Dnevni izveštaj 11.07.2018\nZa strateško partnerstvo sa RTB Bor zainteresovano 11 kompanija\nMinistar rudarstva i energetike Aleksandar Antić, najavio je da će narednih dana biti raspisan tender za izbor starteškog partnera za RTB Bor i da su u toku poslednje pripreme. On je za TV Prva rekao da se do sada ozbiljno interesovalo 11 kompanija koje su potpisale ugovor o poverljivosti. Prema njegovim rečima, najviše su se interesovale kineske kompanije, zatim ruske, kanadske, jedna turska kompanija, kao i kazahstansko-evropski konzorcijum.\nAzerbejdžan je sprеman da izdvoji 210 mil EUR krеdita za rеalizaciju projеkta izgradnjе brze saobraćajnice Ruma-Šabac-Loznica, rekao je ambasador Azerbejdžana u Srbiji, Eldar Hasanov, na sastanku sa ministarkom građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Srbije, Zoranom Mihajlović, i dodao da bi dvе stranе trеbalo u najskorijеm roku da dogovorе dеtaljе finansiranja. Kako se navodi na sajtu ministarstva, na sastanku je bilo reči o projеktu izgradnjе autoputa Ruma-Šabac i brzе saobraćajnicе Šabac-Loznica, kao i o izgradnji Obilaznicе oko Bеograda.\nSrbija i Evropska komisija potpisale sporazum o Transportnoj zajednici Zapadnog Balkana - Potvrđeno da će sedište biti u Beogradu\nSrbija i Evropska komisija potpisale su u Londonu sporazum kojim se potvrđuje da će sedište Transportne zajednice Zapadnog Balkana biti u Beogradu. Dogovor je potpisan u okviru Samita o Zapadnom Balkanu koji se u ponedeljak i utorak (9. i 10. jula 2018. godine) održava u glavnom gradu Velike Britanije, a potpisivanju je prisustvovao ministar spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić.\nMinistar saobraćaja i veza RS, Neđo Trninić, najavio je da bi u septembru trebalo da se potpiše konačni ugovor s kineskom kompanijom iz Shandonga o realizaciji projekta izgradnje autoputa Banja Luka - Prijedor, u vrednosti od oko 297 mil EUR. Koncesija će biti dodeljena na period od 30 godina, a finansije za izgradnju treba da obezbedi kineska kompanija, s tim da projekat treba da bude strukturisan bez garancija BiH, preneo je Klix.ba.\nWall Street i Evropa u plusu, investitori prebacuju fokus na objave rezultata\nIndeksi na američkim berzama juče su bili u zelenom pošto investitori sada pažljivije počinju da prate objave rezultata za drug kvartal a pitanje trgovinskih tenzija će bar privremeno biti manje aktuelno. Dow je skočio 143 poena i završio na 24,919, sa DowDuPont i Procetr&Gamble kao najbolje performiranim imenima. S&P500 je dodao 0,4% a Nasdaq je bio u neznatnom plusu.\nPepsiCo je među prvima od većih korporacija objavio kvartalni rezultata i to bolji od očekivanog pa je akcija skočila 4,8%, što je najveći dnevni rast još od 2009. godine. Kompanija je takođe objavila da očekuje solidan rast profita za fiskalni četvrti kvartal.\nTesla, poznati proizvođač električnih automobila, je dobio juče 2,7%, a nakon vesti da će korporacija izgraditi veliku fabriku u Kini. Kako prenose mediji, novo postrojenje imaće kapacitet proizvodnje od 500,000 automobila godišnje.\nEvropa je završila utorak u plusu, pošto su se investitori sada okrenuli predstojećim objavama rezultata a politika i trgovinski odnosi trenutno su u drugom planu. Stoxx600 dobio je juče 0,5% a sve vodeće berze bile su u plusu.\nSektor nafte i gasa vodio je rast indeksa, podržan rastom cene na nafti. Ceo segment dobio je 1,4% a dobro su prošli i industrijske kompanije kao i tehnološki sektor.\nPodizanje rejtinga za pojedine velike kompanije, takođe je pozitivno uticalo na jučerašnji sentiment u Evropi. Kompanije Airbus, Atos i Hugo Boss, su juče bile u zelenom pošto su dobile poboljšane rejtinge od strane investicionih banaka.


JKP VODOVOD: Prioritet uredno vodosnabdevanje i komunikacija sa korisnicima\nSmederevo je jedan od retkih gradova u Srbiji u kojem tokom letnje sezone nije bilo restrikcija vode, ali ni problema sa pritiskom u najvećem delu grada. U prethodnom periodu na gradski sistem vodosnabdevanja priključena su još tri sela, a u JKP „Vodovod“ navode da su u toku radovi na izgradnji transportnog cevovoda, čime će se steći uslovi da voda iz gradskog sistema stigne i do meštana Ralje. Direktor ovog preuzeća Srđan Stojković kao prioritet ističe i komunikaciju sa korisnicima i navodi da je sugerisao zaposlenima da je ona važna, jer je to način da se definišu i reše problemi u vodosnabdevanju i naplati usluge dopremanja vode do svakog korisnika u našem gradu.\n-Izmirenje duga za utrošenu vodu, od 6 do 36 rata, u zavisnosti od visine iznosa potraživanja, jedan je vid saradnje sa našim potrošačima, kako bismo im omogućili lakšu otplatu dugovanja za utrošenu vodu. Ukoliko korisnik ne izmiri račun za utrošenu vodu prvo mu se šalje opomena za izmirenje duga, pa nakon tačno definsianog perioda opomena pred utuženje. Zatim se ponudi otplata duga na rate. Ako korisnik i posle toga ne izmiri dugovanja, tek onda potraživanja ostvarujemo preko sudskih izvršitelja, koji u kratkom roku naplate dug uz dodatne troškove, koji nekada mogu biti i veći od samog duga za vodu. Iz ovih razloga još jednom pozivamo sve korisnike da svoj dug za vodu plate u ratama. Cilj smederevskog“Vodovoda“ je da zdrava pijaća voda stigne do dvakog žitelja i gradskog i seoskog područja.\nOsim urednog vodosnabdevanja, za građane je još važnija činjenica da je voda iz gradskog sistema potpuno ispravna za piće. Uz preduzete mere, tvrdi direktor Stojković, tako će biti i u narednom periodu. Navodi da se preduzimaju mere zaštite izvorišta, da je u Šalincu i Kuliču izgrađena kanalizaciona mreža, a da su u toku radovi na prvoj fazi izgradnji kanalizacione mreže u Lipama.\n-Javno komunalno preduzeće „Vodovod“ preuzelo je na upravljanje i održavanje sisteme u Badljevici, Binovcu, Drugovcu, Lunjevcu, Malom Orašju, Mihajlovcu, Suvodolu, Vrbovac i selu Seone. Takođe, u pet sela, ugrađen je po jedan uređaj „hlorogen“ za hlorisanje vode, tako da je obezbeđena mikrobiloška ispravnost vode, dok u ostalim selima za sada nije bilo potrebe da se ugrade ovi uređaji. Kvalitet vode ispituje se u ovlašćenoj instituciji, Zavodu za javno zdravlje Požarveca, i u internoj laboratoriji našeg preduzeća. Ukoliko neki od parametara u vodi pređe granične vrednosti, korisnici se obaveštavaju da voda nije za piće, već samo za sanitarne potrebe – objašnjava Stojković.\nIza ovog javnog preduzeća je, može se reći, uspešna letnja sezona, s obzirom na to da je Smederevo jedan od retkih gradova u kojem tokom leta nije bilo restrikcija, ali ni problema sa pritiskom.\n-Svi korisnici koji su priključeni na gradski sistem imali su dovoljne količine vode, sa dovoljnim pritiskom u mreži, i što je najvažnije, voda je bila ispravna za piće. U ovoj grupi našla su se i sela Radinac, Lipe i Vranovo, koja su u maju ove godine povezana na gradski sistem vodosnabdevanja, pa su posle dužeg vremena i ona imali uredno vodosnabdevanje. To je bio i slučaj sa Raljom, koja je ostala na železarinom sistemu vodosnabdevanja i koja je dobila veći količinu vode nego što je to ranije bio slučaj. . Što se tiče autonomsnih sistema vodosnabdevanja u deset sela, u većem delu godine imali su uredno vodosnabdevanje. Pojedina su imala problem samo u ekstremno najtoplijim danima zbog neracionalnog trošenja vide. Kapaciteti autonomnih sistema su ograničeni, takve ih je naše javno preduzeće prihvatilo na održavanje, i dovoljni su za racionalno korišćenje vode za sanitarne potrebe, ali ne i za zalivanje, navodnjavanje, pranje i polivanje spoljnih površina i drugu nenemensku potrošenja. Takođe, sve javne česme u gradu su radile, a izgrađena je i nova česma na lokaciji „Dunavski kej“, jer se za tim javila potreba zbog velike frekvencije građana i dečijeg igrališta. Sa druge strane, voda za piće iz cisterne bila je dostupna i građanima na lokacijama kod Zelene pijace, platoa Centra za kulturu i na rubnim delovima prve visniske zone vodosnabdevanja – objašnjava Stojković.\nKaže da je bilo prijava i za neracionalnu potrošnju vode, koje su rešavane uz asistenciju komunalne inspekcije i policije, uglavnom, upozoravanjem građana da to ne čine, jer je zabranjeno. Ističe da u takvim slučajevima najviše trpe sugrađani koji su u krajnjim delovima vodovodnog sistema, jer zbog toga imaju smanjen pritisak, a dešava se da u časovima maksimalne potrošnje dođe i do kratkotrajnog nestanka vode.\nOsim dobre komunkicaije sa korisnicima i svakodnevnog angažovanja da sistem vodsnabdevanja besprekorno funkcioniše, JKP „Vodovod“ izvodi i radove na izgradnji nove i rekonstrukciji postojeće mreže. Na taj način omogućava se da pijaća voda iz gradskog sistema stigne i do poslednjeg korisnika na teritoriji grada.\n-Najveći broj žitelja grada priključen je na vodovodnu mrežu, oko 90.000, a od preostalih sugrađana koji nisu priključeni, najveći broj njih je iz moravskih sela Mala Krsna, Skobalj, Osipaonica, Lugavčina i Saraorci. Oni nemaju organizovan oblik vodosnabdevanja, već koriste vodu iz individualnih bunara. Za trajno rešavanje problema vodosnabdevanja navdedenih sela stvoreni su preduslovi izgradnjom novog pogona za porizvodnju vode od 200 litara u sekundi, četiri nova bunara kapaciteta 200 litara u sekundi i transportnog cevovoda od Šalinca do Radinca, u dužini od 9,4 kilometra. U toku je izrada projekta za kompletan moravski sitema vodosnbadevanja i predata je dokumentacija za izdavanje lokacijskih uslova. Kako je najavljeno iz Gradske uprave, za projekat vodosnabdevanja moravskih sela obezbeđena su sredstva kojima bi se u narednom periodu izgradili trensportni cevovodi, objekti vodnodnsbdevanja i vodovodna sekundarna mreža u selima. Time će biti omogućeno vodosnabdevanje svih žitelja moravskih sela – kaže direktor Srđan Stojković.\nOvo preduzeće radi i na produženju i rekonstrukciji vodovodne mreže u rubnim delovima grada, gde su u najvećoj meri vikend naselja.\n-Trenutno završavamo radove na izgradnji vodovodne mreže i priključenja korisnika u naselju Orešac. Do kraja godine započećemo i radove na izgradnji mreže i poboljšanju vodosnabdevanja korsnika u Pivskoj ulici, u višim delovima ulica Petrisjvske, Starca Vujadina, i Balkanskoj privezivanjem na treću visinksu zonu. Takođe, biće rekonstruisana i postojeća vodovodna mreža u ulici Mite Cenića – navodi direktor „Vodovoda“.\nU toku su i veoma važni radovi na izgradnji transportnog cevovoda od Vranova do Ralje, čime će se steći uslovi za povezivanje postojećeg vodovodnog sistema Ralje na gradski sistem vodosnabdevanja, tako da će i do ovih meštana stići voda iz „Vodovoda“. Radovi i prevezivanje biće završeni do kraja godine, najavio je direktor JKP „Vodovod“.\n« Od danas ponovo radi vrtić na Papazovcu Program TV Smederevo ubuduće vidljiv širom Srbije »


- Izborima treba da se pristupi savesno, profesionalno i dostojanstveno, te da se u cilju izbora najboljih kandidata, koji imaju integritet i uživaju poverenje kolega, ostave po strani svi drugi pojedinačni interesi - navodi se pored ostalog u proglasu UST donetom na 7. sednici upravnog odbora udruženja koja je održana Osnovnom sudu u Paraćinu.\nSudije i tužioci treba sami između sebe, po sopstvenoj savesti i u najboljem interesu struke da biraju svoje predstavnike, poručije UST.\nU tom smislu ukazuje na negativan uticaj formiranja paralelnih pravosudnih baza koje vode nevladine organizacije koje nisu predstavnici sudija i tužilaca, već deo nevladinog sektora sa različitim aktivnostima i projektima koji se, kako kaže UST, ne mogu dovesti u neposrednu vezu sa radom pravosuđa.\n- Nedopustivo je da sudije i tužioci dozvole da im neke organizacije koje čine pravnici i druga lica koji nisu pravosudni funkcioneri kreiraju stavove o potencijalnim izbornim članovima za pravosudna tela - smatra UST.\nZbog toga je pozvalo struku da se ujedini i ne dozvoli da neko mimo struke kreira treću granu vlasti.\nPravosudni funkcioneri su nosioci te grane vlasti, a ne nevladine organizacije, poručilo je ovo strukovno udruženje.


Da li 300 dinara za kilogram čini malinu isplativom za proizvodnju? - Agro TV\nPočetna Novo Da li 300 dinara za kilogram čini malinu isplativom za proizvodnju?\nDa li 300 dinara za kilogram čini malinu isplativom za proizvodnju?\nBerba maline u ivanjičkom kraju samo što nije počela, a oni koji nisu pretrpeli štetu, ove sezone, mogu da se nadaju dobroj otkupnoj ceni, koja malinare nije obradovala u poslednje dve decenije.\nZa kilogram maline proizvođači mogu da očekuju oko 300 do 350 dinara, a otkupljivači nude ugovore po ovoj ceni, jer maline na svetkom tržištu nema dovoljno.\nPrema rečima Dobrivoja Radovića, predsednika Asocijacije malinara Srbije, ove godine velika je potražnja maline na svetskom tržištu.\nRadović je prošle nedelje za Betu rekao da je cena porasla u odnosu na prošlu godinu kad je bila oko 220 dinara, ali da ona nije „sjajna“ jer je sve poskupelo, od agrotehničkih mera do preparata za zaštitu.\nMalina je 2007. i 2008. godine imala najbolju cenu i koštala od 2,4 do 2,7 evra po kilogramu, što je približno sada ponuđenim cenama, ali je to, kako je rekao, samo nominalno izjednačenje, a realno je sve poskupelo nekoliko desetina odsto pa i sadašnja ponuđena cena ne vredi isto kao pre 13-14 godina.\n– Cena je porasla zbog smanjene ponude kod najvećih proizvođača Čilea i Poljske, a u Srbiji zbog štete od nevremena i zapuštenih malinjaka. Procena u ovom trenutku je da će u Srbiji ove godine rod biti prepolovljen u odnosu na prosečan od oko 82.000 tona – rekao je Radović.\nOn je podsetio da su malinjake ove godine oštetili sneg, mraz i sada grad i da je ivanjički kraj pre nekoliko dana „spaslo to što je Ministarstvo poljoprivrede dupliralo broj raketa“.\nRadović je dodao da je, uprkos subvencijama, mali broj proizvođača osigurao malinjake jer su izgubili poverenje u osiguravajuće kuće koje ne procenjuju objektivno nastalu štetu.\nFoto: Free Images, Pixabay


Nedović: Partizan može da se opusti, na tribinama u Litvaniji neće biti "Delija"\nKošarkaši Partizana pokušaće da u Viljnusu protiv Lijetuvos Ritasa dođu do prve pobede u ovogodišnjoj Evroligi.\nNedović je u izjavi za Žurnal istakao da prati Partizan i da je iznenađen borbenošću novih "mladih lavova" iz Beograda.\n"Ti momci nemaju respekt prema bilo kom rivalu. To se najbolje videlo na meču protiv CSKA u kome su imali šut za pobedu. Ovde nema 'Delija' pa će moći da se opuste. Ali, nadam se da će navijači da prepoznaju važnost utakmice i da će doći u što većem broju. Nažalost još nisam igrao pred punom halom, drugi prsten je stalno zatvoren. Ipak, nadam se da će makar prvi prsten biti pun i da ćemo imati lepu podršku. Ne može da se poredi sa Srbijom, ali bitan je svaki navijač", rekao je Nedović.\nDEJAN MILOJEVIĆ NA KLUPI SRBIJE! Igor Kokoškov neće biti uz "orlove" u meču koji može da nas odvede na Evrobasket\n"MNOGO NAM JE VAŽNO DA POTVRDIMO BREJK!" Partizan je sa dve pobede pokazao "znake života", Francuzi prosto MORAJU DA PADNU u Beogradu\nKošarkaši Olimpijakosa nastavili su borbu za plasman u plej-of Evrolige, pošto su u 27. kolu na svom terenu savladali Bajern sa 89:69, a novu briljantnu partiju pružio je naš center Nikola Milutinov.\nNi strogi Duško Ivanović nije odoleo prazničnoj atmosferi u Panatinaikosu /video/\nPovodom predstojećih božićnih i novogodišnjih praznika, košarkaški klub Panatinaikos je u saradnji sa svojim generalnim sponzorom "Stoikman.gr" organizovao kampanju u korist nevladine organizacije "Dečiji osmeh".\nSRPKINJE NA FAJNAL-FORU EVROLIGE Evo koje igračice će se boriti za titulu šampiona Evrope!\nNa fajnal-foru ženske Evrolige, Srbija će imati za koga da navija. Tri igračice naše zemlje braniće boje svojih timova i boriće se za titulu šampiona Evrope.\nBurusis MVP sezone u ACB ligi\nJanis Burusis, centar Laboral Kuće, izabran je za najboljeg igrača ligaškog dela sezone Endesa lige.


Slučaj „Skripalj“ — otvoreno ismevanje međunarodnog prava - Sputnjik Srbija\n09:46 05.04.2018 (osveženo 10:36 05.04.2018) Preuzmite kraći link\nSlučaj „Skripalj“ predstavlja očigledno ismevanje međunarodnog prava, izjavio je ministar spoljnih poslova Rusije Sergej Lavrov na Konferenciji o međunarodnoj bezbednosti u Moskvi.\n„Za namerno izazivanje konfrontacije i dalje satanizacije Rusije organizuju se grube političke provokacije. Takozvani slučaj ’Skripalj‘ postao je izgovor, izmišljen ili insceniran, za neosnovano masovno proterivanje ruskih diplomata ne samo iz SAD i Velike Britanije, već i brojnih drugih zemalja, od kojih je većina jednostavno naterana. Odavno nismo videli takvo flagrantno izrugivanje međunarodnog prava, diplomatske etike i elementarne pristojnosti“, istakao je Lavrov.\nOn je dodao da Moskva ne prihvata neosnovane optužbe umesto predstavljanja realnih činjenica o slučaju „Skripalj“.\nLavrov je rekao da i Rusija insistira na konkretnoj istrazi trovanja u Solsberiju.\n„Nastavićemo da adekvatno reagujemo na neprijateljske korake, ali istovremeno želimo da utvrdimo istinu. Insistiramo na konkretnoj i odgovornoj istrazi u potpunoj saglasnosti sa odredbama Konvencije o zabrani hemijskog oružja. Legitimna pitanja koja smo postavili na osnovu ove konvencije neće se ignorisati, što je potvrđeno specijalnim zasedanjem OZHO-a, koju je 4. aprila sazvala Rusija“, rekao je Lavrov.\nDiskusija u Hagu na specijalnom zasedanju Izvršnog odbora Organizacije za zabranu hemijskog oružja (OZHO) o slučaju „Skripalj“ pokazala je da zemlje koje poštuju sebe ne veruju u bajke, dodao je ruski ministar.\n„Samo u čuvenoj knjizi Luisa Kerola (’Alisa u zemlji čuda‘) kraljica zahteva: prvo optužite okrivljenog, a tek onda ćemo da slušamo presudu porote, da li je kriv ili nije. Ali Luis Kerol je pisao satiru, koristeći žanr bajke. Jučerašnja diskusija u Hagu pokazala je da odrasli ljudi koji sebe poštuju ne veruju u bajke“, naglasio je Lavrov.\nU sredu je u Hagu održana specijalna sednica OZHO o slučaju „Skripalj“, sazvana na inicijativu Rusije, na kojoj je Rusija predstavila zajednički rusko-kinesko-iranski nacrt rešenja koje predviđa zajedničku rusko-britansku istragu incidenta u Solsberiju.\nKrajem marta je 16 zemalja Evropske unije, kao i SAD, Kanada, Norveška i Ukrajina odlučilo da protera ruske diplomate zbog incidenta u Solsberiju. Moskva je preduzela recipročne mere.


POLITIČKI ANALITIČAR: Putin konstatacijom o Kosovu otvorio vrata za Republiku Srpsku! - Preokret\nPOLITIČKI ANALITIČAR: Putin konstatacijom o Kosovu otvorio vrata za Republiku Srpsku!\nDragomir Anđelković, politički analitičar za Danas kaže da je Putinova izjava u skladu sa odlukom Međunarodnog suda pravde kojem se Srbija obratila.\nOn je komentarišući izjavu predsednika Ruske Federacije Vladimira Putina u razgovoru sa generalnim sekretarom Ujedinjenih nacija Antonijem Guterešom, da su Donjecka Narodna Republika i Luganska Narodna Republika postale nezavisne na osnovu presedana Međunarodnog suda pravde prilikom odlučivanja o nezavisnosti Kosova, rekao da ta izjava može biti korisna za Srbiju.\n– Srbija se obratila pitanjem koje nije bilo najsrećnije sročeno i dobila je odgovor da sve teritorije koje donesu deklaraciju o nezavisnosti na način koji podrazumeva izražavanje volje građana imaju pravo na tako nešto. Otuda, ništa Putin nije drugo uradio osim što je konstatovao činjenicu da je Međunarodni sud doneo po zahtevu Srbije odluku koja se nama u tom momentu nije dopala. S druge strane, to može da bude korisno i za nas. Kao što ta odluka važi za Kosovo ona može da važi i za Sever Kosova gde su Srbi većina i gde mogu da konstituišu sve svoje organe ako donesu takvu odluku. Ali i za Republiku Srpsku – navodi on.\nKako dodaje, drugo je pitanje da li Beograd ima hrabrosti da se pozove na takvu odluku i realizuje nacionalni interes, budući da Srbije Kosovo u celini ne kontroliše i da je malo verovatmo da će ga povratiti.\n– Ova odluka nam omogućava da se skoncentrišemo na ono što je realno, a to Sever Kosova i RS. Druga stvar je da li Beograd ima hrabrosti da tako nešto uradi. Otuda mislim da je Putinova izjava je potpuno u skladu sa realnošću i može da nam koristi ako smo odlučni da stanemo iza svojih inetresa – kaže Anđelković.\nUpitan da li je Putin time priznao nezavisnost Kosova, odgovara da nije ni na koji način.\n– On je samo rekao da kao što je Zapad prihvatio tu kosovsku deklaraciju u skladu sa odlukom Međunarodnog suda, tako i oni priznaju za Luganjski i Donjeck. Druga stvar bi bila kad bi Zapad sam priznao Luganjsk i Donjecku republiku, kako bi se odnosila Rusija prema Kosovu. Ali za sada tako nešto je nerealno i do daljenjeg sigurno nema promeme ruskog stava. A kad bi to kojim slučajem to postalo univerzalnmo rešenje, da se priznaju deklaracije koje su donete u Luganjsku, Donjecku i na Kosovu onda mi imamo otvotena vrata da isto postupimo i na Severu Kosova i u RS – smatra Anđelković.\nPutin je, kako prenose medji, istakao da je pročitao sva dokumenta Međunarodnog suda pravde u vezi sa Kosovom i da se dobro seća odluke u kojoj se navodi da u ostvarivanju prava na samoopredeljenje određena teritorija bilo koje države nije u obavezi da od centralnih vlasti traži dozvolu da proglasi suverenitet.


Šef grčke diplomatije u Prištini: Podržavamo dijalog i viznu liberalizaciju\nMinistar spoljnih poslova Grčke Nikos Dendijas u razgovoru sa predsednicom Kosova Vjosom Osmani, u Prištini 4. juna 2021. (Foto: VOA)\nMinistar spoljnih poslova Grčke Nikos Dendijas rekao je prilikom posete Kosovu da Grčka podržava dijalog Prištine i Beograda i da je dosledna u stavu da ceo Zapadni Balkan bude integrisan u Evropsku uniju.\nMinistar spoljnih poslova Grčke poručio je posle razgovora sa ministarkom spoljnih poslova Kosova da zvanična Atina podržava dijalog o normalizaciji odnosa.\n"Grčka u potpunosti podržava dijalog Prištine i Beograda i ohrabruje obe strane da intenziviraju dijalog kako bi došlo do održivog rešenja koje bi pomoglo da se čitav region približi evropskoj porodici", rekao je Dendijas.\nDa li Grčka priznaje nezavisnost Kosova?\nMinistarka spoljnih poslova Kosova Donika Gervala podsetila je da Grčka nije priznala nezavisnost Kosova.\n„Smatramo priznanje i poštovanje nezavisnosti naše zemlje od strane svih članica Evropske unije, uključujući Grčku, kao suštinski doprinos stabilnosti na Balkanu. Nezavisnost Kosova je nepobitna činjenica i što se pre prihvati pre će se osigurati stabilna perspektiva za region. S obzirom na činjenicu da Grčka i dalje vidi nezavisnost Kosova iz drugačije perspektive, ponovo potvrđujemo da ćemo sa Grčkom i drugim partnerima iz EU nastaviti intenzivan dijalog u vezi sa ovim pitanjem“, rekla je Gervala.\nŠef grčke diplomatije je naveo da zvanična Atina podržava liberalizaciju viznog režima za građane Kosova.\n„Smatramo da zapadni Balkan treba da bude deo Evropske unije, mi smo i vašu liberalizaciju viznog režima podržali, jer ste ispunili kriterijume. Ovde smo da vam pomognemo i u oblasti vladavine prava. Jasno je da snažno podržavamo nastavak dijaloga između Kosova i Srbije, tako da se između strana postigne pravno obavezujući sporazum“, naveo je Dendijas.\nOn je tokom posete Prištini razgovarao i sa predsednicom Kosova Vjosom Osmani. U saopštenju predsedništva Kosova je navedeno da je predsednica Osmani naglasila da su odnosi Kosova i Grčke dobri i da bi priznanje Kosova od strane Grčke dalje produbilo bilateralne odnose dve zemlje.\nVučić: Korektni razgovori sa Palmerom i Lajčakom, dijalog u Briselu se uskoro nastavlja\nVučić sa Lajčakom i Palmerom: Verujem u kompromis sa Prištinom\nPalmer i Lajčak u Prištini: Podrška dijalogu, cilj uzajamno priznanje\nVučić: Povećava se pritisak EU i SAD oko Kosova, nema mesta panici\nPalmer u Prištini: Sporazum Kosova i Srbije ključan za privlačenje investicija\nKongresmen Prajs: Države Balkana će se odupreti promeni granica\nEU odbacuje prekrajanje granica na Balkanu\nGodišnjica nezavisnosti Kosova: Bolji život na čekanju


Registar finansijskih izveštaja počeo je sa radom u Agenciji za privredne registre 1. januara 2010. godine. Integracijom velikog broja finansijskih podataka i podataka statusnog karaktera formiran je celovit informacioni sistem koji na jednom mestu obezbeđuje potpune i pravovremene podatke i informacije o pravnim licima i preduzetnicima usaglašene sa standardima Evropske unije.\nNa osnovu podataka koji se vode u okviru Registra finansijskih izveštaja sagledavaju se privredna kretanja u Republici Srbiji, analizira se finansijski položaj i uspešnost poslovanja pravnih lica i preduzetnika i procenjuje rizik poslovanja, što doprinosi stvaranju sigurnijeg i povolјnijeg poslovnog ambijenta, smanjenju stepena sistematskog rizika u realnom sektoru i finansijskom sistemu, pobolјšanju informisanosti i sigurnosti investitora, povećanju konkurentnosti domaće privrede i podsticanju priliva inostranih investicija. Od posebnog značaja su i državnim organima za potrebe statističkog praćenja privrede, analizu i dijagnostiku makroekonomskih kretanja u zemlјi, kao i za donošenje odluka iz oblasti ekonomske, monetarne i fiskalne politike.\nPoslovi prijema i obrade finansijskih izveštaja kao i publikovanja podataka o finansijskim rezulatima poslovanja privrednih subjekata i drugih pravnih lica imaju tradiciju dugu pola veka i obavlјani su najpre u Službi društvenog knjigovodstva (SDK) odnosno Zavodu za obračun i plaćanja (ZOP). Razvoj poslova boniteta započet je 14. januara 2002. godine osnivanjem Centra za bonitet, kao organizacionog dela Zavoda za obračun i plaćanja, da bi prestankom rada ove institucije 2003. godine, Centar za bonitet u okviru Narodne banke Srbije, preuzeo od ZOP-a računovodstvene podatke počev od 1994. godine i formirao elektronsku bazu tih podataka. Istovremeno, prema donetim propisima, Centar je nastavio da vrši prijem i obradu finansijskih izveštaja, proširuje bazu novim računovodstvenim podacima i unapređuje i razvija usluge boniteta.\nOd 2010. godine poslovi prijema, obrade i javnog objavlјivanja finansijskih izveštaja, kao i poslovi boniteta, na osnovu ovlašćenja definisanih odgovarajućim propisima, obavlјaju se u Agenciji za privredne registre u kojoj je uspostavlјen Registar finansijskih izveštaja. Agencija za privredne registre je od Narodne banke Srbije preuzela predmete, dokumentaciju, arhivu, baze podataka, sredstva za rad, potreban broj zaposlenih, kao i deo informacionog sistema i neophodnu informatičko tehnološku opremu, i nastavila je aktivnosti na unapređenju kvaliteta informacija u zemlјi – podizanjem kvaliteta finansijskog izveštavanja i razvojem usluga boniteta, a u cilјu prilagođavanja savremenim uslovima poslovanja.\nPočev od finansijskih izveštaja za 2014. godinu, zakonom koji uređuje računovodstvo definisana je obaveza dostavlјanja finansijskih izveštaja u elektronskom obliku, potpisanih kvalifikovanim elektronskim potpisom zakonskog zastupnika. Zarad primene takvog modela finansijskog izveštavanjau okviru Registra finansijskih izveštaja razvijen je Poseban informacioni sistem Agencije koji obezbeđuje jedinstven postupak unosa i dostavlјanja finansijskih izveštaja i dokumentacije uz finansijske izveštaje, i to u formi elektronskog dokumenta. Ovaj sistem omogućava i jedinstvenu elektronsku obradu podataka, javno objavlјivanje podataka i dokumenata u skladu sa zakonom, podnošenje prijava za privredni prestup protiv onih obveznika koji nisu izvršili svoje obaveze u skladu sa istim, zatim skladištenje i čuvanje elektronskih dokumenata, kao i jedinstveni postupak isporuke podataka i dokumenata svim zainteresovanim korisnicima, odnosno pružanja usluga iz Registra.\nRegistar finansijskih izveštaja je centralna, javna, jedinstvena elektronska baza podataka iz potpunih i računski tačnih finansijskih izveštaja i dokumentacije uz te izveštaje u skladu sa zakonom, kao i podataka o bonitetu privrednih društava, zadruga, ustanova i preduzetnika.\nU okviru Registra se vodi i posebna dokumentaciona baza koja sadrži sva dokumenta i akta dostavlјena Registru, kao i evidencija obveznika sa osnovnim statusnim podacima o pravnim licima i njihovim zakonskim zastupnicima, kao i preduzetnicima.\nFinansijski izveštaji predstavlјaju struktuirani prikaz finansijskog položaja i poslovnih promena koje su nastale u izveštajnom periodu, sa cilјem da se obezbede informacije o finansijskom položaju, performansama, odnosno finansijskom uspehu i promenama finansijskog položaja pravnog lica i preduzetnika, korisne za donošenje ekonomskih odluka širokog kruga korisnika.\nBaza izvornih finansijskih izveštaja kao jedinstvena elektronska baza, sadrži podatke iz potpunih i računski tačnih finansijskih izveštaja i dokumentacije propisane zakonom za sva pravna lica (osim korisnika budžetskih sredstava, stambenih zgrada i organizacija obaveznog socijalnog osiguranja), ogranke stranih pravnih lica koja obavlјaju privrednu delatnost u Republici Srbiji, stečajne mase i preduzetnike koji vode poslovne knjige po sistemu dvojnog knjigovodstva. Baza sadrži individualne podatke iz finansijskih izveštaja, u okviru koje se podaci vode prema grupama pravnih lica definisanih zakonom koji uređuje računovodstvo, pri čemu su ti podaci standardizovani u skladu s propisima koji su bili u primeni u godini za koju su ti podaci iskazani.\nPodaci o bonitetu vode se po grupama, i to za privredna društava i zadruge, za ustanove i za preduzetnike, a utvrđuju se na osnovu podataka iz potpunih i računski tačnih finansijskih izveštaja i drugih podataka koji se vode u bazi izvornih finansijskih izveštaja, kao i zbirnih podataka i pokazatelјa izračunatih na osnovu podataka za statističke i druge potrebe, odnosno podataka preuzetih iz drugih registara i evidencija koje vodi Agencija i pribavlјenih od drugih nadležnih državnih institucija. Standardizovani su i usaglašeni sa direktivama Evropske unije i međunarodnim računovodstvenim standardima i pravilima finansijske analize što omogućava sveobuhvatno izveštavanje o bonitetu na brz i jednostavan način.\nPodaci o bonitetu čine polaznu osnovu za ekonomsku i finansijsku analizu poslovanja privrednih društava, zadruga, ustanova i preduzetnika tokom vremena, kao i za sagledavanje njihove uspešnosti poslovanja i finansijskih kapaciteta, odnosno relativnog položaja u odnosu na okruženje i ukupnih privrednih kretanja.\nBaza podataka o bonitetu koja se vodi u Registru je centralna, jedinstvena, standardizovana, javna, elektronska baza koja sadrži objektivizovane i standardizovane podatke i pokazatelјe za ocenu boniteta privrednih društava, zadruga, ustanova i preduzetnika, kao i ocene boniteta privrednih društava koja imaju sedište na teritoriji Republike Srbije. Baza podataka o bonitetu sadrži kompleksne, međusobno povezane baze podataka, i to bazu izvornih podataka i bazu izvedenih podataka.\nKontinuirano usavršavanje poslova boniteta zasnovano je na stalnom razvoju i unapređenju dve metodologije - metodologije za standardizaciju podataka i pokazatelјa u komparativnim vremenskim serijama i metodologije za ocenu sposobnosti izmirivanja obaveza privrednih društava, čime je omogućeno kvalitetno informisanje o bonitetu privrednih društava, zadruga, ustanova i preduzetnika ne samo putem podataka i pokazatelјa, već i putem standardizovanih i specijalizovanih izveštaja o bonitetu različite strukture, sadržine i iskazne moći (Potpuni izveštaj o pokazatelјima za ocenu boniteta BON 1, Izveštaj o finansijskom položaju i uspešnosti poslovanja BON 2, Izveštaj o bonitetu za javne nabavke BON JN, Izveštaj o bonitetu za procenu kreditne sposobnosti dužnika BON KS, itd.), kao i ocene boniteta izražene u formi skoringa.\nRadi sagledavanja ukupnih privrednih kretanja u Registru finansijskih izveštaja se, na osnovu podataka iz finansijskih izveštaja i podataka o bonitetu, koji se dodatno obrađuju i analiziraju u skladu sa posebnom metodologijom, izrađuju i objavlјuju publikacije koje sadrže zbirne podatke o finansijskom položaju i uspešnosti poslovanja pravnih lica i preduzetnika, odnosno ekonomskih celina u Republici Srbiji na godišnjem nivou (Godišnji bilten finansijskih izveštaja, Godišnji izveštaj o poslovanju privrede, Godišnji izveštaj o poslovanju ekonomskih celina u privredi, Izveštaj o STO NAJ... privrednih društava).\nREGISTAR FINANSIJSKIH IZVEŠTAJA - centralna, javna, jedinstvena elektronska baza podataka iz potpunih i računski tačnih finansijskih izveštaja i dokumentacije koja se saglasno zakonu koji uređuje računovodstvo dostavlјa uz te izveštaje, kao i podataka o bonitetu privrednih društava, zadruga, ustanova i preduzetnika.\nIZJAVA O NEAKTIVNOSTI – dokument koji dostavlјa obveznik koji u izveštajnoj godini nije imao poslovnih događaja, niti u poslovnim knjigama ima podatke o imovini i obavezama, do 31. marta naredne godine. Dostavlјanjem ove izjave obveznik je ispunio obavezu dostavlјanja redovnog godišnjeg finansijskog izveštaja za tu izveštajnu godinu.\nFINANSIJSKI IZVEŠTAJ - set propisanih obrazaca u kojima obveznik daje prikaz rezultata poslovanja i svog finansijskog položaja u izveštajnoj godini, a može biti redovni godišnji, konsolidovani godišnji i vanredni. Set obrazaca koji čini finansijski izveštaj utvrđen je zakonom koji uređuje računovodstvo u zavisnosti od vrste izveštaja i vrste i veličine obveznika.\nREDOVAN GODIŠNјI FINANSIJSKI IZVEŠTAJ–vrsta finansijskog izveštaja, koji obveznik dostavlјa radi statističke obrade i javnog objavlјivanja za poslovnu godinu jednaku kalendarskoj, najkasnije do 31. marta naredne godine, a ako ima poslovnu godinu različitu od kalendarske, taj izveštaj dostavlјa, najkasnije u roku od tri meseca od dana njegovog sastavlјanja.\nKONSOLIDOVANI GODIŠNјI FINANSIJSKI IZVEŠTAJ –vrsta finansijskog izveštaja s podacima na nivou ekonomske celine, koji dostavlјa matično pravno lice koje imaju kontrolu nad jednim ili više zavisnih pravnih lica u zemlјi i inostranstvu, najkasnije do 30. aprila naredne godine, ako ima poslovnu godinu jednaku kalendarskoj, odnosno četiri meseca od dana njegovog sastavlјanja, ako je poslovna godina različita od kalendarske.\nVANREDNI FINANSIJSKI IZVEŠTAJ – vrsta finansijskog izveštaja koji sastavlјaju obveznici kod kojih je u toku poslovne godine došlo do statusne promene (u slučaju statusne promene pripajanja vanredni finansijski izveštaj sastavlјa pravno lice koje prestaje sa poslovanjem, dok u slučaju statusne promene izdvajanja vanredni finansijski izveštaj sastavlјa pravno lice koje u postupku promene izdvaja deo svoje imovine i obaveza, osim ako posebnim zakonom nije drukčije propisano), otvaranja, odnosno zaklјučenja stečajnog postupka, pokretanja, odnosno zaklјučenja (okončanja) postupka likvidacije. Vanredni finansijski izveštaj sastavlјaju i ogranci stranog pravnog lica i preduzetnici u slučaju brisanja iz nadležnog statusnog registra. Vanredni finansijski izveštaj se dostavlјa u roku od 60 dana od dana kada je sastavlјen.\nBILANS STANјA - obrazac finansijskog izveštaja u kome se prikazuje stanje i struktura imovine (aktiva), kao i kapitala i obaveza (pasiva) jednog pravnog lica, odnosno preduzetnika, na dan bilansiranja u poslovnoj godini.\nBILANS USPEHA - obrazac finansijskog izveštaja u kome se prikazuju podaci, o prihodima, rashodima i rezultatu jednog pravnog lica, odnosno preduzetnika u periodu od početka godine do dana bilansiranja u poslovnoj godini.\nIZVEŠTAJ O OSTALOM REZULTATU - obrazac finansijskog izveštaja koji čine stavke prihoda i rashoda (uklјučujući i reklasifikacije usled korigovanja), koje nisu priznate u Bilansu uspeha jednog pravnog lica u periodu od početka godine do dana bilansiranja u poslovnoj godini.\nIZVEŠTAJ O TOKOVIMA GOTOVINE - obrazac finansijskog izveštaja u kome se prikazuju podaci o prilivima i odlivima gotovine jednog pravnog lica po osnovu poslovnih aktivnosti, aktivnosti investiranja i finansiranja, u periodu od početka poslovne godine do dana bilansiranja.\nIZVEŠTAJ O PROMENAMA NA KAPITALU - obrazac finansijskog izveštaja u kome se prikazuju podaci o promenama (povećanjima i smanjenjima) sopstvenog kapitala jednog pravnog lica u periodu od početka poslovne godine do dana bilansiranja.\nSTATISTIČKI IZVEŠTAJ - izveštaj u formi obrasca u kojem su detalјnije iskazane pojedine pozicije iz Bilansa stanja i Bilansa uspeha, kao i drugi podaci, a koji se za potrebe statističke obrade dostavlјa zajedno sa redovnim godišnjim finansijskim izveštajem.\nNAPOMENE UZ FINANSIJSKI IZVEŠTAJ - deo finansijskog izveštaja u kome se daju opisi i raščlanjeni prikazi pojedinih pozicija datih u obrascima tog izveštaja. U napomenama se obelodanjuju korišćene metode bilansiranja, primenjena računovodstvena regulativa i značajne transakcije i događaji.\nDOKUMENTACIJA UZ REDOVNI GODIŠNјI FINANSIJSKI IZVEŠTAJ – dokumentacija koju obveznici revizije dostavlјaju uz redovni godišnji finansijski izveštaj u skladu sa zakonom koji uređuje računovodstvo (odluka o usvajanju finansijskog izveštaja, revizorski izveštaj, godišnji izveštaj o poslovanju ako saglasno zakonu postoji obaveza sastavlјanja tog izveštaja, odnosno korigovani redovni godišnji finansijski izveštaj ako su vršene korekcije u tom izveštaju). Dokumentacija se dostavlјa najkasnije do 30. juna naredne godine ako obveznik revizije ima poslovnu godinu jednaku kalendarskoj, odnosno šest meseci od isteka poslovne godine ako je ona različita od kalendarske.\nDOKUMENTACIJA UZ KONSOLIDOVANI GODIŠNјI FINANSIJSKI IZVEŠTAJ – dokumentacija koju matično pravno lice prilaže uz konsolidovani godišnji finansijski izveštaj u skladu sa zakonom koji uređuje računovodstvo (odluka o usvajanju finansijskog izveštaja, revizorski izveštaj, konsolidovani godišnji izveštaj o poslovanju odnosno korigovani konsolidovani godišnji finansijski izveštaj ako su vršene korekcije u tom izveštaju). Dostavlјa se najkasnije do 31. jula naredne godine ako matično pravno lice ima poslovnu godinu jednaku kalendarskoj, odnosno sedam meseci od isteka poslovne godine, ako je ona različita od kalendarske.\nKORIGOVANI REDOVNI GODIŠNјI FINANSIJSKI IZVEŠTAJ – izveštaj usvojen od strane nadležnog organa obveznika revizije, koji sadrži korekcije u odnosu na dostavlјeni redovni godišnji finansijski izveštaj koji je javno objavlјen kao potpun i računski tačan; dostavlјa se zajedno sa dokumentacijom uz redovni godišnji finansijski izveštaj.\nKORIGOVANI KONSOLIDOVANI GODIŠNјI FINANSIJSKI IZVEŠTAJ – izveštaj usvojen od strane nadležnog organa matičnog pravnog lica, koji sadrži korekcije u odnosu na dostavlјeni konsolidovani godišnji finansijski izveštaj koji je javno objavlјen kao potpun i računski tačan; dostavlјa se zajedno sa dokumentacijom uz konsolidovani godišnji finansijski izveštaj.\nDOBROVOLjNA REVIZIJA – izveštaj o izvršenoj reviziji redovnog godišnjeg finansijskog izveštaja pravnog lica ili preduzetnika koji nije obveznik revizije, a koji to lice može dostaviti Agenciji istovremeno sa predmetnim finansijskim izveštajem ili nakon objavlјivanja istog kao potpunog i računski tačnog; dobrovolјna revizija se dostavlјa u rokovima i po pravilima propisanim za dostavlјanje dokumentacije od strane obveznika revizije.\nOBVEZNICI - pravna lica, preduzetnici koji vode dvojno knjigovodstvo, ogranci i drugi organizacioni delovi stranih pravnih lica sa sedištem u inostranstvu koji obavlјaju privrednu delatnost u Republici Srbiji, kao i stečajne mase, koji imaju obavezu dostavlјanja finansijskih izveštaja Agenciji za privredne registre.\nPRAVNA LICA - privredna društva, Narodna banka Srbije, banke, društva za osiguranje i društva za reosiguranje, davaoci finansijskog lizinga, dobrovolјni penzijski fondovi i društva za upravlјanje dobrovolјnim penzijskim fondovima, investicioni fondovi i društva za upravlјanje investicionim fondovima, berza, brokersko-dilerska društva, Centralni registar, depo i kliring hartija od vrednosti, platne institucije, institucije elektronskog novca, faktoring društva, zadruge, ustanove koje obavlјaju delatnost radi sticanja dobiti, pravna lica koja u skladu sa posebnim propisima primenjuju odredbe zakona koji uređuju računovodstvo, kao i druga pravna lica utvrđena tim zakonom.\nDRUGA PRAVNA LICA - pravna lica koja se ne osnivaju radi sticanja dobiti (udruženja, komore, zadužbine, fondacije, političke organizacije, sindikalne organizacije i sl.)\nDRUŠTVA OD JAVNOG INTERESA - velika pravna lica razvrstana u skladu sa zakonom kojim se uređuje računovodstvo, javna društva i sva pravna lica koje Vlada RS na predlog nadležnog ministarstva proglasi pravnim licima od javnog interesa za Republiku Srbiju, nezavisno od njihove veličine.\nJAVNO DRUŠTVO - izdavalac koji je uspešno izvršio javnu ponudu hartija od vrednosti u skladu sa prospektom čije je objavlјivanje odobrila Komisija za hartije od vrednosti ili čije su hartije od vrednosti uklјučene u trgovanje na regulisanom tržištu, odnosno MTP u Republici Srbiji.\nJAVNO PREDUZEĆE - preduzeće koje obavlјa delatnost od opšteg interesa, a koje osniva Republika Srbija, autonomna pokrajina ili jedinica lokalne samouprave.\nOBVEZNICI REVIZIJE - velika i srednja pravna lica i preduzetnici, sva javna društva, mala i mikro pravna lica kao i preduzetnici čiji ukupni prihod ostvaren u prethodnoj poslovnoj godini prelazi iznos od 4.400.000 EUR-a u dinarskoj protivvrednosti i sva javna preduzeća koja su dužna da vrše reviziju redovnih godišnjih finansijsih izveštaja u skladu sa zakonom koji uređuje reviziju, kao i matična pravna lica koja su dužna da vrše reviziju konsolidovanih godišnjih finansijskih izveštaja.\nSTEČAJNA MASA - imovina stečajnog dužnika nad kojom se nastavlјa postupak stečaja u slučaju obustave ili zaklјučenja tog postupka nad stečajnim dužnikom, u smislu zakona kojim se uređuje stečaj, a koja ima obavezu dostavlјanja finansijskih izveštaja Agenciji za privredne registre.\nZAHTEV ZA JAVNO OBJAVLjIVANјE FINANSIJSKOG IZVEŠTAJA – propisani obrazac ugrađen u Posebni informacioni sistem Agencije koji se koristi u postupku sastavlјanja i dostavlјanja redovnih, odnosno konsolidovanih godišnjih i vanrednih finansijskih izveštaja.\nZAHTEV ZA JAVNO OBJAVLjIVANјE DOKUMENTACIJE – propisani obrazac ugrađen u Posebni informacioni sistem Agencije koji se koristi u postupku dostavlјanja dokumentacije uz redovne, odnosno konsolidovane godišnje finansijske izveštaje obveznika revizije.\nZAHTEV ZA ZAMENU JAVNO OBJAVLjENOG FINANSIJSKOG IZVEŠTAJA – propisani obrazac ugrađen u Posebni informacioni sistem Agencije koji se koristi u postupku sastavlјanja i dostavlјanja zamene finansijskih izveštaja.\nPOSEBNI ZAHTEVI OBVEZNIKA – zahtevi ugrađeni u Posebni informacioni sistem Agencije, koji su u direktnoj ili posrednoj vezi sa ranije dostavlјenim finansijskim izveštajem ili dokumentacijom (zahtev za odustanak od podnetog finansijskog izveštaja, odnosno dokumentacije, zahtev za izmenu podataka u finansijskom izveštaju, odnosno dokumentaciji, zahtev za izmenu korisničkog naloga, zahtev za promenu računovodstvene regulative itd.).\nBONITET - sposobnost izmirivanja obaveza u roku koja, pored kreditne sposobnosti, obuhvata i opštu materijalnu sposobnost i poziciju na tržištu. Bonitet se često ne poklapa sa pojmom likvidnosti, budući da dužnik može biti dobrog bonitetnog statusa, a ipak kratkoročno nelikvidan.\nBAZA PODATAKA O BONITETU – centralizovana, jedinstvena, standardizovana, javna, elektronska baza podataka o bonitetu privrednih društava, zadruga, ustanova i preduzetnika, kao i ocena boniteta privrednih društava koja imaju sedište na teritoriji Republike Srbije. Baza podataka o bonitetu sadrži kompleksne, međusobno povezane baze podataka, i to bazu izvornih i bazu izvedenih podataka.\nMETODOLOGIJA ZA UTVRĐIVANјE PODATAKA O BONITETU I DAVANјE OCENA BONITETA – dokument u kome je uređen način utvrđivanja i obelodanjivanja podataka o bonitetu, sadržina izveštaja o bonitetu, postupak utvrđivanja ocena boniteta i sadržina skoringa odnosno drugih usluga, kao i sadržina kataloga usluga boniteta. Metodologiju donosi registrator Registra finansijskih izveštaja. Metodologija - opšti deo objavlјuje se na internet stranici Agencije.\nPODACI O BONITETU - izvorni i izvedeni podaci, pri čemu izvorne podake čine objektivizovani podaci iz potpunih i računski tačnih finansijskih izveštaja, zatim podaci i dokumenta preuzeti iz drugih registara i evidencija koje vodi Agencija, kao i podaci koje dostavlјaju drugi nadležni organi i korisnici usluga, dok izvedene podatke čine objektivizovani, standardizovani i međusobno uporedivi podaci i pokazatelјi, u komparativnim vremenskim serijama, utvrđeni u skladu sa Metodologijom za utvrđivanje podataka o bonitetu privrednih društava, zadruga, ustanova i preduzetnika i davanje ocena boniteta privrednih društava i Metodologijom za utvrđivanje, objavlјivanje i davanje zbirnih podataka iz baze podataka za statističke i druge potrebe u standardizovanoj formi. Agencija vodi podatke o bonitetu po grupama, i to za: privredna društva i zadruge, za ustanove i za preduzetnike.\nMAKROEKONOMSKI IZVEŠTAJI I ANALIZE - godišnji makroekonomski izveštaji i analize koji se izrađuju u Agenciji za privredne registre u Registru finansijskih izveštaja. Izrađujuse po grupama pravnih lica i za preduzetnike, odnosno ekonomske celine, a sadrže detalјne informacije o njihovom broju, broju zaposlenih, rezultatima poslovanja, strukturi poslovne imovine i izvora finansiranja. Makroekonomski izveštaji i analize se izrađuju i objavlјuju u formi publikacija Godišnji bilten finansijskih izveštaja, zatim godišnjih izveštaja o poslovanju pravnih lica i preduzetnika odnosno ekonomskih celina, kao i izveštaja o STO NAJ... privrednih društava.\nGODIŠNјI BILTEN FINANSIJSKIH IZVEŠTAJA – publikacija koja se izrađuje u Agenciji za privredne registre u Registru finansijskih izveštaja, a sadrži makroekonomske informacije odnosno zbirne podatke o poslovanju svih pravnih lica i preduzetnika u zemlјi, utvrđene za poslednje dve godine, na osnovu zbirno obrađenih podataka za statističke i druge potrebe, kao i na osnovu podataka iz baze izvornih finansijskih izveštaja. Izrađuje se i objavlјuje dvojezično, na srpskom i engleskom jeziku.\nGODIŠNјI IZVEŠTAJI O POSLOVANјU PRAVNIH LICA, PREDUZETNIKA I EKONOMSKIH CELINA - godišnje makroekonomske analize koje se se izrađuju u Agenciji za privredne registre, u Registru finansijskih izveštaja u formi publikacija. Godišnji izveštaji o poslovanju se izrađuju po grupama pravnih lica, na osnovu zbirno obrađenih podataka za statističke i druge potrebe, kao i na osnovu podataka iz baze izvornih finansijskih izveštaja i baze podataka o bonitetu. Sadrže zbirne podatke o uspešnosti poslovanja i finansijskom položaju pravnih lica, preduzetnika i ekonomskih celina u Republici Srbiji, za poslednje dve godine i analizu trenda datu na osnovu tih podataka. Pored podataka na ukupnom nivou, u okviru godišnjih izveštaja poseban osvrt daje se sa aspekta koncentracije finansijskih performansi po određenim nivoima klasifikacije i poslovanja odabranih segmenata privrede.\nUSLUGE IZ REGISTRA FINANSIJSKIH IZVEŠTAJA – usluge koje se pružaju iz Registra finansijskih izveštaja svim zainteresovanim korisnicima, a obuhvataju davanje podataka iz finansijskih izveštaja upisanih u Registar, pružanje usluga boniteta, davanje pojedinačnih i zbirnih podataka iz finansijskih izveštaja upisanih u Registar u skladu sa zahtevom korisnika, izdavanje kopija dokumenata koje sadrži Registar i izdavanje potvrda i drugih informacija vezano za vođenje Registra.\nUSLUGE BONITETA – usluge iz Registra finansijskih izveštaja koje se daju u formi podataka o bonitetu, izveštaja o bonitetu, ocena boniteta i specijalnih aranžmana.\nSAŽETI BILANS – sažeti deo finansijskog izveštaja (bilans stanja, bilans uspeha, izveštaj o ostalom rezultatu, izveštaj o tokovima gotovine, izveštaj o promenama na kapitalu) u kome su bilansne pozicije sažete odnosno grupisane tako da su prikazani bilansni podaci uporedivi u vremenskom periodu, relevantni za utvrđivanje pokazatelјa o bonitetu i omogućavaju sagledavanje finansijskog položaja i uspešnosti poslovanja. Agencija za privredne registre odnosno Registar finansijskih izveštaja sažete bilanse daje, u vremenskim serijama, u okviru izveštaja o bonitetu.\nIZVEŠTAJ O BONITETU – sistematizovani set podataka o bonitetu, za period od tri godine, na osnovu kojih se može sagledavati finansijski položaj i uspešnost poslovanja privrednih društava, zadruga, ustanova i preduzetnika. Agencija za privredne registre odnosno Registar finansijskih izveštaja izrađuje standardizovane (za opšte namene) i specijalizovane (za određene namene, u skladu sa posebnim propisima i potrebama tržišta) izveštaje o bonitetu, po grupama, i to za privredna društva i zadruge, za ustanove i za preduzetnike.\nSPECIJALNI ARANŽMAN – usluga iz Registra finansijskih izveštaja sačinjena prema posebnom zahtevu odnosno metodologiji korisnika. U okviru specijalnih aranžmana daju se podaci iz izvornih finansijskih izveštaja – pojedinačni i zbirni, zatim zbirno obrađeni podaci za statističke i druge potrebe, kao i podaci o bonitetu i skoring.\nOCENA BONITETA - ocena sposobnosti izmirivanja obaveza utvrđena u skladu sa definisanom metodologijom. Agencija za privredne registre odnosno Registar finansijskih izveštaja ocenu boniteta daje u formi skoringa.\nSKORING - forma ocene boniteta koju daje Agencija za privredne registre odnosno Registar finansijskih izveštaja. Predstavlјa „objektiviziranu“ ocenu sposobnosti izmirivanja obaveza privrednog društva, utvrđenu na osnovu kvantitativnog modela vrednovanja finansijskih principa poslovanja - profitabilnosti, sigurnosti i likvidnosti, nezavisnosti, fleksibilnosti, finansiranja u skladu sa rizikom i budućeg rasta, pri čemu se kao korektivni elementi koriste podaci o nelikvidnosti i zabrani raspolaganja sredstvima na računima kod banaka, kao i drugi podaci od značaja za poslovanje privrednog društva. Agencija skoring daje samo za privredna društva, i to u formi skoring izveštaja koji sadrži sistematizovani set podataka, koji pored skoringa (ocene ili oznake statusa), sadrži i podatke o bonitetu za period od pet godina.\nODLIČAN BONITET (A) - skoring privrednog društva koje, prema koju donosi registrator Registra finansijskih izveštaja, karakteriše izvanredna sposobnost izmirivanja obaveza, te se saradnja sa ovim privrednim društvom preporučuje.\nVEOMA DOBAR BONITET (B) - skoring privrednog društva koje, prema metodologiji koju donosi registrator Registra finansijskih izveštaja, karakteriše vrlo zadovolјavajuća sposobnost izmirivanja obaveza, te se saradnja sa ovim privrednim društvom podrazumeva.\nDOBAR BONITET (C) - skoring privrednog društva koje, prema metodologiji koju donosi registrator Registra finansijskih izveštaja, karakteriše zadovolјavajuća sposobnost izmirivanja obaveza, te se saradnja sa ovim privrednim društvom ne odbija.\nPRIHVATLjIV BONITET (D) - skoring privrednog društva koje, prema metodologiji koju donosi registrator Registra finansijskih izveštaja, karakteriše slabija sposobnost izmirivanja obaveza, te saradnja sa ovim privrednim društvom zavisi od poverenja u to društvo.\nVEOMA SLAB BONITET (E) - skoring privrednog društva koje, prema metodologiji koju donosi registrator Registra finansijskih izveštaja, karakteriše vrlo slaba sposobnost izmirivanja obaveza, te se saradnja sa ovim privrednim društvom odbija.\nPROFITABILNOST - finansijski princip poslovanja koji pokazuje uspešnost poslovanja privrednog društva na duži rok.\nSIGURNOST I LIKVIDNOST - finansijski princip poslovanja koji pokazuje stepen zaštite poverilaca i sposobnost privrednog društva da izmiruje obaveze.\nNEZAVISNOST - finansijski princip poslovanja koji pokazuje stepen minimiziranja nepovolјnih zahteva poverilaca privrednog društva.\nFLEKSIBILNOST - finansijski princip poslovanja koji pokazuje sposobnost kratkoročnog prilagođavanja privrednog društva izmenjenim uslovima poslovanja.\nFINANSIRANјE U SKLADU SA RIZIKOM - finansijski princip poslovanja koji pokazuje ispunjenost zahteva za zaštitom privrednog društva od prezaduženosti.\nBUDUĆI RAST - finansijski princip poslovanja koji pokazuje stepen ulaganja u modernizaciju, odnosno u budući rast privrednog društva.\nSTOPA POSLOVNOG DOBITKA - pokazatelј za ocenu boniteta, pokazuje odnos ostvarenog poslovnog rezultata i prihoda od prodaje.\nSTOPA BRUTO DOBITKA - pokazatelј za ocenu boniteta, pokazuje stopu prinosa jedinice prihoda od prodaje.\nSTOPA NETO DOBITKA - pokazatelј za ocenu boniteta, pokazuje neto prinosnu snagu prihoda od prodaje.\nSTOPA PRINOSA NA UKUPNA SREDSTVA - pokazatelј za ocenu boniteta, pokazuje stopu ukamaćenja prosečnog ukupnog kapitala ili imovine bez obzira na vlasničku strukturu kapitala.\nSTOPA PRINOSA NA SOPSTVENI KAPITAL - pokazatelј za ocenu boniteta, pokazuje stopu ukamaćenja prosečnog sopstvenog kapitala.\nEFEKAT FINANSIJSKOG LEVERIDžA - pokazatelј za ocenu boniteta, pokazuje odnos stope prinosa na sopstveni kapital i stope prinosa na ukupna sredstva; ukazuje na opravdanost korišćenja pozajmlјenog kapitala.\nRACIO POKRIĆA KAMATA - pokazatelј za ocenu boniteta, pokazuje odnos ostvarenog rezultata pre oporezivanja i plaćenih kamata s jedne strane i plaćenih kamata s druge strane.\nRACIO SOPSTVENOG KAPITALA - pokazatelј za ocenu boniteta, pokazuje učešće sopstvenog u ukupnom kapitalu, čija visina je diktirana potrebom sopstvenog finansiranja stalnih sredstava i efektom finansijskog leveridža.\nSTEPEN UKUPNE ZADUŽENOSTI - pokazatelј za ocenu boniteta, pokazuje sa koliko dinara pozajmlјenog kapitala je pokriven svaki dinar sopstvenog kapitala.\nNETO OBRTNI KAPITAL - pokazatelј za ocenu boniteta, pokazuje iznos dugoročnog kapitala kojim su finansirana obrtna sredstva.\nSTOPA POKRIĆA ZALIHA NETO OBRTNIM KAPITALOM - pokazatelј za ocenu boniteta, pokazuje procentualno pokriće zaliha neto obrtnim kapitalom, što ukazuje da li je uspostavlјena ravnoteža u oblasti dugoročnog finansiranja.\nPOKRIĆE STALNIH SREDSTAVA SOPSTVENIM KAPITALOM - pokazatelј za ocenu boniteta, pokazuje pokrivenost stalne imovine sopstvenim kapitalom.\nPOKRIĆE STALNIH SREDSTAVA DUGOROČNIM IZVORIMA FINANSIRANјA - pokazatelј za ocenu boniteta, pokazuje pokrivenost stalne imovine dugoročnim izvorima finansiranja.\nOPŠTI RACIO LIKVIDNOSTI - pokazatelј za ocenu boniteta, pokazuje pokrivenost kratokročno pozajmlјenog kapitala ukupnim obrtnim sredstvima.\nRACIO TEKUĆE LIKVIDNOSTI - pokazatelј za ocenu boniteta, pokazuje pokrivenost kratokročno pozajmlјenog kapitala gotovinom, lako unovčivim hartijama od vrednosti i kratkoročnim potraživanjima.\nRACIO NOVČANE LIKVIDNOSTI - pokazatelј za ocenu boniteta, pokazuje pokrivenost kratokročno pozajmlјenog kapitala gotovinom i lako unovčivim hartijama od vrednosti.\nCASH FLOW - pokazatelј za ocenu boniteta, pokazuje oslobođena sredstva upotreblјiva za refinansiranje, dodatno investiranje i razduženje.\nPROSEČNO VREME NAPLATE POTRAŽIVANјA OD KUPACA - pokazatelј za ocenu boniteta, pokazuje prosečno vreme potrebno za naplatu potraživanja od kupaca, izražava se brojem dana.\nPROSEČNO VREME VEZIVANјA ZALIHA - pokazatelј za ocenu boniteta, pokazuje prosečno vreme zadržavanja zaliha, odnosno efikasnost korišćenja zaliha, izražava se brojem dana.\nPROSEČNO VREME PLAĆANјA OBAVEZA PREMA DOBAVLjAČIMA - pokazatelј za ocenu boniteta, pokazuje prosečno vreme potrebno za izmirivanje obaveza prema dobavlјačima, izražava se brojem dana.\nINTENZITET ULAGANјA U OSNOVNA SREDSTVA - pokazatelј za ocenu boniteta, pokazuje učešće osnovnih sredstava u poslovnoj imovini.\nINTENZITET FINANSIJSKIH ULAGANјA - pokazatelј za ocenu boniteta, pokazuje učešće dugoročnih finansijskih plasmana u poslovnoj imovini.\nGODIŠNјA STOPA OTPISANOSTI OSNOVNIH SREDSTAVA - pokazatelј za ocenu boniteta, pokazuje prosečnu godišnju stopu otpisa osnovnih sredstava.


Crnoj Gori status, Srbiji pohvale i zadaci | Evropa | DW | 13.12.2010\nCrnoj Gori status, Srbiji pohvale i zadaci\nU Briselu danas (13.12.) počinje dvodnevni sastanak šefova diplomatija Evropske unije. Evropski ministri razgovaraće, između ostalog, i o strategiji proširenja Unije, sa posebnim osvrtom na Zapadni Balkan…\nSavet ministra EU trebalo bi da prvog dana zasedanja sagleda političke aspekte odnosa Evropske unije sa Zapadnim Balkanom. Ministri će razmotriti i strategiju proširenja kao i izveštaje o napretku zemalja u procesu evrointegracija koje je prošlog meseca objavila Evropska komisija.\nOčekuje se da se šefovi evropskih diplomatija ovoga puta izjasne o stavu Komisije kojim se predlaže davanje statusa kandidata za članstvo u EU Crnoj Gori. Pretpostavka je da bi zvanična odluka o tom pitanju mogla biti doneta na Samitu lidera EU koji se održava krajem nedelje u Briselu.\nSavet ministra je Evropskoj komisiji naložio da izradi mišljenje o kandidaturi Srbije, i to će pitanje ponovo razmotriti čim dobije stav Komisije\nPohvale i zadaci za Srbiju\nReforma pravosuđa kao i borba protiv korupcije i kriminala neki su od preduslova koje bi evropski ministri spoljnih poslova trebalo da podvuku kao neophode u procesu približavanja Srbije Evropskoj uniji. Ministri bi trebalo da potvrde i odluku sa oktobarskog sastanka Saveta o neophodnosti pune saradnje Beograda sa Tribunalom u Hagu u cilju ostvarivanja novih koraka na evrointegracionom putu Srbije. U tom smislu evropski šefovi diplomatija trebalo bi da ohrabre Srbiju zbog nastojanja da okončaju tu saradnju, ali i da podsete na Ratka Mladića i Gorana Hadžića koji su još uvek na slobodi.\nPored odnosa sa Tribunalom u Hagu, odnosi Beograda sa Prištinom biće jedna od tema Saveta ministara. Evropski ministri trebalo bi da izraze zadovoljstvo zbog saradnje Srbije sa EU povodom izrade rezolucije o Kosovu i pozovu na što skorije pokretanje dijaloga između Beograda i Prištine, napominjući da je EU spremna da asistira u tom procesu. U tom kontekstu visoka predstavnica za spoljnu politiku EU Ketrin Ešton, trebalo bi da predstavi i svoj izveštaj o pripremama za početak dijaloga. Ipak, očekuje se da će razgovori Beograda i Prištine biti odloženi za početak sledeće godine zbog izbora i formiranja novih vlasti na Kosovu.\nEvropski ministri spoljnih poslova, na decembarskom sastanku u Briselu, trebalo bi da pohvale i aktivnosti Srbije na poboljšanju saradnje u regionu, kao i na primeni Prelaznog trgovinskog sporazuma sa EU. Savet ministra podseća i to da je Evropskoj komisiji naložio da izradi mišljenje o kandidaturi Srbije, kao i da će to pitanje ponovo razmotriti čim dobije stav Evropske komisije.\nJače prisustvo EU u BiH\nU Briselu postoji stav da BiH zaostaje za zemljama u regionu na putu evrointegracija\nBosna i Hercegovina je od Evropske komisije ove godine dobila jednu od lošijih ocena kada su u pitanju reformski procesi u cilju približavanja EU. U Briselu postoji stav da BiH zaostaje za zemljama u regionu na putu evrointegracija, a da nedostatak zajedničke vizije o budućnosti zemlje od strane političkih lidera blokira reformske procese ključne za napredak BiH.\nIpak, oktobarski izbori ocenjeni su kao nova šansa za progres. Očekuje se tako da će evropski šefovi diplomatija pozvati na što skorije formiranje novih vlasti u BiH koje bi pokrenule zemlju iz zastoja. Zarad uspostavljanja stabilnog i konstruktivnog političkog i institucionalnog okruženja u BiH, Evropska unija se zalaže i za svoje pojačano prisustvo u zemlji, a u toku su i razgovori o imenovanju specijalnog izaslanika EU u Bosni i Hercegovini.\nU Briselu se nezvanično mogu čuti i ideje o mogućem preduzimanju „jačih mera“ u cilju postizanja političkog dogovora u BiH, koji bi za cilj imao brži reformski i evrointegracioni proces. Tim merama predviđaju se i sankcije za one koji u zemlji krše odredbe i duh Dejtonskog sporazuma. Današnja rasprava šefova evropskih diplomatija o situaciji u BiH biće i svojevrsna uvertira za detaljnu razgovor o BiH koji Savet očekuje u januaru sledeće godine.\nTrajni link https://p.dw.com/p/QWju


Banjalučki klinički centar podešava prozore na kip nakon trećeg samoubistva - Index.ba\nNakon trećeg samoubistva pacijenta za mjesec i po dana, skokom sa prozora Univerzitetskog kliničkog centra u Banjoj Luci, iz ove zdravstvene ustanove, poručuju da će podesiti mehanizam za otvaranje prozora.\nIz Univerzitetskog kliničkog centara RS-a u Banjoj Luci poručili su da su u svrhu sprečavanja samoubistava pristupili podešavanju mehanizama za otvaranje prozora kako bi se mogli otvarati isključivo na kip.\nPacijent koji se prekjučer ubio skočivši sa prozora bolesničke sobe, bio je hospitalizovan od drugog maja u Klinici za torakalnu hirurgiju u Centralnom medicinskom bloku UKC RS-a, prenosi Srpskainfo.\nNapominju da se pacijenti oboljeli od Covid-19 istovremeno bore i sa psihičkim posljedicama ove bolesti, nesanicom, poremećenom pažnjom ili koncentracijom, anksioznošću, depresivnim raspoloženjem, zbunjenošću i promijenjenom sviješću.\nPrethodni članakVratio se iz Švedske i pokrenuo biznis\nNaredni članakPotresni vapaj iz bh. grada: Lahko je subhanati pred Begovom džamijom, ovdje treba doći, ovaj narod pomoći


Iskustva sa Hosting uslugama u Srbiji - Povoljna cena izrade i održavanja sajtova → Najpovoljnije → Povoljna cena izrade i održavanja sajtova\nU Srbiji postoji određen broj Hosting firmi, neka su veće, neke su manje a iskustva koje sam imao sa njima lično ili preko klijenata kojima održavam sajtove, mogu vam preneti na ovoj stranici.\nUbedljivo najbolji hosting koji sam koristio i najpovoljniji u odnosu cene/kvaliteta je Dream Hosting iz Beograda.\nDream hosting servere zakupljuju u Nemačkoj (Hetzner) a ti serveri su izuzetno brzi, kvalitetni i stabilni. Sajtovi koji se nalaze na Dream Hosting serverima imaju najmanje problema, uvek su online i ako se desi neki problem da sajtovi ne rade, možda jednom godišnje u roku od najviše 2 sata stvari su sređene i sajtovi su opet online. Osim toga sajtovi koji se nalaze na Dream hostingu postižu bolje pozicije na Google. Dream Hosting ima nešto više cene hostinga ali opet nisu među najskupljim u Srbiji i gledajući odnos cene i kvaliteta, smatram da je cena sasvim u redu.\nSledeća hosting firma koja pruža hosting usluge koje su po kvalitetu ravne Dream hostingu je Adriahost. Adriahost takođe ima kvalitetne servere, s tim što sam održavao samo 2 sajta koji su bili hostovani kod njih. Za sve to vreme, nikakvih problema nije bilo ali s obzirom da im je cena hosting paketa dosta viša nego kod Dream hostinga, nisam ih preporučivao klijentima.\nEunet Hosting to jest sada SBB. Eunet Hosting takođe ima kvalitete servere ali sajtovi rade za nijansu sporije nego na Dream hostingu. Sajtovi su takođe stabilni i uvek dostupni, nema problema niti greški u radu. Eunet za razliku od Dream Hostinga nudi dosta nižu usluge, pa tako ako imate potrebu, na najmanjem hosting paketu možete da hostujete čak 5 sajtova što je veoma velika pogodnosti i ušteda za sve one koji imaju veći broj sajtova. Cenu usluge možete platiti i putem mesečnog računa tako da je najniži paket 360 dinara mesečno ili manje ako se odlučite na godišnje plaćanje. Eunet ima takođe kvalitetan Hosting i mogu da ga preporučim svim svojim klijentima i ostalima kojima je potreban Hosting za sajt. Glavna prednost Eunet hostinga u odnosu na Dream Hosting je to što Eunet nudi povoljniju cenu Hosting usluge za više sajtova. Eunet i u svom najmanjem paketu nudi besplatan SSL sertifikat za sve sajtove. Sa druge strane, Dream hosting u paketu koji ekvivalentan ceni Hosting paketa u Eunetu nudi mogućnost za hostovanjem samo dva sajta.\nSledeći na listi je Plus Hosting. Vreme odziva sajtova je malo sporije od Euneta, ipak se može primetiti ta razlika ali stavljam ih na ovo listu zato što nude povoljnu cenu usluge i mogućnost da povoljno hostujete samo jedan sajt. Možete iskoristiti promotivnu ponudu i imati popust na prvu godinu hostinga ili a u narednim godinama ćete hosting za jedan sajt plaćati oko 2000 dinara mesečno što nije toliko ni loše ako imate samo jedan sajt a ako imate više sajtova, onda Plus Hosting nije najpovoljniji. Iako su u suštini dobar hosting, dešavalo se da sajtovi ne rade više puta godišnje po 30-60 minuta, najčešće u rano jutro između 6 i 7 sati.\nOd hosting firmi u Srbiji koje ne preporučujem su Loopia (sajtovi spori, nepostojanje Cpanela, bekap sajta samo preko FTP fajl po fajl) i Ninet hosting (loša korisnička podrška).\nSa drugim Hosting provajderima nisam imao iskustva tako da ne mogu da pričam o njima a sigurno da postoji još poneki Hosting u Srbiji koji je dobar i nudi povoljne cene usluga, mada hosting firme koje sam nabrojao, postoje u Srbiji dugi niz godina i ne menjaju kvalitet usluga.\nDa dodam još i to da ako hoćete da imate sajt samo sa par stranica a imate karticu za plaćanje putem interneta, možda će vam odgovarati OVH hosting gde uz zakup domena možete dobiti mikro hosting paket sa SSL sertifikatom od 10MB besplatno. Tako možete u kombinaciji sa besplatnim servisima za čuvanje slika imati veoma lep sajt sa niskom cenom godišnjeg održavanja.


Željko Komšić danas predstavlja BiH na velikom samitu u Sloveniji | Krajina.BA\nŽeljko Komšić danas predstavlja BiH na velikom samitu u Sloveniji\nŽeljko Komšić, predsjedavajući Predsjedništva Bosne i Hercegovine učestvovat će na Samitu zemalja članica EU i zemalja Balkana, koji će danas, 6. oktobra, biti održan na Brdu kod Kranja, najavljeno je iz Predsjedništva BiH.\n“Samit je prilika da se potvrdi evropska perspektiva zapadnog Balkana i njegova dalja integracija u EU, ali i da se pruži dodatni podsticaj primjeni evropskog investicionog i ekonomskog plana”, istakli su iz Predsjedništva BiH.\nJanez Janša, premijer Slovenije, osim Komšića, dobrodošlicu je poželio i Ediju Rami, premijeru Albanije, Sebastianu Kurzu, kancelaru Austrije, kao i Alexanderu de Croou, predsjedniku belgijske vlade.\nKomšić će predstavljati BiH, a osim regionalnih lidera, očekuje se da na samitu prisustvuju i predstavnici svih zemalja. Među njima su i Angela Merkel, njemačka kancelarka kao i Emmanuel Macron, predsjednik Francuske.\nKako je ranije saopćeno, plenarna sjednica Samita EU-Zapadni Balkan prije svega će se fokusirati na reafirmaciju evropske perspektive Zapadnog Balkana, razvoj međusobne saradnje i društveno-ekonomski oporavak regiona.\nPrema dnevnom redu Samita EU-Zapadni Balkan, fokus razgovora prije svega bi se trebao odnositi na ekonomske i investicione planove koje EU planira za države Zapadnog Balkana. Na Samitu bi evropski čelnici trebali predstaviti ekonomski paket vrijedan 30 milijardi eura, koji bi trebao obuhvatiti period od 2021. do 2027. godine.\nPrethodni članakUpaljen žuti meteoalarm u dijelovima BiH i na području Krajine zbog obilne kiše i grmljavine\nNaredni članakMbappe o navodima da je Neymara nazvao klošarom: Da, istina je…


Islamic Relief donirao artikle u vrijednosti 680.000 KM za migrante i izbjeglice - Akta.ba\n14.02.2020 11:10:35 / Izvor: Fena\nMeđunarodna organizacija za migracije (IOM) i humanitarna organizacija Islamic Relief Worldwide u Bosni i Hercegovini (IRBiH) potpisali su Memorandum o saradnji u vezi sa implementacijom donacije od 680.000 KM kojom će, za potrebe migranata i izbjeglica koji borave u privremenim prihvatnim centrima, biti osigurani neprehrambeni artikli.\nMemorandum su potpisali direktor Predstavništva humanitarne organizacije Islamic Relief Worldwide u Bosni i Hercegovini (IRBiH) Emir Čiča i šef misije IOM-a u BiH i sub-regionalni koordinator za zapadni Balkan Peter Van der Auweraert.\n"Organizacija IRBiH je učinila napore da prepozna potrebe migranata i izbjeglica i obratili su se IOM-u sa željom da pruže, u ovom momentu, najpotrebnije artikle. IOM je zahvalan na ovoj vrijednoj donaciji za migrante i izbjeglice" - rekli su iz IOM-a.\nDonirani artikli će biti od velikog značaja za migrante i izbjeglice koji borave u privremenim prihvatnim centrima koje finansira Evropska unija, a kojima IOM upravlja zajedno sa Službom za poslove sa strancima BiH, saopćeno je iz IOM-a.\nTAGOVI: islamic relief humanitarna akcija IOM međunarodna organizacija za migracije Emir Čiča Peter Van der Auweraert\nGrad Trebinje i Fondacija Helvetas obezbijedili novu opremu za Tehničku školu\nVrijedna donacija Domu zdravlja Hadžići


Policija: Situacija na Kosovu prošla bez incidenata – Radio Gora\nPozivajući se na informacije u vezi sa upozorenjima da će 16. januara na Kosovu biti organizovan referendum o ustavnim promjenama u Srbiji, Kosovska policija je, na osnovu zakonskih akata i rezolucije koju je usvojila Skupština Kosova, sačinila operativne planove za održavanje ustavnog poretka kao i održavanje javnog reda i mira u zemlji.\nPolicija Kosova je izradila operativni nalog koji predviđa mjere i radnje u cilju održavanja ustavnog poretka Kosova i garantovanja opšte bezbjednosti. Takođe, predviđene su sve planske i operativne radnje za upravljanje bezbednošću i profesionalno reagovanje u slučaju narušavanja civilne bezbednosti ili ustavnog poretka u našoj zemlji.\nProcjenjuje se da je situacija protekla mirno i bez incidenata, osim održavanja nekih skupova i marševa na različitim lokacijama/gradovima, u kvalitetu izražavanja nezadovoljstva zbog neprihvatljivosti održavanja referenduma na Kosovu, navodi se u objavi Kosovske policije na Fejsbuku.\nKosovska policija je posvećena obavljanju svojih dužnosti i ovlašćenja u skladu sa zakonskim i ustavnim ovlašćenjima, kao i obezbeđivanju opšte bezbednosti u zemlji.


Početna Članci Analize Analize Vučić ne prašta i druge lekcije iz prošlosti\nAko je metastaza nasilja obeležila lokalne izbore 24. decembra, uoči kojih je Aleksandar Vučić uputio poziv građanima da glasaju za naprednjake kako bi mogao „pred Putina ili druge“ - šta se tek može očekivati na predstojećem glasanju u Beogradu, toj „zlatnoj koki“ oko koje se, i pre narodnjačkog vakta, vodila bespoštedna borba za vlast?\nŠta se može očekivati nakon što je „najbolja gradska vlast u istoriji“, kako Vučić karakteriše ekipu Siniše Malog, uhvaćena „sa prstima u pekmezu“ prilikom nabavke najskuplje jelke na svetu, o čemu su izveštavali mediji sa svih meridijana - ali ne i najvažnija srpska glasila, koja su, bez trunke otpora, pristala na sve bezočnije zahteve aktuelne vlasti?\nIzbori iz 2004. za Vučića, ali i za Srbiju, bitni su, između ostalog, i zbog angažmana jednog, pokazalo se, bitnog izbornog faktora - izraelskog stručnjaka za odnose sa javnošću Eisina Asafa. Uvidevši da u tadašnjoj, postpetooktobarskoj Srbiji, ne „pali“ baš radikalski imidž iz devedesetih, Vučić je tada prvi put angažovao Asafa (koji ga je, tvrdi se, savetovao da osnuje poseban internet tim radi zasipanja mreže stranačkim porukama, koji, danas, predstavlja važnu polugu njegove sveprisutne vladavine).\nIma, međutim, i onih koji ističu da do beogradskog glasanja ima još dosta vremena – i podsećaju da je i u leto 2000, neposredno pre izbora na kojima je definitivno „oduvana“ vlast Slobodana Miloševića, opozicija delovala jalovo i pocepano, a u zemlji je vladala duboka depresija izazvana „godinama koje su pojeli skakavci“. Baš nekako kao danas...\nlokalni izboriGrad BeogradBoris TadićAleksandar VučićNenad BogdanovićDragan ĐilasIvica DačićBgIzbori2018


Srbija otvorila prva poglavlja - Progovori o pregovorima\nSrbija otvorila prva poglavlja\nSkoro dve godine nakon formalnog pokretanja pristupnih pregovora sa EU, Srbija je 14. decembra 2015. otvorila prva dva poglavlja u pristupnim pregovorima: Poglavlje 32 (posvećeno finansijskom nadzoru) i Poglavlje 35 (posvećeno normalizaciji odnosa sa Prištinom).\nOtvaranje pojedinačnih pregovaračkih poglavlja daće novi kvalitet i značaj procesu pregovora. Naime, sa otvaranjem pregovora po poglavljima počinje proces prilagođavanja prava i prakse specifičnim zahtevima za članstvo u velikom broju oblasti. Svaki aspekt života građana Srbije će početi da se menja kako se zemlja bude prilagođavala zahtevima pravnih tekovina EU.\nTok pregovora u Poglavlju 32\nEksplanatorni skrining održan je 17. oktobra 2013.\nBilateralni skrining održan je 26. novembra 2013. (dokumenta nisu dostupna)\nIzveštaj o skriningu za Poglavlje 32 usvojen je 23. maja 2014.\nPregovaračka pozicija Srbije za Poglavlje 32 usvojena je 25. jula 2015.\nZajednička pozicija EU za Poglavlje 32 usvojena je 2. decembra 2015.\nTok pregovora u Poglavlju 35\nEksplanatorni skrining održan je 22. januara 2014. (dokumenta nisu dostupna)\nBilateralni skrining održan je 22. januara 2014. (dokumenta nisu dostupna)\nIzveštaj o skriningu za Poglavlje 35 (dokument nije dostupan).\nPregovaračka pozicija Srbije za Poglavlje 35 (dokument nije dostupan)\nZajednička pozicija EU za Poglavlja 35 usvojena je 30. novembar 2015.\nPoglavlje 32 ─ Pregovaračka pozicija Srbije\nSrbija ne traži trajna izuzeća ili prelazne periode za sprovođenje pravnih tekovina i primenjivih standarda u okviru ovog poglavlja. U delu koji se odnosi na zakonodavni i institucionalni okvir Srbija definiše i navodi pravni okvir koji definiše sledeće oblasti u okviru politike finansijskog nadzora: internu finansijsku kontrolu u javnom sektoru (IFKJ), eksternu reviziju, zaštitu finansijskih interesa EU i zaštitu evra od falsifikovanja.\nU delu pregovaračke pozicije koji se odnosi na usklađivanje zakonodavnog i institucionalnog okvira sa pravnim tekovinama EU, ističe se potreba za ulaganjem dodatnog napora u primeni principa interne finansijske kontrole u javnom sektoru u skladu sa uspostavljenim zakonskim okvirom i jačanje veze između IFKJ i drugih reformi upravljanja javnim finansijama. To treba da reši nova strategija razvoja IFKJ za period 2015─2019. Ovaj dokument predstavlja plan za uspostavljanje i razvoj sveobuhvatnog i efikasnog sistema interne finansijske kontrole u javnom sektoru, sa ciljem dobrog upravljanja i zaštite javnih sredstava, bez obzira na njihov izvor i radi usaglašavanja sa zahtevima iz Poglavlja 32 za vođenje pregovora o pridruživanju EU.\nGlavne oblasti daljeg strateškog razvoja na koji će se Srbija usredsrediti kada je u pitanju eksterna revizija su: povećanje broja državnih revizora, povećanje broja revizija, povećanje ukupnog iznosa revidiranih javnih sredstava i proširenje obuhvata subjekata revizije; unapređenje kvaliteta revizije i obezbeđivanje kontrole kvaliteta revizije u skladu sa ISSAI okvirom; unapređenje postupka programiranja, planiranja i sprovođenje revizija; obezbeđivanje postojanja efikasnog sistema za izveštavanje i praćenje primene preporuka DRI i unapređenje unutrašnje organizacije institucije.\nSrbija planira da u daljem toku pristupanja EU sprovede niz mera i aktivnosti u cilju jačanja zaštite finansijskih interesa EU: potpisivanje Sporazuma o administrativnoj saradnji između Ministarstva finansija i OLAF-a, dalja integracija sistema za finansijsko upravljanje i kontrolu i sistema za upravljanje sredstvima predpristupne pomoći EU, odnosno jedinstveno sistematsko upravljanje svim sredstvima u Republici Srbiji, u skladu sa relevantnim zahtevima i propisima EU kojima se obezbeđuje odgovorno i zakonito upravljanje sredstvima EU.\nKada je u pitanju zaštita evra od falsifikovanja Srbija je preuzela aktivnosti da potiše i ratifikuje Ženevsku konvenciju o suzbijanju falsifikovanja valuta. Srbija planira da nastavi sa učešćem u programu Pericles, kao i da dalje sarađuje sa Evropskom komisijom, Evropskom centralnom bankom i centralnim bankama država članica.\nPoglavlje 32 ─ Zajednička pozicija EU\nU uvodnom delu zajedničke pregovaračke pozicije EU se poziva na pregovarački okvir koji je predstavljen Srbiji na Prvoj međuvladinoj konferenciji i načelima sadržanim u njemu i ističe obavezu koju je država preuzela kada se obavezala na prihvatanje pravnih tekovina EU u datom pregovaračkom poglavlju.\nU sadržajnom delu zajedničke pregovaračke pozicije EU konstatuje nivo usklađenosti Srbije sa pravnim tekovinama EU kada je u pitanju interna finansijska kontrola u javnom sektoru (IFKJ), eksterna revizija, zaštita finansijskih interesa EU i zaštita evra od falsifikovanja.\nImajući u vidu trenutnu situaciju u pogledu pripremljenosti Srbije, EU napominje da Poglavlje 32 može privremeno da se zatvori tek kada se EU saglasi da su ostvarena sledeća merila:\n• Srbija treba da izmeni pravni okvir kako bi obezbedila koherentnost zakonodavstva u oblasti IFKJ, sprovodi zakonodavstvo u oblasti IFKJ, kao i osnovne politike, i obezbedi dovoljne administrativne kapacitete na centralnom i lokalnom nivou, u fondovima za socijalno osiguranje i u javnim preduzećima. Srbija treba da osigura da funkcija centralizovane budžetske inspekcije bude usklađena sa zahtevima IFKJ.\n• Državna revizorska institucija treba da funkcioniše u skladu sa standardima Međunarodne organizacije vrhovnih revizorskih institucija (INTOSAI), uključujući finansijsku, funkcionalnu i institucionalnu nezavisnost, sprovođenje finansijske revizije i revizije svrsishodnosti i obezbeđujući dovoljne administrativne kapacitete.\n• Srbija treba da obezbedi delotvornu i efikasnu koordinaciju aktivnosti za suzbijanje nepravilnosti i prevara i saradnju sa Komisijom kako bi garantovala izvršavanje budućih obaveza. Srbija u nacionalnom zakonodavstvu treba da obezbedi postojanje obaveze čuvanja dokaza i sveobuhvatnu pravnu osnovu i dovoljan operativni kapacitet za svoju nacionalnu jedinicu za koordinaciju suzbijanja zloupotrebe i prevara. Srbija treba da pokaže rezultate primene (track record), u saradnji sa Komisijom u vezi sa prijavljenim nepravilnostima i istragama koje se odnose na fondove EU.\n• Srbija treba da ratifikuje i sprovodi međunarodnu Ženevsku konvenciju o suzbijanju falsifikovanja valuta iz 1929. godine, uskladi svoje zakonodavstvo sa pravnim tekovinama EU o proveri autentičnosti kovanica evra i postupanju sa kovanicama evra koje nisu podobne za opticaj i o proveri autentičnosti novčanica evra. Srbija treba da obezbedi dovoljne administrativne kapacitete u centru za tehničku analizu.\nPraćenje napretka ostvarenog u usklađivanju sa pravnim tekovinama EU, kao i u njihovom sprovođenju, nastaviće se tokom trajanja pregovora. Konačna ocena usklađenosti zakonodavstva Srbije sa pravnim tekovinama EU i njenog kapaciteta za sprovođenje može se doneti tek u kasnijoj fazi pregovora. Osim toga, EU podseća da će možda biti novih pravnih tekovina EU u periodu do završetka pregovora.


Zid na granici s Meksikom će ipak platiti Amerikanci: Trump tražio 4,1 milijardu dolara za gradnju - BUKA Magazin\nZid na granici s Meksikom će ipak platiti Amerikanci: Trump tražio 4,1 milijardu dolara za gradnju\nPiše: Agencije/Klix / Objavljeno: 20.03.2017. u 10:02h\nJedna od glavnih tema Donalda Trumpa tokom predsjedničke kampanje bila je izgradnja zida na granici s Meksikom, ali zida koji će platiti Meksikanci. Svaki put kada bi Trump iznio svoj plan, njegove pristalice su ideju pozdravljale ovacijama i aplauzom. Reakcija vjerovatno ne bi bila ista da su tada znali da će izgradnju zida platiti oni.\nPrema prijedlogu Trumpovog budžeta, 4,1 milijarda dolara je namijenjena za izgradnju zida ove i naredne godine. Reuters piše da je Trump tražio 1,5 milijardi dolara za ovu godinu i još 2,6 milijardi za godišnji budžet 2018. godine, koji počinje 1. oktobra. Novac za izgradnju zida će dati poreski obveznicu u SAD-u, a ne Meksiko koji je jasno dao do znanja da neće dati novac.\nTrump je ranije ove godine povukao predizborno obećanje i priznao da će Amerikanci na kraju platiti zid, ali je tvrdio da će Meksiko nadoknaditi troškove.\nU izvještaju ministarstva domovinske sigurnosti procjenjuju da će izgradnja zida koštati znatno više u odnosu na ono što je Trump obećao prije izbora. Tada je kazao da će zid koštati 12 milijardi dolara, a ministarstvo procjenjuje da će konačan iznos biti 21,6 milijardi dolara.\nKAKO JE USPJELA KANADA: Od poljoprivredne zemlje do ekonomske supersile\nNeredi u Skoplju zbog promjene imena Makedonije


Dedeić: Stranka srpskih narodnjaka za kompletan bojkot | Montenegro BOJKOT\nDedeić: Stranka srpskih narodnjaka za kompletan bojkot\tNovember 9, 2009\nNapuštanje institucija sistema, prije svega parlamenta i bojkot svih izbornih procesa, isključiva su sredstva za delegitimizaciju i urušavanje aktuelne vlasti. Raspolućenost i nedoslednost opozicionih parlamentarnih stranaka povodom pitanja bojkota kotorskih, cetinjskih i mojkovačkih izbora, dodatno obesmišljavaju ulogu i značaj opozicije u političkom životu Crne Gore.\nZato pozivam vanparlamentarne stranke i pristalice bojkota da ne smetaju onima koji tvrde da će poraziti DPS u Mojkovcu. Izbornu situaciju treba relaksirati od pojave “dežurnih krivaca” i stvari izvesti na čistinu.\nUkoliko opozicija, pogotovo sa jednom listom, izgubi Mojkovac koji dvanaest godina nije pao u ruke DPS-u, onda je potrebno insistirati na mehanizmu odgovornosti u političkom životu. Logično je da, recimo, Andrija Mandić koji je tokom najvećeg dijela prethodnog mandata lokalne vlasti u Mojkovcu, predvodio najjaču opozicionu stranku u Crnoj Gori i tom gradu, podnese ostavku. Da se pokaže odgovornim u mjeri Dragana Šoća koji je napustio kormilo Narodne stranke nakon kraha na lokalnim izborima u Nikšiću 2005. godine.\nNajveći krivci za eventualni poraz opozicije na mojkovačkim izborima biće dvojica razbijača Srpske liste. Likvidacijom najjače opozicione grupacije oni su antirežimski blok nepovratno oslabili za prostor koji je pokrivala Srpska lista.\nDa ne bude bilo kakve dileme, želim uspjeh opozicionoj listi u Mojkovcu, svjestan da će njen izborni rezultat direktno uticati na sudbine nekoliko desetina porodica čija egzistencija zavisi od radnih mjesta u opštinskoj administraciji. To je veoma krupan razlog zbog kojeg bih se radovao uspjehu liste koja će biti suparnik DPS-u i SDP-u.\nNadam se da će oni koji će učestvovati u izbornoj trci izaći sa jednom listom. Dakle, jedna režimska protiv jedne opozicione liste koja nije za bojkot izbora i koja je sastavljena od stranaka koje su bile za zajedničku državu. U Mojkovcu u kome je uvijek trijumfovala ideja zajedničke države. Nakon toga će stvari biti više nego jasne.\nStranka srpskih narodnjaka neće izlaziti na mojkovačke lokalne izbore, niti ćemo, bilo gdje, biti dio nekog političkog projekta, ili parcijalnih koalicija, u kojima participira Nova srpska demokratija. Vjerujem da će i ostali konstituenti Srpske nacionalne liste sa poslednjih parlamentarnih izbora donijeti identičnu odluku o neizlasku na ove lokalne izbore.


EKVADOR UGAĐA VAŠINGTONU: Nakon Asanža, uhapšen Ola Bini, glavni haker "Vikiliksa" - Opcija\nEKVADOR UGAĐA VAŠINGTONU: Nakon Asanža, uhapšen Ola Bini, glavni haker “Vikiliksa”\n12-04-2019 Pocetna, Svijet, Vijesti\nMinistarka unutrašnjih poslova Ekvadora Marija Paula Romo saopštila je da je uhapšena osoba za koju se sumnja da je ključni igrač Vikiliksa.\nNeimenovani zvaničnik ekvadorske vlade otkrio je za AP da se radi o švedskom programeru koji se zove Ola Bini.\n“Osoba bliska Vikiliksu, koja je imala prebivalište u Ekvadoru, uhapšena je u popodnevnim časovima dok se pripremao za putovanje u Japan”, napisala je Romova sinoć na Tviteru.\nAP navodi da se ovo hapšenje desilo samo nekoliko sati posle hapšenja osnivača Vikiliksa u Londonu, pošto mu je vlada Ekvadora ukinula azil, čime je otvoren put njegovom izručenju SAD.\nRomova je za CNN rekla da je uhapšeni živeo nekoliko godina u Ekvadoru i da je često putovao u London.\n“On je priveden jednostavno zbog istražnih razloga”, navela je ekvadorska ministarka.\nPodsetimo, Asanž je pre više od šest godina dobio azil Ekvadora i nalazio se u ambasadi te zemlje u Londonu jer mu je pretilo izručenje u Švedsku, gde se protv njega vodio postupak za navodno seksualno uznemiravanje. Asanž je sve vreme tvrdio da je taj roces namešten, kao i da je cilj da se oh uhapsi i isporuči SAD gde ga terete za najteže delo – odavanje državnih tajni budući da je Vikiliks objavio na hiljade i hiljade tajnih dokumenata američke diplomatije.\nHilari: “Mora da odgovara”, Tviteraši: “Tebi je mjesto u zatvoru”\nNaravno, Klintonova je i situaciju sa Asanžom iskoristila da komentariše predsednika SAD Donalda Trampa, koji ju je pobedio na predsedničkim izborima 2016.\n“Mislim da će to biti jedini stranac koga će Tramp rado dočekati”, kazala je Klintonova.\nMeđutim, njeni komentari o Asanžu baš i nisu dočekani sa oduševljenjem na društvenim mrežama. Tviteraši su joj poručili, između ostalog, da bi ona trebalo da se nalazi iza rešetaka i da je bolje da ćuti jer bi Asanž i o njoj imao mnogo toga da kaže.


8. Februara 2012. - Grad Sarajevo\nArchive for Februar 8th, 2012\nObilježena 28. godišnjica sarajevske Olimpijade\nSvečanom akademijom Olimpijskog komiteta BiH, Grada Sarajeva, kompanije ZOI ‘84 i Britanske ambasade u BiH večeras je u Olimpijskom muzeju obilježena 28. godišnjica Zimskih olimpijskih igara Sarajevo ‘84. Prisutnima su se obratili predsjednik Olimpijskog komiteta BiH Izet Rađo, gradonačelnik Sarajeva Alija Behmen, gradonačelnik Istočnog Sarajeva Vinko Radovanović, generalni sekretar Organizacionog komiteta 14. ZOI ‘84. Ahmed Karabegović i ambasador Velike Britanije u BiH Nigel Casey. Rađo je uporedio sarajevsku Olimpijadu sa zimskom olimpijadom za mlade (EYOWF), koju će gradovi Sarajevo i Istočno Sarajevo ugostiti 2017. godine.\n8. Februara 2012. in Novosti\nIntenziviranje saradnje Sarajeva i Collegna preko kulture i mladih\nGradonačelnik Sarajeva Alija Behmen sa zamjenicima Miroslavom Živanovićem i Igorom Kamočajijem primio je danas gradonačelnicu italijanskog pobratimskog grada Collegna Silvanu Accossato i predsjedavajućeg Gradskog vijeća Michela Mellacea, koji borave u našem gradu radi učešća na sastanku evropskih kulturnih prijestolnica u okviru „Sarajevske zime“. Gradonačelnik Behmen je istaknuo da Sarajevo i Collegno iduće godine proslavljaju značajan jubilej – 15 godina pobratimskih i partnerskih veza, te je ovom prilikom zahvalio svima koji su svojim učešćem značajno doprinijeli saradnji ovih dvaju gradova.\nGradonačelnik Behmen upriličio prijem za predstavnike gradova evropskih prijestolnica kulture\nGradonačelnik Sarajeva Alija Behmen sa zamjenicima Miroslavom Živanovićem i Igorom Kamočajijem danas je upriličio prijem za predstavnike gradova koji učestvuju na susretu evropskih kulturnih prijestolnica u Sarajevu u sklopu „Sarajevske zime“. Prijemu su prisustvovali predstavnik Graza Max Aufischer, predstavnici Sonderborga Else Christensen Redžepović i Henriette Pilegaard, Claude Olga Infante u ime evropskog kulturnog foruma, te direktor festivala „Sarajevska zima“ Ibrahim Spahić. Gradonačelnik Behmen je poželio dobrodošlicu učesnicima te im naglasio važnost projekta Sarajevo 2014. i saradnje sa 35 gradova koji su podržali kandidaturu Sarajeva za evropsku prijestolnicu kulture.


nedelja, 1. maj 2016. 05:10h\nOve godine u Srbiji, zbog toga što se poklapa sa Uskrsom, sindikati neće organizovati protestne šetnje i okupljanja kao prethodnih godina http://www.alo.rs/arhiva\nSindikati danas bez okupljanja zbog Uskrsa\nSavez samostalnih sindikata Srbije (SSSS) poručio je zaposlenima da s obzirom na to da Prvi maj, koji ove godine pada na veliki hrišćanski praznik Uskrs, provedu u duhu vekovne tradicije, u krugu najbližih i porodice.\nSindikalci podsećaju da su prethodnih decenija i godina pozivali i organizovali prvomajska protestna okupljanja i šetnje, ukazujući na nezadovoljstvo zaposlenih sve manjim pravima, sve nižim zaradama i penzijama, opominjući da je nezaposlenost, posebno mladih, ogromna, sa malim izgledima da pronađu dostojan i siguran posao.\nPredsednica Asocijacije slobodnih i nezavisnih sindikata (ASNS) Ranka Savić rekla je Tanjugu da ni taj sindikat ove godine Praznik rada neće obeležiti sindikalnim akcijama, zbog Uskrsa.\nOna je primetila međutim, da su inače, radnici u Srbiji pasivniji od radnika širom Evrope koji iako imaju bolje uslove rada i plate ipak izlaze na ulice 1. maja.\nNaši radnici, međutim, više vole da ostanu kod svojih kuća i provode taj dan na urancima, ističe Savić i dodaje da za izlazak na ulice radnici u Srbiji imaju razloga više nego ikada i da njihov položaj nikad nije bio teži.\nUGS "Nezavisnost" saopštio je ranije da se obeležavanje Prvog maja već godinama u Srbiji svodi na divljenje kako to rade radnici u Italiji, Nemačkoj, Francuskoj, Španiji i, kako se dodaje, "traženje razloga zašto baš ja ove godine isto to ne mogu da uradim u Srbiji".\npraznik rada uskrs


U AGRARU IZGUBLJENO 25 MILIJARDI EVRA - Magločistač\nPočetna Aktuelno U AGRARU IZGUBLJENO 25 MILIJARDI EVRA\nAnalize Ekonomskog instituta pokazuju da je nepreduzimanjem adekvatnih mera u agraru izgubljeno 25 milijardi evra u prethodnih pet godina, rečeno je danas na otvaranju petog foruma „Hrana za Evropu“ koji se održava u Subotici.\nKako je naveo direktor Ekonomskog instituta Dragan Šagovnović, tema ovogodišnjeg foruma jeste „Agroprivreda Srbije u predpristupnom periodu“, a organizatori su stava da se u proteklih pet godina malo toga postiglo u tom pogledu.\n„Analize Ekonomskog instituta pokazuju da je nepreduzimanjem adekvatnih mera u agraru izgubljeno 25 milijardi evra u prethodnih pet godina“, rekao je Šagovnović i dodao da su prve dve teme foruma posvećene završetku privatizacije poljoprivrednih preduzeća, odnosno vlasništvu nad poljoprivrednim zemljištem.\n„Došli smo u situaciju da su cene prehrambenih proizvoda na polici više nego u regionu, dok su cene primarnih poljoprivrednih proizvoda značajno niže“, ukazao je on.\n„Praktično ćemo i 2016. godinu utrošiti, a da nijedan cent iz predpristupnih fondova Evropske unije neće biti moguće da se povuče, jer do tada nećemo raspisati konkurse, nećemo moći da realizujemo projekte i da se steknu uslovi za povraćaj tih sredstava koja su na raspolaganju od Unije“, upozorio je Ševarlić.\npredsednik Udruženja „Žita Srbije“ Vukosav Saković je izjavio da je ove godine oboren rekord sa tri miliona tona izvezenog kukuruza, da su oboreni rekordi i u izvozu soje i sojinog i suncokretovog ulja, ali da to ne znači da nema problema.\n„Kod nas se porez naplaćuje kada se kupuje roba za izvoz, a vraća se izvoznicima 15 dana po ostvarenom izvozu. Međutim, kod žita se radi o terminskom trgovanju i kupovini robe nekoliko meseci unapred i taj način obračuna poreza smanjuje naš izvoz za negde oko 20 odsto“, tvrdi Saković.\nOn smatra da je Srbiji „više deklarativno nego stvarno stalo do izvoza“, ilustrujući to uvođenjem raznih taksi i nameta na izvoz robe domaćeg porekla, što poskupljuje izvoz i čini izvoznike manje konkurentnim na međunarodnom tržištu.\n„Mi Dunavom izvozimo oko 80 odsto ukupnih količina naše robe, a imamo problem sa plovnim putem, zimi je to led, a leti nizak vodostaj“, rekao je on.\nZbog toga je, kako je naveo Saković, potrebno pronaći nove pravce izvoza, ocenivši da je „usko grlo“ železnica, te da bi trebalo nešto uraditi da se taj deo popravi.\n„Taj izvoz je samo skoncentrisan na zemlje okruženja, gde ne možemo da plasiramo više od 400.000 tona. Postavlja se pitanje šta sa onih 800.000 tona ukoliko ne dođe do izjednačavanja izvozne i domaće cene“, upitao je Saković.


Vreme 1285 - Grcka: Rekordna turisticka sezona\nREKORDAN PRILIV TURISTA I IMIGRANATA: Sirijske izbeglice stižu na grčko ostrvo Kos iz turskog grada Bodruma\nGrčku bi ove godine po prvi put moglo da poseti više od 25 miliona turista. Za konstantan rast grčkog turizma ima više razloga\nUprkos ekonomskoj krizi i političkoj nestabilnosti poslednjih nekoliko godina, grčki turizam ima uzlazni trend. Nakon blagog pada 2012. godine, možda najteže po pitanju ekonomske, socijalne i političke situacije, broj turista se sukcesivno svake godine povećava. Tako je 2014. Grčku posetilo rekordnih 24,5 miliona turista.\nI 2015. bi po svemu sudeći mogla da bude godina rekordna za grčki turizam, uprkos političkoj neizvesnosti, iscrpljujućim pregovorima levičarske vlade sa zapadnim kreditorima, referendumu, kontroli kapitala i opasnosti od izbacivanja Grčke iz evrozone. Prema svim dostupnim podacima, Grčku bi do kraja sezone moglo po prvi put da poseti preko 25 miliona turista.\n"Dobar dan se po jutru poznaje", kažu i Grci, pa je tako 2015. godina bila dobra od prvog dana, kada je putnički saobraćaj na atinskom aerodromu uvećan za čitavih 26,5 odsto. Već u prvih sedam meseci 2015. godine došlo je do porasta od 6,5 odsto turista. Manjih stagnacija i otkazivanja aranžmana je bilo u vreme privremenog zatvaranja banaka, kad je nametnuta kontrola kapitala za grčke građane (ali ne i za nosioce stranih bankovnih kartica), ali je posle 12. jula i potpisivanja novog kompromisnog sporazuma turistički promet bukvalno procvetao. Premašena su i najoptimističkija predviđanja, jer su stranci masovno počeli da pristižu i na taj način su "glasali za Grčku uprkos krizi", kako kaže Andreas Andreadis, predsednik Udruženja grčkih turističkih preduzeća. "Ovo je godina apsolutnih rekorda za Grčku", izjavila je i portparolka nemačkog TUI-ja Ketrin Libel.\nSTUB PRIVREDE: Turizam je zapravo grčka teška industrija. Ubrizgava u ekonomiju godišnje oko 15 milijardi evra svežeg novca i njegov ukupan uticaj (direktan i indirektan) na formiranje grčkog BDP-a dostiže 45 milijardi evra, ili 25 odsto BDP-a. Oko milion Grka radi u turizmu. Na nekim od najpoznatijih grčkih ostrva, kao što su Mikonos, Santorini ili Rodos, stanovnici uživaju veoma visok životni standard, dok reč kriza ne postoji u njihovom svakodnevnom rečniku. U mnogim regionima turizam pomaže poljoprivredu, jer turisti u potrazi za kvalitetnom hranom kupuju domaće proizvode, kao što su feta made in Greece, maslinovo nerafinisano ulje ili grčki jogurt, ali jednim delom nastavljaju da ih kupuju i kada stignu kući (grčka pavlaka je, tako, naročito popularna u Americi poslednjih godina).\nGlavni kupci grčkih turističkih proizvoda su Britanci i Nemci, kojih tradicionalno svake godine ima 2,5 miliona, a za njima na prilično velikom odstojanju dolaze Italijani. Za Austrijance je Grčka već dvadesetak godina turistička destinacija broj jedan. Poslednjih nekoliko godina otvorila su se nova tržišta za grčki turizam, tako da u zemlju stiže sve više turista iz Turske, Rusije i sa Balkana (najbrojniji su Srbi i Bugari), a sve više dolaze istočni Evropljani, Izraelci i Kinezi.\nRegija koja prima najveći broj posetilaca je svakako Centralna Makedonija sa Solunom, Halkidikijem, Katerinijem, Olimpom, Pelom, Verginom i Svetom Gorom kao glavnim destinacijama koje posećuje oko šest miliona turista godišnje. Rusi su doskora smatrani za najbolju klijentelu kada je reč o potrošnji, ali nakon "pika" koji su dosegli 2013. godine, kada je Grčku posetilo 1,3 miliona ruskih turista, njihov broj je pao za 50 odsto, uglavnom zbog "ukrajinske krize" i slabljenja rublje. Nasuprot tome, broj američkih i britanskih turista raste, pošto su, kako je izjavila portparolka najveće britanske turističke organizacije (ABTA), "cene pale kao posledica krize, a funta je jaka u odnosu na evro".\nZA SVAKOG PONEŠTO: Nije teško da se shvati zašto Grčka uprkos krizi u turizmu beleži rast od prosečno 9,6 odsto godišnje, daleko veći od drugih mediteranskih zemalja: Grčka se nalazi na raskrsnici tri kontinenta sa ukupno 14.800 kilometara obale (ima najdužu obalu u Evropi), sa oko 3000 ostrva (od kojih su samo 227 naseljena), sa neverovatnim geografskim, prirodnim i kulturnim raznolikostima i sa prosečno 290 sunčanih dana godišnje, visokim letnjim temperaturama vazduha i mora.\nGrčka je zapravo svet u malom, sa najraznolikijim ostrvima čiji pejzaži variraju od afričkih pustinja do alpskih planina u kombinaciji sa morem. Ali isto toliko koliko turiste privlače živopisna grčka ostrva sa belim kućama koje kao da vise sa stena, privlači ih i raznolika grčka kuhinja koja objedinjuje balkansku, mediteransku i istočnjačku. Naravno, i za one koji traže nešto više od hrane, plivanja i sunčanja, postoji i veoma buran noćni život, a za ljubitelje antičkih spomenika i vizantijskih manastira Grčka je neiscrpna riznica prepuna neistraženih blaga i pitoresknih sela sa neprekinutom i živom istorijom i tradicijom.\nKada se svemu tome doda veliki pad cena od 2010, ali i politička nestabilnost koja muči tradicionalne grčke konkurente na Mediteranu, kao što su Tunis, Egipat, a u poslednje vreme Turska, lako je objasniti uzlet grčkog turizma.\nČini se čak da je i negativna propaganda jednog dela nemačke štampe na račun Grčke išla u korist grčkom turizmu, jer je veliki broj Nemaca hteo baš zato izbliza da upozna Grčku i te "lude Grke koji glasaju za levicu i prkose čitavom svetu".\nUprkos stotinama imigranata, uglavnom iz Sirije, koji svakodnevno stižu na ostrva Istočnog Egeja, Grčka se ipak tretira kao bezbedna destinacija. Bez obzira na dugogodišnju krizu, njena infrastruktura funkcioniše, postoji sloboda i velika tolerancija prema "drugačijem i različitom" (Grčku, na primer, smatraju za najprijateljskiju zemlju u regionu prema gej populaciji, a čuveni Mikonos je njihova "meka"), a mlađe generacije Grka uče po dva strana jezika u školama tako da je komunikacija bitno olakšana u odnosu na sedamdesete i osamdesete.\nPresudan faktor za ovoliku navalu turista je ipak kombinacija cene i kvaliteta, jer kako kaže jedan predstavnik britanske ABTA: "Grčka danas pruža neverovatnu vrednost za male pare." Ili, kako to kaže grčki nobelovac Odisej Elitis: "Ako raščlaniš Grčku na elemente, dobićeš maslinu, vinovu lozu i brod. Što znači da sa ta tri elementa možeš opet i da je sastaviš."


Bolnicama u RS u ovoj sedmici prijavljeno je 28 obolelih od teške akutne respiratorne infekcije (SARI), podaci su Instituta za javno zdravstvo RS.\n– U protekloj nedelji, nisu nam prijavljeni smrtni SARI ishodi. U 47. nedelji u IJZ RS testirana su dva ILI uzorka, od kojih nijedan nije bio pozitivan na viruse gripa. Zbog većeg boravka u zatvorenom prostoru i mestima gde borave veće grupe ljudi, neophodno je primenjivati mere lične, a posebno respiratorne higijene kao i higijene prostora u kojem živimo i radimo. Pored redovnog pranja ruku toplom vodom i sapunom, pokrivanja usta maramicom prilikom kihanja i kašljanja, jako je važno često provetravati prostorije – kažu u IJZ RS.


Premijer Orešković podržao Karamarka\nTihomir Orešković, hrvatski premijer\nHrvatski premijer Tihomir Orešković u petak je, 27. maja, uoči telefonske sjednice Vlade na kojoj se odlučuje o smjeni prvog potpredsjednika Tomislava Karamarka, rekao da vicepremijer ima njegovu podršku.\nOrešković je rekao da institucije treba da se izjasne o slučaju Karamarka čiju je smjenu zbog sukoba interesa zatražila opozicija a podržao je i lider Mosta Božo Petrov drugi potpredsjednik Vlade, prenijela je Hina.\nKaramarkov opoziv traži opoziciona Socijaldemokratska partija koja smatraju da je zbog poslovne povezanosti firme Drimia njegove supruge Ane, s firmom konsultanta MOL-a Josipa Petrovića, u sukobu interesa.\nLider Mosta nezavisnih lista Božo Petrov rekao je u četvrtak, da su, na njegov prijedlog, poslanici, ministri i članovi Nacionalnog vijeća Mosta odlučili da u Saboru glasaju za opoziv šefa HDZ-a s mjesta potpredsjednika Vlade zbog političke odgovornosti.\nOrešković je rekao da je svjestan da Petrov, koji je takođe potpredsjednik vlade, traži smenu Karamarka, ali dodao da ne treba negirati institucije.\n"Karamarko će imati moju podršku. Evo, danas slavimo 25 godina Oružanih snaga Republike Hrvatske, naši su se branitelji borili za demokratiju i mislim da su temelj svake demokratije ustav, zakoni i institucije. Mislim da treba da dopustimo institucijama da rade svoj posao i da donesu odluke", istakao je Orešković novinarima poslije svečane akademije povodom godišnjice.