradu, Novom Sadu i Nišu, gde su predstavnici IT struke ministru Mlađanu Dinkiću upućivali primedbe i predloge za poboljšanje inicijalnog predloga. Istovremeno je na sajtu Ministarstva otvorena mogućnost slanja komentara i sugestija šire javnosti.\nRasprava je zaključena 20. februara, a kako saznajemo od Jasne Matić, specijalne savetnice za konkurentnost i ekonomiju znanja u okviru Ministarstva, stigao je veliki broj komentara. U narednim danima biće formulisana finalna verzija dokumenta koja, prema njenim rečima, neće dramatično promeniti prvobitni tekst Programa. Razlog za to leži u činjenici da je sam predlog napravljen uz konsultaciju sa predstavnicima IT sektora, a među izmenama koje će biti usvojene je podrška projektu tehnoloških parkova.\nProgram podrške IT sektoru će se pred Vladom naći 7. marta, iza čega na red dolazi usvajanje podzakonskih akata, a početak primene Programa očekuje se od juna ove godine.\nDržava želi da podstakne razvoj IT sektora u Srbiji u četiri segmenta: startup kompanije, outslourcing, razvoj i izvoz originalnih softverskih proizvoda te podrška razvojim centrima multinacionalnih kompanija. Podsticajne mere, po predlogu Vlade, su poreske olakšice za softverske kompanije, podrška izvoznicima softvera, unapređenje zakonskih okvira i obrazovanja kao i promocija domaće IT industrije u svetu.\nBespovratna sredstva za startup projekte malim preduzećima dodeljivaće se putem javnog konkursa, a jedini uslov za njihovo dobijanje biće kvalitetan biznis plan. U okviru ovog segmenta planirana je i podrška poslovnim inkubatorima, kako bi se povećala njihova sposobnost da podrže osnivanje većeg broja IT preduzeća.\nPoreske olakšice predviđaju smanjenje fiskalnog opterećenja na neto zaradu za jednu trećinu (sa 67% na 43%), a uslov za njihovo dobijanje je da firma 70% svojih prihoda ostvaruje prodajom softvera. Poreska ušteda će se ostvariti tako što će na plate programera biti ukinuta obaveza plaćanja zdravstvenog osiguranja i doprinosa za slučaj nezaposlenosti. To, naravno, ne znači da će programeri biti van sistema zdravstvene zaštite, pošto će troškove njihovog lečenja u potpunosti preuzeti država.\nPodrška izvoznicima softvera podrazumeva bespovratna sredstva za pokrivanje dela troškova nastupa na inostranim tržištima. Ova sredstva će se dodeljivati putem javnog konkursa koji će raspisivati SIEPA.\nU delu unapređenja zakonskih okvira ubrzano se radi na donošenju niza zakona koji treba da regulišu e‑novac kao sredstvo plaćanja, elektronske računovodstvene isprave i razmenu elektronskih dokumenata (poreske prijave i slično), a uvešće se i obaveza da se završni računi dostavljaju isključivo u elektronskom obliku. Ministarstvo će pokrenuti pregovore sa nizom država o izbegavanju dvostrukog oporezivanja. U delu unapređenja obrazovanja, Ministarstvo će pokrenuti inicijative za upis većeg broja studenata na IT fakultete.\nKompletan tekst Programa podrške IT sektoru Srbije se nalazi na adresi http://mfp.gov.rs/pages/article.php?id=9024 – verujemo da će i naši čitaoci moći da učestvuju u njegovom poboljšanju.\nProgram podrške informatičkom sektoru nailazi na veliko interesovanje domaćih softverskih firmi. Evo nekoliko komentara:\nAna Brkić, AB Soft: U poslednjih 20 godina svedoci smo velikog odliva visokošlolskog kadra iz Srbije, posebno u oblasti IT industrije. Naši stručnjaci, u koje je u periodu školovanja država uložila značajna sredstva, veoma su uspešni u stranim IT kompanijama.\nProgram državne podrške IT sektoru je znak da je država odlučila da se posveti ovom izuzetno važnom resursu. Prema svemu do sada pokazanom, mislimo da se u ovoj oblasti može mnogo postići i da se ovakvim akcijama države može znatno smanjiti odliv naših najboljih IT stručnjaka.\nKao kompanija koja je 23 godine na IT tržištu u Srbiji smatramo da ovu inicijativu treba podržati, a da će jačanje IT tržišta doprineti jačanju cele privrede.\nBratislav Đurić, Comtrade Group: Pozdravljamo predložene mere Vlade Srbije i smatramo ih odlično osmišljenim, jer u sebi sadrže sva najbolja iskustva zemalja koje danas predstavljaju IT gigante na svetskoj sceni.\nMere su pre svega usmerene na proizvođače i izvoznike softvera, jer je ministar Dinkić sa pravom primetio ogroman potencijal koji leži u ovom sektoru zbog vrhunskog kvaliteta naših programera, što je posledica odličnih fakulteta u ovom domenu i prirodno kreativnog mentaliteta naših ljudi.\nNama će ove mere pomoći da budemo još konkurentniji na internacionalnom tržištu, kao i da privučemo i zadržimo mlade programerske talente koji su pravo blago ove zemlje i koji su nažalost često svoju karijeru videli van naših granica.\nBranka Radovanović, PSTech: Veoma nas je obradovalo što je država konačno prepoznala ICT oblast kao sektor koji treba podržati. Svesni smo ekonomske situacije u zemlji i velike nezaposlenosti, ali tim pre smatramo da treba da se podrži oblast koja je proizvodna i izvozna šansa Srbije. Informacione tehnologije imaju najveću stopu rasta u svetskoj ekonomiji. Na svetskom tržištu radne snage primetan je nedostatak ICT stručnjaka, a u našoj zemlji nema nezaposlenih ICT stručnjaka. Predložene su mere podrške od unapređenja obrazovanja, preko pomoći za startup projekte do poreskih olakšica za kompanije koje već rade.\nZa Srbiju one znače podršku povećanju kvalifikovane i tražene radne snage, da obrazovani ICT ljudi, koji mogu da se zaposle bilo gde u svetu, ostaju u zemlji da unapređuju rad naših kompanija ali i izvoze rezultate svoga znanja i tako donose devize Srbiji, da ICT stručnjaci dobro zarađuju, ali i da ovde plaćaju poreze i doprinose, da svoje zarade troše ovde i doprinose razvoju ostalih delatnosti u zemlji. Konačno je država počela da se bavi „dobrim đacima“, nadamo se da ce se program podrške i realizovati.


Rasturen srpski kafić, Foto: Čitalac Kurira\nhteli da napadnu srbe tokom utakmice\n05.09.2019. 18:18h 05.09.2019. 18:19h\nHrvatska policija privela je još deset ljudi sa šireg područja Šibenika, Splita i Sinja koji se povezuju s nedavnim napadom na pripadnike srpske manjine u Uzdolju kod Knina, dok su u kafiću gledali utakmicu beogradske Crvene zvezde i švajcarske ekipe Jang Bojs.\nPrivedeni su u prostorije Policijske uprave šibensko-kninske zbog nasilničkog ponašanja, nanošenja fizičkih povreda i uništavanja tuđe imovine.\n"Tokom dosadašnjeg postupanja prikupljeni su dokazi i obaveštenja koji privedene mogu dovesti u direktnu vezu s počinjenim krivičnim delima", navela je policija i najavila da će javnost po završetku kriminalističke istrage biti obaveštena o daljim aktivnostima.\nZbog napada u Uzdolju 21. avgusta, nedavno je privedeno četvoro ljudi kojima je posle ispitivanja tužilaštvo odredilo jednomesečni pritvor.\nPolicija ih tereti da su po dogovoru ušli u kafić u Uzdolju znajući da u njemu veći broj građana srpske nacionalnosti gleda utakmicu Crvene zvezde.\nU napadu je povređeno pet ljudi, a šteta se procenjuje na oko 25.000 kuna (3.400 evra).\nZa krivično delo nasilničkog ponašanja napadačima preti kazna do tri godine zatvora, kao i za nanošenje fizičkih povreda, a predviđena kazna za oštećenje tuđe imovine je od šest meseci do pet godina zatvora.\nKurir.rs/Beta Foto: Čitalac Kurira\nVRATILI SE NA MESTO ZLOČINA: Navijači Dinama, na mestu gde su nedavno pretučeni Srbi dok su gledali Zvezdu, ostavili JEZIVU poruku koja će ŠOKIRATI region! Pogledajte (FOTO)