Od danas se kriptovalute mogu kupovati dinarima - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Od danas se kriptovalute mogu kupovati dinarima\nOd danas se kriptovalute širom sveta mogu kupovati i dinarima, putem digitalne platforme za elektronsku trgovinu kriptovalutama xCalibra, koja je počela s radom u Srbiji.\n0Piše: Danas Online 20. juna 2019. 15.03\nOsnivač i direktor xCalibra digitalnih menjačnica Stiven Kajns kaže da je Srbija prepoznata kao perspektivno tržište zbog čega je odlučeno da dinar bude prva valuta na menjačnici kojom će kriptovalute moći da se kupuju direktno.\n„U Srbiju nas je privukla snažna razvojna zajednica i podrška vlade digitalizaciji. Srbija se pridržava globalnih finansijskih standarda i istovremeno ostaje fleksibilna za prihvatanje inovacija. Otvaranjem ove menjačnice omogući će se veća dostupnost digitalnih valuta u Srbiji i smanjiti troškovi srpskim korisnicima,“ rekao je Kajns.\nOn veruje da će blokčejn (blockchain) tehnologija uticati na naše živote na isti način na koji su pametni telefoni i Internet promenili našu svakodnevicu, čemu naročito doprinosi, kako kaže, program digitalizacije Vlade Srbije.\n„Srbija ima priliku da bude lider sa svojim snažnim razvojnim veštinama i vladinom podrškom za digitalizaciju. xCalibra želi da pomogne srpskoj zajednici da bude aktivni deo avangarde razvoja blockchaina, podstičući programere u proizvodnji digitalnih sredstava koja pomažu ekonomiji,“ poručio je Kajns.\nNikola Mićić, direktor firme Berzex, koja se bavi platnim sistemom i omogućava kupovinu i prodaju kriptovaluta dinarima, bez posrednika u transakciji, kao strateški partner menjačnice xCalibra, smatra da Srbija ima potencijal da postane vodeći hub za ovakav vid poslovanja u ovom delu Evrope.\n„Ovim putem pozdravljam nastojanja da se donese regulativa, koja je već u proceduri Komisije za hartije od vrednosti Srbije, koja nastoji da uvede zakonske okvire u vezi sa blockhcain i kripto projektima. Na ovaj način, moći ćemo da privučemo investicije, koji sve više idu ka blockchain tehnologiji i kriptovalutama, ali i da stimulišemo srpske preduzetnike da razvijaju svoji biznis u ovoj sferi“, rekao je Mićić\nDigitalnu platformu xCalibra više od godinu dana razvijalo je nekoliko blockchain kompanija, među kojima je najznačajniji srpski start-up „Balkaneum“. Za sada se na ovoj digitalnoj menjačnici može trgovati kriptovalutama Bitcoin i Ethereum, kao i Safex Cash i Safex Token, digitalne valute koje se razvijaju u Srbiji. U skorijoj budućnosti očekuje se listiranje i novih kritpovaluta čiji projekti imaju svetski potencijal i inovativnu tehnologiju.\nOva menjačnica osmišljena je s vizijom da postane vodeća platforma za trgovinu digitalnim valutama u svetu, zbog čega je infrastruktura kreirana da podrži i institucionalne trgovce koji zahtevaju najviše performanse i standarde. Do kraja godine očekuje se desetine hiljada novih korisnika koji će putem ove menjačnice ući u svet kriptovaluta na jednostavan način.\nblokcein tehnologija, dinari, kriptovaluteBeograd


Henkel investira 7,5 miliona evra - Prozori + Vrata\nNovosti Henkel investira 7,5 miliona evra\nKompanija Henkel uložila je u proteklih deset godina 130 miliona evra, a u narednih nekoliko meseci planira nove investicije u vrednosti od 7,5 miliona evra. Predsednik „Henkel-a“ za centralnu i istočnu Evropu Ginter Tumser rekao je danas na konferenciji za novinare da je veoma zadovoljan rezultatima poslovanja te kompanije u Srbiji, dodajući da je ostvaren trostruko veći priohod nego što je prvobitno planirano.\nOn je naveo da kompanija ima 32 proizvodna centra sa 9.000 zaposlenih, a da je fokus poslovanja uglavnom na adhezivima, potom detedžentima, ali i kozmetičkim preparatima.\nTumser je Tanjugu rekao da je Henkel zadovoljan poslovanjem na našem tržištu, budući da se pojavio u trenutku kad nije bilo tako jasno da će se postići uspeh sa takvom proizvodnjom.\nZa ovih deset godina smo uspeli da utrostručimo proizvodnju i osnujemo dva velika prozvodna centra, odnosno fabriku u Kruševcu, a nakon toga i grinfild investiciju u Inđiji.\nkazao je on, dodajući da očekuje da će ta kompanija ubuduće ostvarivati još bolje rezultate.\nPredsednik „Henkela Srbija“ Georg Grasl rekao je da će se narednih meseci investirati 7, 5 miliona evra u dva nova projekta u Kruševcu i da će biti otvoreno oko 30 novih radnih mesta u prvoj polovini naredne godine.\nOve godine investiraćemo 7, 5 miliona evra namenjenih za dve investicije. Prva se odnosi na ‘bref tornado’ koji će se proizvoditi u novom postrojenju u Kruševcu, a drugi projekat će biti finalizovan do marta i planira se izvoz u zemlje centralne Evrope.\nPodsećajući da se glavni proizvodni centar nalazi u Kruševcu i da se roba isporučuje za 55 miliona potrošača u regionu, Grasl je precizirao da je u pitanju 15 regionalnih i evropskih tržišta. U druge zemlje, pre svega u Bosnu i Hercegovinu, Bugarsku, Albaniju i Crnu Goru izvozi se, kako je kazao, 75.000 tona, tačnije 44 odsto proizvodnog programa, a najveći deo prihoda ostvaruje se od deterdženata i kućne hemije, a potom i od adheziva.\nDrugi projekat, koji je planiran u Kruševcu početkom naredne godine, odnosi se na primenu nove tehnologije u proizvodnji. Kompanija „Henkel“ je 2002. kupila nekadašnju fabriku deterdženata „Merima“ u Kruševcu.\n„Henkel“ je sproveo brojne projekte u cilju modernizacije proizvodnje unapredjujući proizvodne procese, uvodeći nove tehnologije za odživi razvoj, rečeno je na konferenciji. Kompanija posluje u tri oblasti – deterdženti i kućna hemija, kozmetički preparati i adhezivi, a zapošljava 47. 000 ljudi. Prošle godine je ostvarila profit od 2, 3 miliijarde evra na globalnom novou.\nPrethodni tekstPrestala obaveza plaćanja 138 parafiskalnih nameta\nSledeći tekstSIEPA organizuje sajam posvećen prehrambenim firmama i proizvođačima nameštaja\nBAU 2017 – Postavljeni novi rekordi


Pastor: Opozicija praktično ne postoji | Autonomija\nPastor: Opozicija praktično ne postoji\n"Rasprava koja se vodila posle ekspozea je bila dosta 'malokrvna'"\n„Četvrti put sam slušao premijerski ekspoze u nedelju i mogu da kažem da je ovaj poslednji bio najsveobuhvatniji, najdetaljniji program koji je skicirao trenutnu situaciju i one korake koje moramo učiniti. Odredio je rokove za usvajanje zakona, odnosno za određene mere koje se moraju preduzeti” – izjavio je Balint Pastor, šef poslaničke grupe Saveza Vojvođanskih Mađara (SVM) u republičkom parlamentu ocenjujući program Aleksandra Vučića.\nPastor je dodao: u ekspozeu je najviše reči bilo o privredi, zahvaljujući čemu tačno znamo šta će Vlada uraditi tokom predstojećih meseci. „U Mađarskoj i drugim evropskim državama je obaveza vlade da pre početka parlamentarnog zasedanja podnese plan usvajanja zakona. To bi se trebalo uvesti i u Srbiji” – rekao je Pastor.\nPastor je ocenio da je rasprava koja se vodila posle ekspozea bila dosta „malokrvna”. „Rasprava je bila kratka i bilo je primetno da opozicija praktično ne postoji. Poslanici Lige Socijaldemokrata Vojvodine su na primer glasali na tri različita načina. Nova Demokratska Stranka je pokušala da se ponaša konstruktivno, a Demokratska Stranka se pravila kao da je ona jedina prava opozicija novoj Vladi. Taj stav pokušava pokazati na način da povremeno njeni poslanici izgovaraju prilično grube rečenice” – rekao je Pastor.\nŠef poslaničke grupe je naglasio: ne seća se situacije da je pred skupštinom masa od više hiljada ljudi čekala formiranje nove Vlade kao što je to bio slučaj u nedelju. Pastor je mišljenja da građani imaju jako velika očekivanja. „Velika su očekivanja i vojvođanskih Mađara. Država je u veoma teškoj ekonomskoj situaciji i ukoliko se ne preduzmu nepopularne mere koje su predstavljene u ekspozeu, lako bi mogla bankrotirati” – naglasio je Balint Pastor.


U severnoj italijanskoj pokrajini Lombardija, koja važi za "lokomotivu" italijanske industrije, od 22. oktobra uvodi se policijski sat, kao krajnja mera da bi se suzbilo širenje zaraze covidom-19.\nUvođenje ovako oštrih mera ograničenja u najrazvijenijoj industrijskoj regiji Italije, Lombardiji, mnoge građane je uznemirilo, a u javnosti se spekuliše da će slične mere, ukoliko se ne zaustavi brzo širenje covida-19, biti uvedene i u ostalim delovima Italije, prenosi Tanjug.\n- Treba uzeti u obzir mogućnost da se policijski sat tokom noći uveden i u drugim gradovima, kao sto je Rim ili Napulj, i u svim onim delovima zemlje gde epidemiološka situacija može da se pogorša mnogo i brzo. Činimo sve što je neophodno i moguće da bismo izbegli uvođenje karantina u vreme Božića. To bi bio težak problem za privredu i škole - rekao je za agenciju Ansa član Naučno-tehničkog komiteta Lombardije, Fabrizio Preljasko.\nVlada premijera Đuzepe Kontea uporno odbija mogućnost uvođenja novog karantina na celoj nacionalnoj teritoriji, iz najmanje dva razloga: privreda ne bi mogla da podnese nove mesece nerada, a pitanje je i da li bi građani mirno prihvatili ponovno ograničavanje slobode kretanja.\nUmesto karantina, uvode se parcijalne mere ograničenja, a lokalnim vlastima data je dozvola da, gde je potrebno, nametnu takozvanu "crvene zone".\nBelgija uvodi najstrože restriktivne mere?\nBelgija bi mogla da se vrati na najstroži model karantina ukoliko ne dođe do smanjenja obolelih od korona virusa, rekao je danas Iv van Letem, jedan od glavnih belgijskih virusologa.\n- Možda ćemo morati da razmotrimo još restriktivnije mere nego sadašnje, koje bi bile poput onih iz marta i aprila - rekao je Van Letem za list "Poslednji čas".\nVan Letem, koji se obraća skoro svakog dana na konferencijama povodom Kovid 19, rekao je da jedino vakcina ili efikasan lek mogu da zaustave pandemiju, preneo je Rojters.\nMinistar zdravlja Frank Vanderbruk je rekao u nedelju da su Brisel i južni deo Valonije bili na "ivici cunamija", sa situacijom daleko gorom nego bilo gde u Evropi, prenosi Tanjug.\nBelgija ima 11 miliona stanovnika, a u ponedeljak je imala 7.876 novozaraženih korona virusom.\nIrska u potpunom karantinu\nIrski premijer Majkl Martin potvrdio je u ponedeljak povratak te zemlje na najviši nivo restrikcija u borbi protiv korona virusa, koji će trajati šest nedelja, što je čini prvom zemljom u Evropi koja se vraća u potpuni karantin.\nNivo ograničenja vezanih uz covid-19 podiže se sa 2, koji je važio do danas, na najvišu nivo (5), potvrdio je Martin.\nMere koje počinju od srede u ponoć među najstrožima su u Evropi, a obuhvatiće zatvaranje maloprodaje, osim za osnovne potrepštine, ograničavanje putovanja građana do pet kilometara od njihovih domova, a restorani i pabovi imaće samo dostavu.\nŠkole će ostati otvorene, a nastaviće se i građevinski radovi. Hoteli mogu da ostanu otvoreni, ali samo za nužne poslove, piše Index.hr.\n- U nastojanju da suzbijemo virus uveli smo ono što je verovatno najstroži evropski režim - rekao je Martin u televizijskom obraćanju, dve nedelje nakon što je odbacio tada iznenađujući apel zdravstvenih službenikaa da se pređe na nivo 5, a ministri se prvi put usprotivili njihovim preporukama.\n- Vlada je odlučila da su dokazi o potencijalno teškoj situaciji koja će nastati u narednim nedeljama sada prejaki - rekao je Martin.\nTeže pogođena Severna Irska prošle nedelje zatvorila je škole na dva, a restorane na četiri nedelje, iako je većina prodavnica i dalje otvorena. U Velsu su građani pozvani da ostanu dve nedelje kod kuće.\nIzlazne ankete: Šin Fejn najveći dobitnik izbora u Irskoj\nITALIJA UVODI NOVE MERE RESTRIKCIJE Skraćuje se radno vreme kafića, zabrana privatnih zabava...


JUTA: Ima opravdanih, ali i nerealnih zahteva prilikom realizacije zamenskih putovanja - Boom93\nJUTA: Ima opravdanih, ali i nerealnih zahteva prilikom realizacije zamenskih putovanja\nDirektor Nacionalne asocijacije turističkih agencija Srbije (JUTA) Aleksandar Seničić rekao je danas da ima opravdanih, ali i neopravdanih i nerealnih zahteva u realizaciji zamenskih putovanja.\n„Bilo je agencija koje su za isti aranžman tražile doplatu što ne sme da se radi i JUTA je svim agencijama poslala uputstvo šta ne sme da se radi“, rekao je Senčić za Betu, povodom tvrdnji Nacionalne organizacije potrošača Srbije (NOPS) da su „brojni potrošaci nezadovoljni načinom na koji se realizuju njihova zamenska putovanja“.\nNOPS je u saopštenju naveo da gradjani koji su uplatili putovanja za 2020. godinu i zbog pandemije nisu iskoristili aranžman tvrde da im sada agencije nude manje kvalitetne od onih koje su platili, a neretko im se traži i doplata.\nVlada Srbije je prošle godine donela uredbu da gradjani mogu za uplaćene aranžmane ove godine da izaberu nove ili traže vraćanje novca od 1. januara 2022. godine.\nSeničić je rekao da ima i neopravdanih primedbi jer su neki putnici tražili da im se prizna ista cena aranžmana uplaćenog za vansezonu u novom terminu u sezoni ili da im se obezbedi letovanje u hotelu koji je u medjuvremenu zatvoren.\nOn je rekao da inspekcija kontroliše poslovanje agencija i rešava probleme „na licu mesta“, a da je „bilo i kažnjavanja“, ali je broj inspektora mali, 70-80 u odnosu na 250 agencija i oko 700 subagenata.\nDo sada je, prema njegovim rečima, oko 45 odsto onih koji su uplatili rezervacije za turistička putovanja u 2020. godini iskoristilo zamenske vaučere i aranžmane, a da ostali još nisu i da se procenjuje da ti aranžmani vrede 10-20 miliona evra.\nVeliki problem će, prema njegovim rečima biti i to što je realizovano samo dvadesetak odsto „djačkih“ putovanja.\nAgencije će, kako je rekao, na jesen znati veličinu problema u poslovanju kada ih hotrlijeri budu obavestili da li će vratiti uplaćen novac kako bi ga one vratile putnicima.\n„Ako hotelijeri ne budu vratili novac teško će to moći da učine agencije iz svojih sredstava jer je nemoguće za tri meseca zaraditi da bi se pokrili troškovi za godinu i po dana koliko nisu radile“, rekao je Seničić.\nDodao je da država nije pomogla agencije već amo radnike preko minimalnih zarada kao i za ostale firme i da njihivu prihodi nisu veliki za period u kome rade.\nDirektor agencije „Plana turs“ Milan Vasić rekao je da je ta agencija zadržala iste cene i popuste za aranžmane koji su uplaćeni 2020. godine, a iskorišćeni ove godine.\n„Nismo imali problema oko korišćenja zamenskih putovanja osim ako se putnici nisu javili na vreme da ih izaberu, pa su pušteni u prodaju“, rekao je Vasić.\nIstakao je da je putnicima, kojima je novi izabrani aranžman bio jeftiniji, ostavljena mogućnost da ostatak iskoriste za novo putovanje.\nVasić je ocenio da 90 odsto agencija neće moći da vrati putnicima novac posle 1. januara 2022. godine ako im grčki hotelijeri, kojima je uplaćeno najviše aranžmana, ali i drugi, ne vrate novac.\n„Ostaje da se vidi da li će grčki hotelijeri promeniti odluku ili odložiti rok vraćanja novca“, rekao je Vasić.\nOznakeAleksandar Seničić direktor Nacionalna asocijacija turističkih agencija Srbije Srbija turisti YUTA Zahtevi\nMajić: Pravosudje je potupno marginalizovano, po pravdu se ide kod sultana\nŠekler: Skok broja zaraženih očekivan, ignorišemo postojanje epidemije


0\tJuly 27, 2019 7:24 pm\nOvo su američke države sa najvećom stopom razvoda tokom 2021.godine\nOcekuje se da ce se u narednoj deceniji nedostatak kamiondzija u Sjedinjenim Americkim Drzavama vise nego udvostruciti. Transportna industrija ima poteskoca da zameni stare vozace i da regrutuje sto vise zena.\nDeficit vozaca u 2018.godini porastao je na 60.800, sto je povecanje od 10.000 u odnosu na godinu ranije, pokazuje studija americkog udruzenja za transport (American Trucking Association). Ocekuje se da ce se deficit vozaca u ovoj godini (2019) blago smanjiti, jer je trgovinski rat izmedju SAD i Kine umanjio potraznju za transportnim uslugama i nakon sto su transportne kompanije povecale plate kako bi privukle nove radnike.\nTrgovinski rat i povecanje plata ne mogu biti trajno resenje, zamena starih vozaca postaje sve teza na uskom trzistu rada, rekao je Bob Costello, poznati ekonomista u transportnoj industriji. Nedostatak je posebno izrazen kada su u pitanju vozaci na duge relacije, gde je prosecna starost 46 godina, a vozaci su na putu po nekoliko sedmica.\nAmerican Trucking Association (ATA) procjenjuje da ce za deset godina deficit profesionalnih vozaca kamiona dostici cifru od cak 160.000 pozicija.\nPored povecanja plata, kompanije koje se bave transportom pokusavaju da regrutuju vise zena, mladih i bivseg vojnog osoblja. Zene cine manje od 7% vozaca, a industrija se trudi da novim tehnologijama ucini zivot vozacima kamione laksim za i udobnijim.\nATA sa sedistem u Arlingtonu zalaze se da regulatorna tela spuste starosnu granicu za komercijalne vozace za tri godine, sa 21 na 18.godina. Smanjenje starosne granice povecalo bi broj kandidata i omogucio mladim ljudima da direktno iz srednje skole izaberi karijeru vozaca umesto da biraju drugu industriju, kao sto je gradjevinarstvo.\nZakonodavci najavljuju novi paket pomoći koji neće obezbediti stimulusne čekove od $1200 0


Vila Antula, Lassi - Kefalonija | Globo Tours Zrenjanin\nVila Antula se nalazi u turističkom mestu Lassi, i nalazi se na samoj obali. Od centra Lassi-ja je udaljena oko 150 metara, a od glavnog grada Kefalonije Argostolija je udaljena nepunih dva kilometara.\nU neposrednoj blizini ove predivne vile se nalazi supermarket, mnoštvo restorana i kafića, rent a car, prodavnica suvenira…. Sam kompleks vile „ANTULA“ poseduje ogromno dvorište sa puno zelenila, cveća, letnjikovcem, ljuljaškom, toboganom za decu, i ležaljkama za odmor i sunčanje, zidani roštilj, i prostor za ručavanje u prirodi sa velikim drvenim stolom i klupama. Parking prostor je obezbedjen za sve naše putnike u okviru kompleksa vile „ANTULA“.\nSa prednje strane vile, takodje se nalazi lepo uređeno dvorište sa stazom koja vodi do plaže, koja se nalazi ispred same vile. Prelepa uvala na kojoj je smeštena peskovita plaža sa laganim ulaskom u vodu. U dvorišnom delu kuće se nalazi tuš tako da se gosti mogu istuširati pre povratka u sobe. Prelepa priroda, blizina mora, blizina centra mesta, kao i glavnog grada, udobnost, mir i konfor koji pruža ova u pravom smislu reči vila, učiniće Vaš odmor, odmorom iz bajke.\nPreporučujemo vilu „ANTULA“ porodicama sa decom, parovima, kao i pojedincima.\nVila ANTULA Kefalonija cenovnik\nKEFALONIJA-program za 13.06. i 21.09.


VUČIĆ O PROTESTIMA: Nećemo dozvoliti nikakvo nasilje na ulicama! | Ekspres.net\nVUČIĆ O PROTESTIMA: Nećemo dozvoliti nikakvo nasilje na ulicama!\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić poručio je, govoreći o najavljenom protestu "1 od 5 miliona" koji su zakazani za danas, da država neće dozvoliti nikakvo nasilje, kao i da će on biti na svom radnom mestu.\n"Neće danas biti ništa na protestima. To u poslednjih sedam godina neće biti najveći politički skup. Nadam se da će razumeti potrebu da razgovaraju u parlamentu. Neće postići ništa sem vike, dreke i buke. Drugačije mišljenje je bogatstvo i nemam problem što će danas na skupu biti nekoliko hiljada ljudi koji će izneti svoj stav", izjavio je Vučić gostujući na jutarnjem programu TV Pink.\nZabrane za odbornike\nVučić se osvrnuo i na jučerašnje ulaske odbornika SNS po opštinama i gradovima u Srbiju, uključujući i opozicione opštine, poput Paraćina i Starog grada, štose dogodilo oko pet sati ujutro.\n"Žao mi je što su primenjivali silu na odbornike u Starom gradu. Poslali su huligane i batinaše da ih nasilno izbace. Ti odbornici nisu nikoga ugrožavali, a nasilno su izbačeni. Naši poslanici i odbornici sede i čuvaju institucije. Ti ljudi pokazaju da se demokratskim putem suptrostavljaju nasilju. Izbacuju odbornike, legalno izabrane predstavnike građana, jer ne mogu da trpe da ti ljudi sede na mestu na kojem su izbrani. To je slika i prilika njihove vlasti", rekao je predsednik i dodao da je lideru Dveri Bošku Obradoviću dozvoljeno kao poslaniku da uđe u Skupštinu i naglasio da je Boško sinoć imao plan da uđe u Skupštinu i započne štrajk glađu.\nVučić je dodao da ga brinu motke koje su pronađene u osnovnoj školi Drinka Pavlović, a policija je izašla na lice mesta po dojavi potvrdio je Vučić.\n"Očigledno je to trebalo da služi za napad na lidere SZS, kako bi se predstavili kao žrtve", rekao je Vučić.\nVučić je rekao da su za njega ove slike od jutros i palice upozorenje, ali takođe i da ne veruje da će se danas na protestu nešto dogoditi.\n"Nećemo dozvoliti nikakvo nasilje danas. Neki su najavili i štrajk glađu u Skupštini, ali su ih neki drugi ljudi preduhitrili i čuvaju institucije. Ali, oni to ne razumeju pošto su naučili sve na silu i ponašaju se kao do 2012, da tuku, maltretiraju i sklanjaju svakog ko drugačije misli ", rekao je Vučić.\nNa protestima opozicije u Vladičinom Hanu, kaže, bilo je četvoro ljudi, u Novom Sadu 500 ljudi, a u Nišu najmasovniji skup okupio je 800 ljudi.\n"Ja više ljudi okupim tokom posete nekom selu, a kamoli u centru grada. Pogrešio sam jer smo dopustili da ne govorimo o brojevima, a lagali su nas. Sada više nema laganja, brojimo. Kod nas niko nije uhapšen, dok je recimo 8.000 privedeno u Francuskoj. Ovo pokazuje da je Srbija zaista demokratska zemlja. U opštini Stari grad na vlasti je Marko Bastać koji bi da glumi mnogo jakog tipa, a nije sasvim sam. U Paraćinu i u Šapcu su takođe na vlasti i tamo je veliki pritisak! Naši poslanici su celu noć sedeli u Skupštini Srbije i čuvali instituciju Parlamenta", rekao je Vučić.\nPredsednik je rekao želi da gradi pristojnu Srbiju, kao i da je uvek spreman da sasluša narod i popravi sve što se popraviti može i da zato poziva ljude da dođu 19. aprila i pokažu, bez ikakvih trikova, da se Srbija zalaže za mir i nenasilje.\n"Kada sam krenuo u kampanju Budućnost Srbije, znao sam da imamo veću podršku kao i oni. Ljudi su siti, reaguju, oni neće nasilje, i na tom velikom skupu preneću ljudima naš program za budućnost. Radim i borim se sa svojim timom za Srbiju, gotovo bez dana odmora i uradili smo nešto. Sam sam otvorio nekoliko fabrika širom Srbije, mnogo toga se promenilo", rekao je Vučić.\nKosovo važnije pitanje\nKaže da Srbiju očekuje mnogo problema, po pitanju KiM i ekonomije.\n"To su važnija pitanja od pitanja šetnje onih koji imaju jedva deset odsto podrške građana Srbije. Ako će ta manjina da hara po Srbiji, onda imamo mnogo veći problem nego što je mislio", rekao je Vučić i podsetio na hapšenje Radovana Karadžića i protest 2008. kada se okupilo oko 15.000 građana.\n"Zaustavili su nas kod Doma omladine, počeli da tuku, poslali žandarmeriju i brigadu. Tukli su mene, Kokezu i ubili Ranka Panića. Ubili su ga samo jer je šetao trasom kojom oni danas šetaju bez prijavljenog skupa. Oni policiju i ne vide! Pričaju bajke i pozivaju na državni udar. Srbija mora da pokaže toleranciju, ali ne i prema nasilju. Nećemo ih ometati u povicima, usklicima, psovkama, ali u nasilju hoćemo", napominje predsednik.\nbeograd ekonomija nasilje Aleksandar Vučić kosovo srbija štrajk radovan karadžić policija huligani Boško Obradović protesti miting predsednik opština stari grad Marko Bastać ulice predsednik Srbije odbornici stari grad štrajk glađu palice andrićev venac Savez za Srbiju Budućnost Srbije 1 od 5 miliona rejting rejting stranaka Drinka Pavlović politički skup tolerancija


Novi prostori Centra za rani rast i razvoj djece iz Foče,08.09.2011.\nNa poziv opštine Foča predstavnici Ombudsmana za djecu RS kancelarija u Foči dana 08.09.2011.godine prisustvovali su otvaranju igraonice za djecu u Brodu na Drini, pri Centru za rani rast i razvoj djece Foča.\nNaime, opština Foča i UNICEF su zajedničkim finansijskim sredstvima rekonstruisali po jednu prostoriju u područnim školama u Brodu, Popovom Mostu i Miljevini za potrebe Centra za rani rast i razvoj djece iz Foče.\nSvečanost je održana u OŠ''Veselin Masleša'' područna škola Brod na Drini, kojoj je, pored ostalih, prisustvovala i direktorica UNICEF-a za BiH Florence Bauer.\nCilj otvaranja centara jeste da se, kroz rad i obuku djece i roditelja, postiže i unapređuje kvalitet života. Ova populacija na raspolaganju treba imati efikasne usluge socijalne i zdravstvene zaštite, socijalizacije djece i adekvatno obrazovanje zagarantovano zakonima i konvencijama o dječijim i ljudskim pravima.


Chakrabarti sa Zvizdićem, Bevandom i Šarovićem: Spremnost da se poveća obim investiranja u BiH\nObjavljeno: 07.05.2019. u 20:08\nPredsjednik EBRD-a Suma Chakrabarti istaknuo je da je godišnji sastanak odbora guvernera EBRD-a izuzetno važan događaj za BiH i za region u cjelini\nPredsjedavajući Vijeća ministara BiH dr. Denis Zvizdić zajedno sa zamjenicima, ministrom finansija i trezora BiH Vjekoslavom Bevandom i ministrom vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH Mirkom Šarovićem, razgovarao je danas u Sarajevu sa delegacijom Evropske banke za obnovu i razvoj koju je predvodio predsjednik EBRD-a Suma Chakrabarti.\nPredsjedavajući Zvizdić je iskazao zahvalnost predsjedniku Chakrabartiju i cjelokupnom timu EBRD-a i rekao da održavanje sastanka EBRD-a u Sarajevu predstavlja veliko priznanje Bosni i Hercegovini. Istaknuo je činjenicu da su ukupna ulaganja EBRD-a, do sada, 2.3 milijarde eura kroz 160 projekata.\nPredsjednik Chakrabarti se zahvalio predsjedavajućem Zvizdiću na velikoj angažovanosti Vijeća ministara BiH na organizaciji Konferencije, kao i na gostoprimstvu i istaknuo da je godišnji sastanak odbora guvernera EBRD-a izuzetno važan događaj za BiH i za region u cjelini. Rekao je da će godišnja Skupština EBRD-a koja se ove godine održava u Sarajevu biti jedinstvena prilika da se grad i zemlja predstave kao mjesto za biznis.\nPredsjednik Chakrabarti je iskazao spremnost da se poveća obim investiranja u BiH u odnosu na ranije godine što je rezultat četverogodišnjeg zajedničkog rada EBRD-a i Vijeća ministara BiH. Naglasio je da je EBRD prijatelj BiH i stavio poseban akcenat na podršku razvoju privatnog sektora, regionalne i evropske integracije i unapređivanje energetske učinkovitosti.\nPredsjedavajući Zvizdić se zahvalio predsjedniku Chakrabartiju na angažmanu EBRD-a u Bosni i Hercegovini i rekao da je rezultat te saradnje veliki broj implementiranih, izuzetno važnih, infrastrukturnih i drugih projekata značajnih za ekonomsku obnovu i razvoj BiH, saopćeno je iz Vijeća ministara BiH.\nGodišnji sastanak odbora guvernera EBRD-a 2019. godine u Sarajevu je jedan od najvažnijih događaja u BiH kojem je prijavljeno prisustvo preko 3000 učesnika, te veliki broj biznismena i investitora iz cijelog svijeta.\nSuma ChakrabartiEBRDVijeće ministara BiH\nPrimanja i imovinaMilan Tegeltija objavio imovinski karton, pročitajte šta posjeduje\nVeliki promašajKalinić pokazao zašto grije klupi u Romi: Mijenjao Džeku i propisno se obrukao\nBIHAMKOprez zbog magle, poledice i odrona\nPrognoza vremenaStiže promjena: Evo kad i gdje se očekuju padavine\nSarajevoSkupština KS danas o utvrđivanju datuma za glasanje o nepovjerenju Vladi\nIzborni zakonHDZ izvrće zahtjeve Evropske komisije: Brisel ne insistira na Ljubiću već na Sejdiću i Finciju


09.04.2021 u 15:01\nFabrika Nideka za razvoj Novog Sada i cele Srbije\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je danas da je dolazak japanske grupacije Nidek, koja će u Novom Sadu izgraditi fabriku pogonskih motora za električna vozila, veliki dan za Srbiju jer će doprineti razvoju tog grada i cele zemlje, kao i da veruje da je to samo početak većeg dolasak japanskih investitora u Srbiju. Vučić je, nakon sastanka sa delegacijom japanske grupacije Nidek korporejšen u Predsedništvu Srbije, rekao da je ta investicija „veličanstveni poklon za Srbiju” i zahvalio svima koji su radili na tome. Naglasio je da je za Srbiju veoma važno što već ima dva japanska investitora, kako je rekao, na malom prostoru, Tojo Tajers u Inđiji i sada Nidek u Novom Sadu, kao i da dolazak japanskih kompanija samo govori o tome koliko je Srbija dobra destinacija za investicije,\n04.04.2021 u 09:25\nZatvorena fabrika za vakcine – pomešali sastojke za „Džonson i Džonson” i Astra Zeneku\nVAŠINGTON – Vlada SAD zaustavila je rad fabrike u Baltimoru, u kojoj je uništeno 15 miliona doza vakcine „Džonson i Džonson”, zbog mešanja komponenti u proizvodnom pogonu u kojem se prave i vakcine Astra Zeneke, preneo je Rojters pozivajući se na Njujork tajms. Kompanija „Džonson i Džonson” navela je u saopštenju da preuzima „punu odgovornost za mešanje komponenti za vakcine u fabrici”. Ne zna se ko će preuzeti upravljanje fabrikom, a američka farmaceutska kompanija nije odgovorila na Rojtersov zahtev za komentar. Njujork post je izvestio da je Astra Zeneka u saopštenju navela da će raditi sa administracijom predsednika SAD Džoa Bajdena da pronađe alternativno mesto za proizvodnju oksfordske vakcine, preneo je Tanjug. Potez američkog ministarstva zdravlja će omogućiti\nNOVI SAD – Fabrika „Kontinental automotiv Srbija”, u kojoj će biti zaposleno više od 500 ljudi, otvorena je danas u Novom Sadu, u prisustvu predsednika Srbije Aleksandra Vučića. U fabrici će se proizvoditi napredni elektronski sistemi za upravljanje vozilom, a Vučić je tokom obilaska fabrike rekao da je reč o naprednoj tehnologiji koju će razvijati „Kontinental” u Novom Sadu. Predstavnici „Kontinetala” upoznali su predsednika sa proizvodima objasnivši mu da se tu neće praviti, na primer, samo instrument table i displeji već i pametni upravljački sistemi. Vrednost investicije je 140 miliona evra. Otvaranju fabrike prisustvovala je i premijerka Ana Brnabić, ministarka privrede Anđelka Atanasković i drugi predstavnici države i Novog Sada, kao i čelnici nemačke kompanije, prenosi\nSubotica – Do 12. časova u četvrtak 25. februara nije stigla nijedna ponuda za kupovinu dela imovine bivše fabrike hleba i peciva „Fidelinka” u Subotici. Stečajni upravnik Zoran Stojanović oglasio je na prodaju, metodom neposredne pogodbe, objekte pekare i testare, pomoćne zgrade te deo građevinskog zemljišta i to sve po početnoj ceni od 2,3 miliona evra. Rok za predaju pisanih ponuda je istekao, a da nijedna ponuda za kupovinu nekada jedne od najuspešnijih žitomlinskih i pekarskih preduzeća u Srbiji, nije stigla. Na prodaji je inače bio pogon koji je u funkciji i radi, jer je već godinama zakupac pogona pekare slovenačko preduzeće „Don-don”. Ovo je drugi pokušaj prodaje dela „Fidelinkine” imovine, ni na prvi oglas nije se javio niko zainteresovan. Po slovu oglasa za prodaju\n28.01.2021 u 18:32\n„Krušik” prepolovio proizvodnju\nValjevo ‒ Bilansi se još svode, ali prve projekcije kažu da će se poslovodstvo i zaposleni u Holding korporaciji „Krušik” truditi da prošlu 2020. godinu u poslovnom smislu što pre zaborave, jer je ostvareno tek oko 50 odsto planirane proizvodnje. Od plana vrednog 104 miliona dolara realizovani su poslovi za 51 milion dolara, izjavio je za „Politiku” Vladan Lukić, direktor valjevske fabrike namenske industrije. ‒ Pandemija virusa korona prouzrokovala je čitav niz problema i u nabavci i u proizvodnji i u otpremi robe, odsustvo radnika ometalo je proizvodni proces. Prvi talas epidemije tokom prošle godine prošli smo relativno lako, ali tokom drugog i trećeg bilo je i po 120 pozitivnih radnika. Ipak, zahvaljujući primeni protivepidemioloških mera i visokoj svesti zaposlenih nismo dolazili u


Kanton Sarajevo postaje bogatiji za 450 zgrada i 25 stanova na atraktivnim lokacijama Žurnal - Jedina slobodna teritorija\nObjavljeno: 30.09.2018. u 17:09h\nU odluci Skupštine KS o pripajanju fakulteta objavljene u Službenom glasniku KS objavljen je i Registar nekretnina organizacionih jedinica Univerziteta u Sarajevu. Od 27 fakulteta, akademija, instituta i rektorata UNSA sedam fakulteta i instituta ne posjeduju imovinu, dok ostali fakulteti i rektorat u vlasništvu imaju stanove, zgrade, kuće i građevinsko zemljište na atraktivnim lokacijama u Sarajevu.\nPrema objavljenom Registru, sarajevski fakulteti i rektorat posjeduju 24 stana veličine od 23 do 100 kvadrata. Pored toga, u svom posjedu imaju više od 450 zgrada i kuća na području grada Sarajeva. Ukupna površina građevinskog zemljišta koji su u vlasništvu ovih institucija na području Sarajeva iznosi 86,5 hiljada metara kvadratnih.\nStanovi na Vratniku, Koševu, Pofalićima, Čengić Vili\nU sarajevskom naselju Vratnik, u ulici Safet-bega Bašagića na broju 63, Muzička akademija posjeduje garsonjeru od 23 kvadrata.\nzgrada u Kolodvorskoj ulici\nFakultet sporta i tjelesnog odgoja posjeduje stan u Kolodvorskoj ulici broj 13, te porodičnu zgradu u ulici Hasana Brkića.\nzgrada u Gradačačkoj ulici\nU sarajevskom naselju Čengić Vila, u ulici Gradačačka broj 31, Ekonomski fakultet ima stan od 52 kvadrata,\nzgrada u ulici Rizaha Štetića\nStan na Koševu, u ulici Rizaha Štetića broj 10, veličine 68 metara kvadratnih i stan ulici Zmaja od Bosne veličine 41 metar kvadratnih.\nLokacije stanova nepoznate nadležnim službama\nRektorat UNSA posjeduje 21 stan u Sarajevu. U Registru objavljenom u sklopu odluke o pripajanju fakulteta Univerzitetu navedeni su katastarski podaci za samo dva stana. Podatke o preostalih 19 stanova u vlasništvu Rektorata ne posjeduju ni zemljišnoknjižni ured kao ni Općinski sud u Sarajevu. Ove podatke nema ni Općina Novo Sarajevo na čijoj teritoriji se nalaze stanovi.\nU zemljišnoknjižnom uredu tvrde da oni ne posjeduju adrese stanova, te su nas uputili u općine na čijoj teritoriji se nalaze nekretnine. U Općini Novo Sarajevo tvrde da ni oni ne posjeduje te informacije već da imaju samo adrese stanova koji su u posjedu Općine, te su nas uputili u Općinski sud. Iz Općinskog suda dobili smo upute da informacije potražimo u zemljišnoknjižnom uredu.\nNiti jedna od navedenih službi ne raspolaže informacijama o lokacijama na kojima se nalazi 19 stanova u vlasništvu Rektorata UNSA.\nInformacije o vrijednosti imovine koja je u posjedu fakulteta, akademija, instituta i rektorata UNSA te u koje svrhe se imovina koristi nismo dobili ni od 17 institucija u okviru UNSA.\nNa Žurnalove upite odgovorili su samo dekani Veterinarskog, Šumarskog i Prirodno-matematičkog fakulteta.\nU odgovoru na Žurnalov upit dekan Veterinarskog fakulteta Nihad Fejzić kaže da je sva imovina fakulteta u funkciji obrazovanja, naučno-istraživačkog rada i veterinarske djelatnosti.\n- Ukupna nabavna vrijednost cjelokupne imovine Veterinarskog fakulteta iznosi 25.796.603 KM. Urađena je procjena vrijednosti zemljišta na lokalitetu Stup u iznosu 1.967.500 KM. Na navedenom zemljištu u toku su završni radovi na uređenju kompleksa Veterinarskog instituta Stup Ilidža- kaže Fejzić.\nDekan Prirodno-matematičkog fakulteta Mustafa Memić tvrdi da nije rađena procjena vrijednosti imovine fakulteta, ali da se sva imovina kojom raspolaže fakultet koristi za nastavnonaučni proces.\n- Prirodno-matematički fakultet za nastavnonaučni proces koristi dvije zgrade od kojih je jedna u vlasništvu Prirodno-matematičkog fakulteta, a druga u vlasništvu Univerziteta u Sarajevu, kaže Memić.\nDekan Šumarskog fakulteta u Sarajevu Mirza Dautbašić u odgovoru na Žurnalov upit kaže da nisu radili procjenu cjelokupne imovine\n- Kompletnu imovinu Šumarski fakultet koristi u nastavne, naučno-istraživačke i obrazovne svrhe fakulteta, kaže Dautbašić.\nIako uprava fakulteta ne zna tačnu vrijednost imovine koju posjeduju, tvrde da se imovina koristi samo za nastavnonaučni proces. Poznata ili nepoznata vrijednost, vlasništvo nad ovim nekretninama prelazi na Univerzitet.\nVLADA KS, IMOVINA, UNSA


Evropska komesarka za unutrašnje poslove Ilva Johansson završila je posetu Grčkoj sastankom sa grčkim premijerom Kyriakosom Mitsotakisom i ministrom spoljnih poslova Nikosom Dendiasom.\nTokom sastanka, prema informacijama grčke Vlade, Kyriakos Mitsotakis i Ilva Johansson su, između ostalog, razgovarali o predlogu Komisije za novi Pakt o migraciji i azilu. Predlog se odnosi na rešavanje pitanja imigracije-izbeglica, s tim što zemlje koje ih prve prihvate snose nesrazmjernu količinu tereta.\nDve strane su se složile da su potrebna značajna poboljšanja na osnovu solidarnosti, tako da se puna odgovornost za upravljanje migracionim pitanjem ne prebacuje isključivo na države članice koje prve prihvataju ove ljude.\nNaglašena je i potreba za potpunom primenom Zajedničke deklaracije EU-Turska od 18. marta 2016. godine za efikasno upravljanje problemom. Na kraju, razgovarano je o događajima u vezi sa prijemom izbeglica i imigranata u Grčkoj.\nUbrzo nakon ovog sastanka, grčki ministar spoljnih poslova Nikos Dendias primio je evropsku komesarku za unutrašnje poslove Ilvu Johansson.\nSastanku je prisustvovao i ministar za migracije i azil Notis Mitarakis, kao i zamenik ministra spoljnih poslova Miltiadis Varvitsiotis.\nPrema diplomatskim izvorima, tokom sastanka diskkutovano je o spoljnoj dimenziji migrantsko-izbegličkog pitanja, kao i primena deklaracije EU-Turska. Konačno, posebno su pomenute severnoafričke zemlje.\nŠto se tiče spoljne dimenzije migraciono-izbegličkog pitanja, grčka strana je naglasila potrebu da Evropska unija promoviše sporazume o readmisiji sa trećim zemljama, kao i važnost uključivanja posebne klauzule za saradnju u oblasti migracija u EU i sporazuma o pridruživanju sa trećim zemljama. U tom kontekstu poziva se na pozitivan pristup sa zemljama koje sarađuju sa EU, odnosno sankcije za one koji to ne čine („više za više, manje za manje“).\nPosebno je naglašena činjenica da Turska više ne prihvata povratak izbeglica i migranata iz Grčke, kako se zahteva odredbama Zajedničke deklaracije EU-Turska iz 2016. godine, kao i da migracija predstavlja još jedno sredstvo spoljne politike. Istaknuto je da bi sprovođenje zajedničke deklaracije trebalo da obuhvati i Evros.\nU isto vreme, naglašeno je da Grčka zadržava vrlo konstruktivan stav, kao jedna od retkih zemalja koja je i dalje otvorena za evropsku perspektivu Turske, sa poznatim uslovljavanjem, naravno, kao i liberalizacijom viza.\nGrčka strana je takođe podsetila da ta zemlja do sada nije izrazila protivljenje odlukama o finansiranju potreba sirijskih izbeglica u Turskoj, ali je takođe podvukla da bi ubuduće sredstva trebalo da se daju i sirijskim izbeglicama u Jordanu i Libanu.\nNa kraju, grčka strana je istakla ključnu ulogu koju Egipat igra u zaustavljanju migracionih talasa, i to je nešto što bi Evropska unija trebalo da uzme u obzir u kontekstu svojih odnosa sa ovom zemljom.\nTakođe je posebno pomenuta Libija, za koju je naglašeno da povlačenje turskih snaga iz zemlje neće samo poboljšati bezbednosnu situaciju, već će sadržati i sposobnost Turske da kontroliše još jedan put za migraciju ka Evropi. / ibna


Vesti > GREEN ROUND TABLE 2012 - NACIONALNI PARK TARA, SRBIJA\nGREEN ROUND TABLE 2012, druga međunarodna konferencija u organizaciji SEEFED.eu, SOUTH EAST EUROPEAN FEDERATION OF CITIES AND REGIONS, okupila je preko 120 učesnika iz 6 zemalja ovog dela Evrope.\nUčesnici objavljuju da je konferencija uspela , da je dinamičnim sadržajem u dobroj atmosferi dijaloga, približila javne politike u životnoj sredini, otkrila razlike i dobre prakse, utemeljila viziju i agendu da su evropske vrednosti u životnoj sredini prilično implementirane u nacionalnim politikama i da postoji snažna volja da se ide napred u potpunom prihvatanju evropske politike sa nacionalnim ekoloskim subjektivitetom.\nUcesnicima konferencije prezentiran je kvalitetan sadržaj iz nacionalnih politika, lokalnih problema, civilnih misija, uspešnih kompanija i ekoloških kampanja, evropskih iskustava kako se ponašati na putu ekoloških integracija i kako postati uspešan u punom privlačenju novca evropskih fondova.\nUčesnici konferencije su saglasni da se kontrolisanom saradnjom moraju stalno jačati institucionalne veze nacionalnih i lokalnih administracija, sadejstvom obezbediti novi finansijski resurs za lokal, kako bi se uspešno , sprovele obaveze iz zakona i time kvalitetno upravljalo i gazdovalo životnim prostorom, kao bi se podizao kvalitet života građana i ekološka bezbednost regiona.\nUčesnici konferencije su podržali sve inicijative koje doprinose regionalnom jačanju veza, izradi programa prekogranične saradnje i kretanja otpada u regionu, kako bi se uspešno koristili resursi za tretman posebno opasnog otpada.\nZeleni biznis i zeleni rast , sa zelenim radnim mestima je prepoznat kao nova razvojna šansa kriznih ekonomija i održivog rasta koji je socijalno odgovoran prema ugroženim grupama.\nKonferencija će nastaviti da promoviše nova znanja i transfer tehnologija, kako bi se modernizacijom nacionalnih ekonomija , štedeli prirodni neobnovljivi resursi a ekonomije učinile energetski efikasnom.\nSEEFED će nastaviti da podstiče saradnju među učesnicima konferencije i da na izabranim radionicama u bliskoj budućnosti, obuči lokalne timove kako da pripreme administraciju i lokalne resurse da koriste sredstva fondova i uspešno rešavaju krupne infrastrukturne projekte u komunalnoj infrastrukturi (otpad, otpadne vode, pijaća voda, mulj)\nUčesnici konferencije su pozvali civilni sektor da vredno nastavi aktivnosti na podizanju svesti i promeni navika u ponašanju stanovništva i dotupnosti informacija od interesa za kvalitet i bezbednost životne sredine.\nSEEFED će nastaviti da pruža institucionalnu podršku na lobiranju i dobrom pozicioniranju projekata koje „proizvode“ lokalni i nacionalni timovi kako bi novac transparentno i uspešno dolazio u lokalnu sredinu i koristio građanima.\nUčesnici konferncije se zahvaljuju Nacionalnom parku Tara na pruženoj logistici za uspešan rad, Privrednoj komori Srbije, sponzorim i pojedincima koji su uložili vreme da sve ovo uspe i traje.


Kada će putnički avioni leteti iz Kraljeva? - Istinomer\nMijomir Laketić 15. 11. 2014.\nDa bi putnički avioni poleteli sa aerodroma „Morava“ u Lađevcima kod Kraljeva neophodno je uložiti još najmanje 10 miliona evra, saznaje Istinomer u Ministarstvu građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture.\n“Taj novac bi trebalo da bude iskorišćen za izgradnju manevarskih površina, ugradnju sistema za noćno i letenje u uslovima smanjene vidljivosti. Ovaj aerodrom posebno će biti interesantan kada 2016. godine bude završen Koridor 11. Tada će se od Beograda do aerodroma “Morava” stizati za sat do sat i po“, kažu u Ministarstvu građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture.\nFoto: FOTO: www.infokv.com\nU Ministarstvu nisu želeli da preciziraju iz kojih izvora će se finansirati ova investicija, a na pitanje da li će aerodrom “Morava” ući u sastav Aerodroma “Nikola Tesla”, kako je najavila ministarka Zorana Mihajlović, odgovorili su nam da će o tome odluku doneti Ministarstvo odbrane i grad Kraljevo.\nPrvi letovi civilnih aviona sa Lađevaca bili su najavljeni za 2010. godinu. O tome je 2009. govorio tadašnji ministar odbrane Dragan Šutanovac. On je u septembru te godine kazao da bi trebalo da do novembra 2010. vojni aerodrom u Lađevcima „bude opremljen i za civilne potrebe.“\n“‘Lađevci’ su jedan od velikih projekata Ministarstva odbrane i Vlade. Želja nam je da taj aerodrom postane civilno-vojni i da građani celog regiona imaju mogućnost korišćenja ovog aerodroma. Posebno interesantno je da građani Sandžaka, koji svakodnevno putuju za Tursku, više ne lete iz Prištine, već sa ‘Lađevaca’. Realizacija tog projekta čitavom regionu dala bi jedan novi ekonomski impuls. Ka ovom aerodromu gravitira oko dva miliona građana, a u njegovoj blizini je i veliki broj turističkih destinacija.” Press, 17. 5. 2009. godine.\nU martu 2011. Šutanovac najavljuje civilne letove sa Lađevaca za septembar te godine.\n„Pretvaranje dela vojnog aerodroma Lađevci u civilni…biće završeno do septembra (2011.). Prvi letovi kargo letelica i aviona do sto putnika su planirani za kraj septembra.“ Kurir, 10. 3. 2011. godine.\nI tadašnji ministar ekonomije Mlađan Dinkić najavljivao je pretvaranje vojnog u civilni aerodrom do kraja 2011. godine.\n„Vojni aerodrom Lađevci kod Kraljeva do kraja sledeće (2011.) godine biće otvoren za civilni saobraćaj.“\nFonet, 1. 6. 2010. godine.\nPoslednje u nizu obećanja o aerodromu „Morava“ dao je u avgustu ove godine Zoran Ilić, pomoćnik ministra građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture i šef Radne grupe za izradu novog Zakona o vazdušnom saobraćaju, koji je izjavio da bi prvi civilni avioni sa Lađevaca mogli da polete “krajem naredne letnje sezone”. On je ocenio da koraci koji su preduzimani tokom konverzije vojnog aerodroma Lađevci u civilni „možda nisu bili najpravilniji, jer je najpre napravljen putnički terminal, koji može odmah da se stavi u pogon, iako stanje poletno-sletne staze nije zadovoljavajuće.“\n„Staza je bila dizajnirana za vojne vazduhoplove, koji su mnogo manje zahtevni i gabaritno su manji od kargo i putničkih aviona iz civilnog vazdušnog saobraćaja. Planska dokumenta za proširenje i produženje staze su već napravljena, kao i inicijativa da se razvije mreža takozvanih taksi ili rulnih staza, koje će povezati pistu sa platformom ispred novog terminala, rekao je Ilić.“ Fonet 13. 8. 2014. godine.\nZa proširenje piste postojao je investitor – Republika Turska je ponudila donaciju za tu namenu, uz uslov da glavni izvođač radova bude njihova firma. Tako je 2012. godine ministar odbrane Dragan Šutanovac sa ambasadorom Turske u Srbiji Ali Rezom Čolakom potpisao sporazum o donaciji 10 miliona evra za rekonstrukciju. Ali, 2013. godine tadašnji ministar građevinarstva Velimir Ilić imao je primedbu na ovaj dogovor.\n„Tačno je da su Turci spremni da uplate 10 miliona evra, ali uz uslov da to radi njihov izvođač koji je procenio da vrednost posla iznosi 28 miliona evra. Tu se mi ne slažemo, jer je naša procena da je vrednost 14 miliona. Sada razmatramo da li nam je uopšte u interesu da tzv. drugu fazu adaptacije ovog aerodroma za civilni saobraćaj obavljamo prihvatanjem ponude o donaciji ili da to obavimo sami – objasnio je ministar Ilić.“ Politika, 23. 6. 2013. godine.\nInače, rekonstrukcija aerodroma u Lađevcima predviđena je u dve faze. Prva je završena i u njoj je obnovljena pista, sagrađen novi kontrolni toranj, pristanišna zgrada i tehnoekonomski blok. Ovom fazom je omogućeno da sa aerodroma “Morava” polete manji avioni do 20 tona tereta. Druga faza je predviđala proširenje i produženje piste kako bi na nju mogli da sleću najveći avioni na međunarodnim linijama.\naerodrom Dragan Šutanovac Lađevci Mlađan Dinkić Velimir Ilić Zorana Mihajlović


Banjaluka gubi zgradu Radničkog univerziteta?! Banjaluka.com\nBanjaluka gubi zgradu Radničkog univerziteta?!\nRepublička uprava za geodetsko imovinsko-pravne poslove RS odbila je zahtjev Grada Banjaluke za obnavljanje postupka u kontroverznom slučaju upisa milionski vrijednog objekta u Grčkoj ulici 4, u strogom centru grada, na preduzeće „Naš dom“, saznaje “EuroBlic”.\nRUGIP je, u odbijenici, naveo da Grad, koji tvrdi da je stvarni vlasnik objekta u kojem je trenutno smješten Radnički univerzitet, nema „svojstvo stranke u ovom postupku“, iako je Vrhovni sud RS još 2006. utvrdio da je ovaj objekat u vlasništvu grada.\nPodsetimo, „Naš dom“, koji je do privatizacije ove firme bio korisnik tog objekta, pod sumnjivim okolnostima se upisao kao vlasnik nekretnine u Grčkoj ulici.\nIz Gradske uprave je najavljeno da će se žaliti na najnoviju odluku RUGIP.\nU zgradi u Grčkoj 4 u poslednjih nekoliko godina je smješten Radnički univerzitet, čije je gašenje najavljeno, zbog, kako je naveo gradonačelnik Igor Radojičić, racionalizacije troškova.


OSNAŽIVANJE ŽENA U OBLASTI JAVNIH FINANSIJA - Održivi razvoj za sve\ngiz 9 decembra, 2021 2 minuta 0 komentara\nUprkos značajnom napretku poslednjih godina, i dalje postoji jaz u rodnom liderstvu u oblasti javnih finansija u kojoj tradicionalno dominiraju muškarci. Vidljive i nevidljive barijere nastavljaju da sputavaju žene u ostvarivanju svojih liderskih potencijala na ovom polju.\nŠtaviše, primetan je nedostatak podataka i podrške u vezi sa specifičnim okolnostima žena koje rade u oblasti javnih finansija. Jedinstvena konferencija „Žene u javnim finansijama“ nastojala je da odgovori na ovaj jaz. Konferencija je organizovana od strane Dods Diversity&Inclusion i međunarodne neprofitne organizacije Public Finance by Women (PFW).\nProjekat Reforma javnih finansija – Agenda 2030, koji podržavaju vlade Nemačke i Švajcarske a implementira GIZ, iskoristio je ovu priliku da obezbedi osam mesta na Konferenciji za koleginice, liderke, koje dolaze iz partnerskih organizacija: Ministarstva finansija Republike Srbije, Uprave carina i Uprave za trezor.\nKonferencija, koja je održana virtuelno 30. novembra 2021. godine, okupila je sadašnje i buduće liderke iz svih oblasti javnih finansija. Ova konferencija je ispitala ulogu žena u sektoru i trenutne izazove liderstva. Pored toga, u fokusu su bile praktične teme, kao što su povećanje vidljivosti žena lidera, lično brendiranje i strateško planiranje karijere.\nSrpske liderke u oblasti javnih finansija posvedočile su koliko im je konferencija bila korisna, jer su im ponuđene smernice, koučing i inspiracija za dalji razvoj karijere, osnaživanje i ostvarivanje svojih potencijala.\nCOR 5 Nacionalni nivo Vesti


Položen kamen temeljac za igradnju 276 stanova za izbeglice\nTanjug 7. avgusta 2018. 15:01\nNOVI SAD – U Veterniku je danas prvi potpredsednik Vlade Republike Srbije, i predsednik Komisije koordinaciju procesa trajne integracije izbeglica svečano položio kamen temeljac za početak gradnje 276 stanova za izbeglice iz Bosne i Hercegovine i Hrvatske, koji imaju prebivalište na teritoriji grada Novog Sada.\nUkupna vrednost ove investicije, preciyirao je, iznosa 6,4 milona evra, a gradi se 276 stanova ukupne površine oko 20 hiljada kvadratnih metara, sa rokom zavšetka u novembru 2019. godine.\nOn je dodao da je iy otkupa obezbeđeno još 30 stanova, da je započeta i izgradnja stanova u Futogu, a u proceduri projektovanje još 94 stambenene jedinice.\n„Podsetio bih da je izgradnja stambenih jedinica deo sprovođenja stambenog programa kao najvažnijeg regionalnog programa za trajno rešavanje dugoročnog problema uz podršku međunarodnih organizacija i donatora. Republika Srbija je posvećena i u punoj meri posvećena resavanju dogovororenih obaveza“, rekao je Dačić i dodao da dosadašnji rezultati obevezuju da se planovi sprovedu do kraja.\n,,Cilj nam je da kada se zavrsi ovaj program, da nema više ljudi sa statusom izbeglica u Srbiji“.\nNapomenuo je da će se pristupiti rešavanju problema raseljenih lica sa Kosova i Metohije, jer oni nisu imali status izbeglica, a s obzirom na to, kakao je rekao,na to da mi KiM posmatramo kako deo Srbije.\n,,Srbija je majka za sve Srbe“, rekao je okupljenim građanima gradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević uy konstataciju : ,,Ako već ne mogu da se vrate na svoje, onda treba da im olakšamo integraciju u Srbiji“.\nVučević je podsetio da je Vernik jedno od najvećih izbegličkih naselja u Srbiji, a da će se raditi na tome da u budućnosti bude jedno od njalepših naselja.\n,,Evropska unija zajedno sa Srbijom obezbeđuje trajno stambeno rešenje za izbeglice iz ratova na ovim prostorima. Sa 232 miliona evra, EU je najviše doprinela“. Srbija dobro napreduje na ovom planu“, rekla je Mateja Norčič Šamcar, iz Delegacije EU u Srbiji\nOna je najavila da će naredne dve godine biti izgrađeno nekolko hiljada novih stanova i zahvalila se predstavnicima lokalne vlasti na saradnji.


Kontroverzan rast cena osiguranja automobila na Kosovu - Kosovo 2.0\nU detalje | Transparentnost\nKontroverzan rast cena osiguranja automobila na Kosovu\nTransparentnost i zakonitost odluke Centralne banke stavljeni pod znak pitanja.\nGazmend Gaši (Gashi) se parkirao ispred kafića, gde je trebalo da se nađemo po dogovoru; ovaj susret se desio pre uvođenja aktuelnih restriktivnih mera, pa deluje kao pravi luksuz u trenutnoj situaciji.\nCentralna banka Kosova je oktobra 2019. odlučila da skoro preko noći povisi stope osiguranja automobila od treće strane — što je obavezno za vozila na Kosovu — u visini od 26,6%. Bila je to odluka koja je odmah naišla na otpor kod vlasnika automobila na Kosovu.\n“Moja firma sada mora da plati 500 evra više za automobile nego ranije”, kaže Gaši.\nNjegova proširena porodica poseduje ukupno sedam vozila; dva se koriste za poslovne obaveze u njegovoj firmi aluminijuma, dok ostatak koriste rođaci za lične potrebe.\nGaši je član fejsbuk-grupe Marakli t’Kerreve, gde se okuplja oko 118.000 ljubitelja automobila. Čim su čuli za povećanje cena osiguranja automobila, postali su mnogo više nego samo jedna grupa na društvenoj mreži.\nOni su 22. novembra organizovali protest ispred Centralne banke Kosova u Prištini. Tamo se možda nije okupilo mnogo ljudi — prisutnih je bilo nekoliko desetina — ali i to je imalo uticaja; predstavnici Centralne banke pristali su na sastanak sa predstavnicima ove grupe.\n"Da bi registrovao automobil, vozaču sada treba više od 300 evra."\nAgan Hajdarhodža, Marakli t’Kerreve\nNarednog dana, druga grupa automobilskih entuzijasta, Speedomaniaks, organizovala je sličan protest ispred zgrade u kojoj je smeštena Centralna banka.\nPredstavnici grupe Marakli t’Kerreve u februaru su se ponovo sastali sa službenicima Centralne banke, među kojima je bio i guverner Fehmi Mehmeti; razgovaralo se o raznim merama ublažavanja posledica, uključujući predlog da se cena smanji na 21%. Ipak, prvobitni rast cena, koji se odnosi na oko 300.000 automobila na Kosovu, nije promenjen.\nAgan Hajdarhodža (Hajdarhoxha), jedan od administratora grupe Marakli t’Kerreve, bio je među onima koji su se sastali sa guvernerom Centralne banke, tako se pozicionirajući kao lider onih koji protestuju.\n“Da bi registrovao automobil, vozaču sada treba više od 300 evra”, kaže Agan Hajdarhodža, misleći na razne troškove koji se odnose na registraciju vozila, kao što su tehnički pregled i kupovina putnog osiguranja.\nProsečna mesečna plata u privatnom sektoru iznosi oko 360 evra, dok se, u javnom sektoru, ona kreće oko 500 evra. Stručnjaci predviđaju da će rast cena posebno uticati na kućni budžet seoskih domaćinstava koja troše već 6% svog budžeta na prevoz.\nPodaci Centralne banke pokazuju da su cene skočile za razne tipove vozila, koja se kategorišu prema veličini motora.\nNa primer, kada je reč o vozilima sa motorima do 750cm3, cena je porasla sa 59 na 74 evra, dok vlasnici automobila sa motorima koji su veći od 2.701cm3 sada moraju da plaćaju 313 evra, što je porast u odnosu na prethodnih 247 evra.\nIako je odluka stupila na snagu sredinom novembra, Gaši kaže da još nije imao priliku da plaća po novim cenama, jer mu nijedna polisa za automobile nije još istekla.\nIpak, taj dan će uskoro doći.\n“Ako sam ranije za polisu osiguranja morao da platim 250 evra, sada je to skočilo na 310 evra. Za samo jedan automobil. Ovo je veliki problem, nemamo svi mesečnu platu od 12.000 evra, kao taj tip”, kaže Gaši, sarkastično se osvrnuvši na nedavne vesti o advokatu koji je imao platu od 12.000 evra mesečno dok je radio u Poštama i telekomunikacijama Kosova.\nOdlučivanje bez transparentnosti\nCentralna banka je 23. novembra održala konferenciju za novinare da bi pojasnila razloge za donošenje odluke o povećanju cena osiguranja automobila.\nGuverner Mehmeti je objasnio da je Međunarodni monetarni fond (MMF) predložio izmenu cena kako bi ovaj sektor bio stabilan. Sugerisao je i da, iako bi cene osiguranja trebalo da se koriguju svake godine — premda to ne znači nužno povećanje cena — to nije učinjeno još od 2001.\nRast cena od 26,6%, prema Mehmetijevim rečima, zasniva se na stopi inflacije između 2002. i 2018. te na povećanim troškovima za pričinjenu štetu.\n“Primarni faktor se odnosi na rast štete koju pričinjavaju vozila… zahtevi osiguravajućih kuća stalno pristižu”, kaže Mehmeti, dodajući da su osiguravajuće kuće zahtevale povećanje od 36 odsto, što je zahtev koji je Centralna banka odbila.\nMeđutim, oni koji nadgledaju prakse dobre uprave kritikuju način na koji su povećane takse za osiguranje automobila. Oni kažu da pri donošenju ove odluke nije bilo transparentnosti, da ona nije doneta u skladu sa preporukama MMF-a i da sputava principe slobodne trgovine.\nImenovani aktuar imao je samo dvogodišnje iskustvo kao licencirani stručnjak — što je minimum iskustva neophodnog za ovu poziciju.\nNovi izveštaj Instituta GAP – urađen u saradnji sa K2.0 sa fokusom na monitoring institucionalnih odluka – otkriva niz problema u odluci o povećanju cena, uključujući činjenicu da Centralna banka nije objavila dokumentaciju o tome kako je odluka doneta. Bankovna dokumentacija u koju je GAP imao uvid, a kojoj je potom pristup ograničen nakon što se u javnosti digla buka, navodno ukazuje na to da je brojka od 26,6% dobijena tako što je u obzir uzeta samo inflacija.\nU izveštaju GAP-a se takođe ističe da je MMF 2013. godine preporučio Centralnoj banci da zaposli dva licencirana aktuara; reč je o stručnjacima koji sprovode važne tehničke analize i projekcije, što onda služi kao osnova za revidiranje cena i predviđanje rizika.\nUprkos preporuci MMF-a, Centralna banka je čekala april 2017. — četiri godine kasnije — da bi zaposlila samo jednog aktuara. Čak i tada, imenovani aktuar imao je samo dvogodišnje iskustvo kao licencirani stručnjak — što je minimum iskustva neophodnog za ovu poziciju — od trenutka dobijanja licence do pravljenja nacrta izveštaja u kome se rast cena preporučuje.\nPostavlja se pitanje i o tome kada su stope osiguranja poslednji put korigovane, gde izveštaji MMF-a ukazuju da se to desilo 2011, a ne 2001. godine, kako to tvrdi Centralna banka u svom opravdanju za vremenski okvir koji je uzet u obzir pri izračunavanju stope inflacije.\nU izveštaju GAP-a stoji da razlozi, koje je navela Centralna banka u odnosu na to da su izračunali povećanje cene samo na osnovu inflacije, sami po sebi zanemaruju druge faktore koji su izneti u njenim sopstvenim pravilima i u preporukama MMF-a. To obuhvata profil rizika, štetu i koeficijent fonda za kompenzaciju — drugim rečima, iznos isplaćen u potraživanjima u odnosu na iznos uručenih premija.\nKosovski sektor osiguranja je manji od drugih u zemljama regiona, jer ima najnižu premiju osiguranja po glavi stanovnika. Takođe, ova država ima visok broj neregistrovanih vozila — oko 110.000. U izveštaju GAP-a navodi se da je tri od 14 licenciranih osiguravajućih kuća na Kosovu imalo nedovoljno kapitala u 2019.\nCentralna banka i sektor osiguranja sugerišu da su ovi drugi činioci bili važni kada se razmatralo povećanje stopa osiguranja automobila, zbog čega se ponovo postavlja pitanje o tome zašto je povećanje cene navodno bilo zasnovano samo na inflaciji.\nIz Udruženja osiguravajućih kuća na Kosovu poručuju da osiguravajuće kuće i dalje rade sa negativnim godišnjim bilansima.\nPrema rečima Sokola Havolija (Havolli), zamenika guvernera Centralne banke, postojala je mogućnost da sektor osiguranja neće moći da pokrije troškove saobraćajnih nezgodi zato što neke osiguravajuće kuće nisu mogle da održe finansijsku stabilnost kako bi pravilno funkcionisale.\n“Prosečna cena pričinjene štete posle rata bila je od 400 do 500 evra, a sada je oko 1.300 evra, dok je kapacitet osiguravajućih kuća da pokriju troškove štete ostao na istom nivou”, Havoli je rekao 27. novembra prošle godine u televizijskoj debati na TV Rubikon.\nU saopštenju za medije objavljenom u vreme održavanja novembarskih protesta, Udruženje osiguravajućih kuća Kosova je poručilo da radi sa negativnim godišnjim bilansom zbog iznosa koji osiguravajuće kuće moraju da isplate da bi pokrile štetu nastalu u nezgodama.\nK2.0 je zatražilo kopiju odluke o povećanju cene osiguranja automobila, kao i izveštaj aktuara iz Centralne banke, ali nam je rečeno da su dokumenta poverljiva, jer su komercijalno osetljiva.\nJedan od većih problema koji je GAP istakao jeste odluka Centralne banke da ravnomerno povisi cene za sve osiguravajuće kuće i njihove klijente.\nPoručuju da se tako krši Zakon o zaštiti konkurencije i da je to protivno zakonskim ograničenjima Centralne banke, jer pravna regulativa u tom slučaju navodi da bi institucija trebalo da funkcioniše na osnovu principa tržišne ekonomije i slobodne trgovine.\nI Autoritet Kosova za konkurenciju (AKK) se, slično tome, mesec dana pre donošenja odluke o povećanju stopa osiguranja automobila oglasio na tu temu, a nakon što je Centralna banka od njih tražila da ponude stručno mišljenje.\nAKK je u tom mišljenju zaključio da se određivanje jedinstvenog skupa cena za sve osiguravajuće kuće kosi sa principima slobodne konkurencije.\n“Interakcija između osiguravajućih kuća [trebalo bi] da se izbegava u procesu izračunavanja / utvrđivanja premija, a da se ne bi usvajale iste cene, već bi taj proces [umesto toga] trebalo da se zasniva na podacima koje svaka osiguravajuća kuća nezavisno utvrđuje”, kažu u AKK-u.\n“U zavisnosti od prodajne strategije, kapaciteti osiguravajućih kuća i širok spektar parametara koji bi mogli da se uzmu u obzir, kao što su vozačev broj godina, godište automobila, tip automobila, tehničke karakteristike, istorijat nanete štete i mnogi drugi faktori, cene bi uvek trebalo da se utvrđuju nezavisno.”\nImajući u vidu odluku o povećanju cena osiguranja automobila, AKK nije ovlašćen da kažnjava osiguravajuće kuće.\nUkoliko osiguravajuće kuće prekrše Zakon o zaštiti konkurencije, protiv njih se mogu preduzeti kažnjive mere u iznosu do 30% godišnjih prihoda. Međutim, u izveštaju GAP-a se navodi da AKK nije ovlašćen da kažnjava osiguravajuće kuće, imajući u vidu da je odluku o povećanju cena osiguranja automobila donela javna institucija.\nCentralna banka nije odgovorila na imejlove Kosova 2.0 u kojima smo ih pozvali da prokomentarišu na njihov račun upućene kritike.\nU međuvremenu, Hajdarhodža se ipak nada da će povećanje cene da se smanji na 21%.\nKaže da članovi grupe Marakli t’Kerreve željno iščekuju dodatne promene načina na koji osiguranje automobila funkcioniše na Kosovu. Na primer, ova grupa ima kao cilj da se osiguranje automobila kategoriše kao lično osiguranje svakog vozača, a ne vlasnika automobila, što je trenutno slučaj.\nOni kažu da bi se tako pospešio pošteniji sistem bonus-malus (ili sistem “bonusa bez potraživanja”), čija je svrha da se vozačima koji nisu izazvali saobraćajne nezgode u protekloj registarskoj godini omogući popust na osiguranje. Prema njihovoj predloženoj reviziji sistema osiguranja, kada se nezgode dogode, dodatne troškove osiguranja naredne godine morala bi da plaća osoba koja je vozila u trenutku kada se nezgoda desila, a ne vlasnik automobila.\nMeđutim, njihov glavni cilj zasad jeste da osiguranje automobila bude pristupačnije.\n“Ovo povećanje je preveliko”, kaže Hajdarhodža. “Ljudi već sada uzimaju kredite da bi mogli da plate ove takse.”K


Počelo suđenje /Lijanovićima i ostalim sudi se za organizirani kriminal, utaju poreza... / Radio Sarajevo\nPočelo suđenje / Lijanovićima i ostalim sudi se za organizirani kriminal, utaju poreza...\n18. 10. 2016. u 17:39:00 Fena\nČitanjem optužnice, te uvodnim riječima Državnog tužilaštva i odbrane počelo je suđenje za organizirani kriminal, pranje novca, poreznu utaju, neplaćanje poreza, te krivotvorenje ili uništavanje poslovnih knjiga i isprava.\nOptužnica tereti Jerku, Slavu i Jozu Ivankovića–Lijanovića, te Milorada Bahilja, Jozu Sliškovića, Željka Mikulića, Draženka Kvesića, Mirjanu Šakota, Mirka Galića i Miroslava Čolaka da su od 2007. do 2012. godine, djelovali kao povezana grupa, osnivali nove firme na koje su prenosili sirovine, proizvode i opremu, te nastavljali poslovanje, a stečene višemilionske porezne dugove ostavljali na ranijim preduzećima.\nPrema navodima Državnog tužilaštva, optuženi su počinjenjem djela stekli nezakonitu imovinsku korist u iznosu od oko 13,5 miliona konvertibilnih maraka. Pored desetero optuženih, Državno tužilaštvo tereti i firme “Lijanovići”, “Mi-MO”, “Farmer”, “Farmko” i “Optimum”.\n"S ciljem vršenja krivičnih djela, Jerko, Slavo i Jozo Ivanković-Lijanović su osnivali nove pravne subjekte, često samo s minimalnim osnivačkim kapitalom od 2.000 maraka, s kojima su zaključivali ugovore i poslove. Kao odgovorne, u tim firmama su postavljali osobe koje su s njima u rodbinskim vezama ili su uposlenici njihovih firmi, i bili su dobro hijerarhijski vezani", istakao je tužilac Muhamed Kovač u uvodnoj riječi.\nBranionici optuženih su u kratkim uvodnim izlaganjima naveli da je optužnica neutemeljena i protivrječna sama sebi, kao i da nedostaje umišljaj za krivična djela.\nMirna Delalić, koja brani Jerka Ivankovića - Lijanovića je istakla da se mora cijeniti pravo njenog branjenika da ima pravičan postupak, te dodala je odbijen njen prijedlog za spajanjem ovog s postupkom koji se vodi u tuzlanskom Kantonalnom sudu zbog udruživanja radi činjenja krivičnih djela i zloupotrebe položaja.\n"Odbrana spori sve navode optužnice, a dokazi Tužilaštva ih ne mogu podržati. Optužnica je neprecizna i iz nje same ne proizilaze elementi krivičnog djela", dodala je Delalić.\n"Sva dešavanja u vezi s ovim su počela od mog ulaska u vlast u Federaciji BiH, kada je zaustavljena disolucija zemlje. Pritisci su vršeni na mene jer nisam htio djelovati kako su neki željeli. Uhapšen sam u septembru 2014. godine, a dva dana prije izbora te godine mi je produžen pritvor. Tek kada su glasovi prebrojani, uvažena je žalba i pritvor mi je ukinut, a Ustavni sud je zaključio da su kršena moja ljudska prava", rekao je Jerko Ivanković–Lijanović.\n" Nisam ih viđao. Niti sam ja trčao za njima, niti oni za mnom", ističe Galić.\nNastavak suđenja je planiran za 25. oktobar, kada je predviđeno saslušanje prva tri svjedoka optužbe, javlja BIRN BiH.\nTagovi: organizirani kriminal suđenje utaja poreza krivotvorenje Lijanovići\nAkcija 'Mak' / Uhapšene četiri osobe zbog proizvodnje i prodaje narkotika\nGlavna tužiteljica / Burzić: Svaki kriminal koji se dešava u KS-u radimo uspješno


NATO se sprema za veliki rat\nSevernoatlantska alijansa se sprema za veliki oružani sukob sa Rusijom, izjavio je zamenik ministra odbrane Rusije Aleksandar Fomin.\nOn je to izjavio na brifingu za vojne atašee i predstavnike stranih ambasada akreditovanih u Moskvi.\n“Vojna konstrukcija bloka je potpuno preusmerena na pripremu za veliki oružani sukob visokog intenziteta sa Rusijom”, istakao je Fomin.\nOn je naglasio da je u doktrinarnim dokumentima NATO-a poslednjih godina, na primer, u vojnoj strategiji NATO-a za 2019. godinu, Ruska Federacija direktno, “bez ikakvog dvoumljenja predstavljena kao glavni izvor pretnji koalicionoj bezbednosti”.\nIstovremeno, Fomin je podsetio da je “Rimska deklaracija i dalje na snazi”.\n“U njoj je, konkretno, utvrđeno da Rusija i Alijansa jedna drugu ne smatraju za protivnika. Ovaj stav je potvrđen na samitu Saveta Rusija-NATO 2010. godine u Lisabonu”, dodao je zamenik ministra odbrane.\n“Trenutno žalosno stanje u odnosima između Rusije i NATO-a može se objasniti činjenicom da je Alijansa često pribegavala ‘hibridnim metodama’ za obuzdavanje Rusije, kombinujući dijalog sa jačanjem vojnih priprema. Poslednjih godina akcenat je stavljen na vojno obuzdavanje, dok se ranije više pažnje poklanjalo projektima saradnje od interesa za Alijansu”, objasnio je Fomin.\n“Posle završetka Hladnog rata, Ruska Federacija je u više navrata pokušavala da pronađe nove oblike za saradnju sa NATO-om, da stvori stabilan, ravnopravan sistem evropske bezbednosti za sve. Bilo bi pogrešno verovati da je pogoršanje odnosa Rusija-NATO počelo 2014. godine”, dodao je Fomin.\nPrema njegovim rečima, “ciljevi ravnopravne saradnje koje je deklarisala Alijansa nisu se ispunjavali mnogo ranije, faktički, odmah posle raspada Varšavskog pakta”.\n“Rusija je, pri tome, tada bila neviđeno otvorena za konstruktivno partnerstvo sa Zapadom i izvršila je dobrovoljnu demilitarizaciju zemlje na svojim zapadnim granicama. Izvršeno je i neviđeno po razmerama povlačenje trupa iz zemalja Varšavskog pakta”, istakao je ruski diplomata.\n“Dokument je sadržao političke garancije vojne uzdržanosti. Alijansa je, konkretno, preuzela obavezu da sprovodi svoju kolektivnu odbranu raspoloživim sredstvima, bez dodatnog razmeštanja ‘značajnih borbenih snaga’. Potvrđeno je da ‘države-članice NATO-a nemaju namere, planove niti razloge da razmeštaju nuklearno oružje na teritoriji novih članica i ne moraju da menjaju nijedan aspekt nuklearnih snaga NATO-a ili nuklearne politike NATO-a”, podsetio je on.\n“Verujemo da je takva revizija sada više nego ikada potrebna da bi se razumelo zašto je Ruska Federacija upravo sada poslala Sjedinjenim Američkim Državama i bloku NATO-a projekte pravno obavezujućih sporazuma o bezbednosnim garancijama”, objasnio je Fomin.\nNajveće širenje NATO-a 2002. godine\n“Godine 2002. počeli su pregovori o pristupanju Bugarske, Letonije, Litvanije, Estonije, Rumunije, Slovačke i Slovenije, koje su takođe postale članice NATO-a u martu 2004. Ova godina bila je faza najvećeg širenja NATO-a. Pri tome je značajno porastao potencijal bloka na istočnom krilu”, podsetio je on.\n“Na primer, minimalno vreme leta od vazdušnih baza u Estoniji do Sankt Peterburga smanjeno je na nekoliko minuta. Veći deo Kalinjingradske oblasti našao se u zoni poražavanja artiljerijskih sistema… Značajan broj infrastrukturnih objekata na teritoriji istočnoevropskih zemalja došao je na raspolaganje NATO-u, čime su proširene mogućnosti za raspoređivanje i prebacivanje trupa”, objasnio je Fomin.\nNa taj način je zbog širenja na istok potencijal NATO-a porastao, s tim što proces nije isprovocirala Rusija. Fomin je naglasio da su 1997. godine odnosi Rusije sa Zapadom bili nepomućeni.\n“Ruska strana je na različitim nivoima potvrđivala spremnost da gradi saradnju u svim oblastima koje su se u tom trenutku činile najvažnijim sa stanovišta evropske bezbednosti. Nisu viđeni nikakvi izazovi koji bi zahtevali proširenje Alijanse. Iako je nakon ponovnog ujedinjenja Nemačke 1990. cela ujedinjena država, uključujući i bivšu DDR, postala članica Alijanse. Tako je, zapravo, napravljen prvi korak ka proširenju bloka. Kasnije su usledili novi talasi širenja NATO-a”, konstatovao je zamenik ministra.\nOn je podsetio da su 1997. godine, posle samita NATO-a u Madridu, počeli pregovori o pristupanju bloku Češke, Mađarske i Poljske. Ove zemlje su 12. marta 1999. postale prve bivše članice Varšavskog pakta koje su pristupile Alijansi.\nNEWER POSTLira u padu: Grci i Bugari pohrlili u kupovinu u Tursku\nOLDER POSTŠamac: Otvorena peta „Zimska čarolija na ušću“


Migrantska kriza: Na području Krajine najviše državljana Pakistana, Maroka i Alžira! - mojusk.ba\nPrema podacima Evropske komisije (EK) na području BiH trenutno se nalazi između 3500 i 4000 ilegalnih migranata od kojih se većina smjestila na područje USK.\nUz hrvatsku granicu, prema navodima iz situacijskog izvještaja Komisije od 4. septembra, smjestilo se oko 3350 migranata i to oko 2500 u Bihaću, 700 u Velikoj Kladuši i oko 150 u Cazinu\nSuprotno podacima Komisije, ministar sigurnosti BiH Dragan Mektić u srijedu je izjavio da se broj ilegalnih migranata koji borave na Unsko-sanskom području znatno smanjio jer je većina njih uspjela prijeći granicu i nastaviti put prema EU preko Hrvatske.\nNakon redovnog sastanka operativnog stožera za praćenje ilegalnih migracija Mektić je novinarima u Sarajevu kazao da se “drastično smanjio” broj migranata u Unsko-sanskom kantonu gdje ih je sada oko 1500.\nUnatoč lošim vremenskim i smještajnim uvjetima migranti koji borave na području USK uglavnom odbijaju dobrovoljno preseljenje u azilne centre u unutrašnjosti, dok manji dio traži da im se omogući povratak u Grčku kako bi, nakon neuspješnih pokušaja prelaska granice s Hrvatskom, drugim pravcima pokušali ući u EU.\nU izvještaju je navedena i ocjena evropskog migracijskog službenika za vezu koji je naglasio kako se, na području Velike Kladuše i Bihaća nalazi veliki broj migranata kojima se s obzirom na nacionalnost rijetko odobrava međunarodna zaštita, jer je riječ o državljanima Pakistana, Alžira i Maroka.\nOvaj službenik za vezu smatra kako bi prioritet trebalo biti vraćanje svih onih koji nemaju pravo na međunarodnu zaštitu izravno iz područja u kojima se trenutno nalaze. Kao problemi kod migranata koji se nalaze na području USK navode se i česti slučajevi konzumacije alkohola i droge.\nEvropska komisija zbog problema s migrantima usvojila je posebne mjere te BiH na raspolaganje stavila ukupno 6 miliona eura za upravljanje migracijama, identifikaciju, registraciju i jačanje smještajnih kapaciteta te nastavlja pružati podršku izravnim financiranjem UNHCR-a i IOM-a, za potrebe njihovog djelovanja na području BiH.


Neophodan Zakon o finansiranju Vojvodine | Autonomija\nNeophodan Zakon o finansiranju Vojvodine\n"Problem je hroničan i zakon je nužan preduslov za stabilno finansiranje Vojvodine", rekao je Pajtić posle sastanka sa Dinkićem\nPredsednik Vlade Vojvodine Bojan Pajtić i ministar finansija Srbije Mlađan Dinkić složili su se danas da nesuglasice o načinu finansiranja Vojvodine najbolje mogu biti rešene donošenjem Zakona o finansiranju pokrajine.\nPajtić je nakon sastanka sa Dinkićem u Vladi Vojvodine rekao novinarima da bi Zakon o finansiranju Vojvodine definisao izvorne prihode pokrajine i na taj način predupredio probleme koji su trenutno nastali.\n„Problem je hroničan i zakon je nužan preduslov za stalno i stabilno finansiranje Vojvodine“, rekao je Pajtić i dodao da pokrajina nije pogrešila što je pokrenula postupak pred Ustavnim sudom Srbije.\nOn je precizirao da sa ministrom Dinkićem nije do kraja razrešio sporno pitanje finansiranja Vojvodine koje precizira Ustav Srbije .\nDinkić je u Novom Sadu rekao da će osnovica za obračun transfera namenjena Vojvodini u budžetu za 2013. biti veća za 9,5 odsto u odnosu na ovogodišnji budžet.\nMinistar finansija je precizirao da će Vojvodini pripasti veći udeo od prihoda od poreza na profit i nekih drugih poreskih prihoda.\n„Važno je napraviti Zakon o finansiranju Vojvodine kako bi pokrajina dobila sopstvene izvore prihoda i prestala da zavisi od volje ministara finansija“, rekao je Dinkić. Ocenio je da će sve dok ne bude usvojen zakon „biti neproduktivnih tenzija“ i najavio mogućnost da zakon bude usvojen u prvoj polovini 2013. godine.\nMinistar finansija Dinkić je ponovio da će budžet Vojvodine u narednoj godini iznositi sedam odsto rashoda budžeta Srbije. Pokrajina takav način obračuna osporava i smatra da pokrajinski budžet treba da bude sedam odsto celokupnog iznosa budžeta Srbije.\nKao osnovica za utvrđivanje visine budžeta AP Vojvodine utvrđena je odredba Ustava Srbije, u kojoj se navodi da budžet pokrajine iznosi najmanje sedam odsto budžeta Srbije, s tim što se tri sedmine od budžeta Vojvodine koristi za finansiranje kapitalnih rashoda.\n„Sužavanje osnovice za utvrđivanje obima budžeta Vojvodine na ‘rashode koji se finansiraju iz poreskih prihoda’ suprotno je ustavnoj odredbi koji je jasno definisao da budžet Vojvodine iznosi najmanje sedam odsto budžeta Srbije, tako da nije moguće različitim sistemima obračuna povrediti ovu imperativnu ustavnu odredbu“, ocenila je krajem prošle sedmice Vlada Vojvodine.\nNovom izmenom osnovice za obračun znatno bi se smanjio obim budžeta Vojvodine i bilo bi nemoguće utvrditi iz kojih izvora i vrsta prihoda i primanja će se pojedini rashodi i izdaci finansirati, istakla je pokrajinska vlada.\nDinkić i Pajtić su danas saopštili i da će pokrajina i Republika Srbija zajedno učestvovati u izgradnji autoputa Novi Sad-Ruma koji podrazumeva i izgradnju tunela kroz Frušku Goru.\nMinistar Dinkić je rekao da će Vlada Srbije za sredstva za izgradnju puta konkurisati kod kineske Eksim banke. Ocenio je da je za izgradnju te deonice potrebno najmanje sto miliona evra i najavio da će zajednički tim dve vlade, pokrajinske i republičke, raditi na pripremi projektne dokumentacije.\nOn je naglasio da će najmanje 40 odsto kompanija iz Srbije raditi na izgradnji tog putnog pravca. Istakli su i da je bilo reči i o revitalizaciji kanala Dunav-Tisa-Dunav što je ocenjeno kao važno prilikom sušnih perioda i poplava i za podizanje nivoa produktivnosti domaće poljoprivrede.\nPrema Pajtićevim rečima, revitalizacijom kanalskog sistema u Vojvodini bilo bi moguće navodnjavati oko 500.000 hektara poljoprivrednog zemljišta.\nDinkić je u Novom sadu najavio da republičko ministarstvo za regionalni razvoj planira da izgradi i autoput Zrenjanin-Novi Sad, i ocenio da će to biti glavni kapitalni projekat u pokrajini u naredom periodu.


Veštačka inteligencija za Daimlerova autonomna vozila › Made-in-Germany.rs\nKako bi stigli do rešenja za potpuno autonomnu vožnju u gradskim uslovima, nemačke kompanije „Bosch“ i „Daimler“ su, nakon definisanja potrebne računarske snage, odabrale američku tehnološku kompaniju „Nvidia“ za dobavljača platforme za veštačku inteligenciju (AI).\nDrive Pegasus platformu Nvidie pokreće moćni procesor za veštačku inteligenciju uz sistemski program za procesuiranje algoritama vožnje, koje su Bosch i Daimler generisali koristeći metode mašinskog učenja. U saopštenju Boscha se navodi i da će mreža elektronskih upravljačkih jedinica moći da ostvari sto milijardi operacija u sekundi, prenosi „eKapija“.\nDa bi se u gradskim uslovima omogućila autonomna vožnja potrebna je raznovrsna, redundantna arhitektura sistema i najviši nivo funkcionalne sigurnosti. Potreban je i visok nivo performansi za mrežu elektronskih upravljačkih jedinica, jer navigacija kroz gradski saobraćaj predstavlja veliki izazov. Ovakva mreža upravlja svim informacijama koje sakupe različiti radari, video, lidar i ultrasonični senzori. Na primer, samo jedan video senzor, kao što je Bošova stereo video kamera, generiše 100 gigabajta podataka na samo jednom kilometru!\nU procesu zvanom fuzija senzora mreža upravljačkih jedinica kombinuje podatke prikupljene od svih senzora okruženja, u deliću sekunde pristupa tim informacijama i planira kretanje vozila. Ovaj proces srazmeran je osećaju dodira, kojem je potrebno između 20 i 500 milisekundi da stigne do mozga.\nVeliki broj računskih operacija u kratkom vremenskom intervalu zahteva hlađenje mreže elektronskih upravljačkih jedinica, zbog čega su Bosch i Daimler razvili efikasan koncept zasnovan na rashladnoj tečnosti. „Mercedes-Benzova“ vozila sa pogonom na baterije već imaju ugrađen sistem hlađenja, tako da inženjeri većinu postojećih rashladnih tehnologija mogu da integrišu u mrežu elektronskih upravljačkih jedinica.\nU aprilu prošle godine Bosch i Daimler su najavili da će udružiti snage u nastojanju da autonomna vožnja u gradskim uslovima postane moguća, a takva tehnologija će, kako su naveli, biti spremna za masovnu proizvodnju početkom sledeće decenije.\nDva nemačka industrijska giganta zajedno rade na širem području Štutgarta, kao i u Silicijumskoj dolini. Njihovi zaposleni zajedno rade na istim lokacijama, što im omogućava efikasnu razmenu informacija i brzinu u odlučivanju, navodi se u saopštenju Boscha.


Apple Mac korisnici opet na meti hakera | PC Press\nApple Mac korisnici opet na meti hakera\n26. mart 2009. 7. avgust 2017. Snezana Smart\nApple Mac korisnicu su opet na meti programera zlonamernog koda. Naime, na legalnom web sajtu gde možete naći HDTV softver, pojavila se nova verzija OSX/RSPlug trojanca (RSPlug-F Mac OS X trojanac).\nPraktično možete pogledati video snimak hvatanja zlonamernog koda sa jednog legitimnog web sajta.\n"Danas ima zaista mnogo manje malvera napisanog za Apple Mac u poređenju sa postojanjem malvera za Windows, što opet ne znači da Apple Mac korisnici treba da budu opušteni po pitanju obezbeđenja zaštite," izjavio je Graham Klulej, viši tehnološki konsultant za Sophos. "Mac korisnici nisu ništa drugačiji od Windows korisnika kada je reč o gedžetima, interesovanjima i slično. I oni će takođe poželeti da instaliraju i pokrenu ovaj program na svom računaru u ubeđenju da će im taj program pomoći u postizanju gledanja TV-a u visokoj definiciji."\nPrema detaljnijim istraživanjima, britanska kompanija Sophos je napomenula da je kriminalna grupa koja je odgovorna za ovaj malverski napad, usmerena ne samo na Mac OS X nego i na Windows takođe.\n"Ako posetite ovaj web sajt kao korisnik računara koji radi na Windows-u, biće vam serviran maliciozni Windows izvršni virus iz Zlob familije malvera. Ciljajući na obe platforme na ovom zaraženom web sajtu, hakeri višestruko ostvaruju svoj cilj," nastavio je Klulej. "Kada se ovaj zlonameran kod nađe na vašem računaru, hakeru su odvezane ruke da radi šta god poželi. Mac korisnici treba da prihvate realnost da su i njihovi podaci ugroženi ukoliko ne posvete dužnu pažnju zaštiti svog računara."\nEksperti iz Sophos tima su detektovali pretnju kao RSPlug-F trojanca koji menja DNS podešavanja na Apple Mac računarima. Na taj način hakeri mogu da korisnika računara preusmere na lažne ili bogus web sajtove koji će dalje ugroziti posetioca sa krađom njegovih ličnih informacija, koji će im prikazivati generisane reklame ili na kojem će im se dalje instalirati novi zlonamerni kod.\n← Garmin na sajmu automobila\nCanon EOS 500D: 15,1 Mp i pun HD video →


Uhapšeni zbog zbog zlostavljanja dečaka - Boom93\nU Smederevu uhapšena dva muškarca zbog obljube nad decom i nemoćnim maloletnikom. Obojica će uz krivičnu prijavu biti sprovedeni istražnom sudiji Višeg suda u Smederevu.\nSmederevska policija uhapsila je dva muškarca iz tog grada zbog sumnje da su obljubili decu i nemoćnog maloletnika, kao i da su navodili maloletnika na prisustvovanje polnim radnjama, saopštila je policija.\nKako se navodi u saopštenju, uhapšeni su Toplica P. (58) i Darko M.(38).\nOsumnjičeni Toplica P. je, kako se navodi u saopštenju, poslednjih šest meseci u više navrata, u svoju kuću dovodio maloletnika (17) ometenog u razvoju, i sa njim uz pretnju imao seksualne odnose.\nU pomoćnoj zgradi i u svojoj kući, u istom periodu, osumnjičeni je imao seksualne odnose i sa svoja dva maloletna pastorka starosti osam i 12 godina, dok je svog sina (10) primoravao da prisustvuje seksualnom činu.\nOsumnjičeni Darko M. takođe je u poslednjih šest meseci, u svoju kuću dovodio istog maloletnika i sa njim imao seksualne odnose.\nOn je u istoj kući u poslednja tri meseca imao seksualne odnose i sa decom starosti 12 i 13 godina, dok je Topličin sin (10) primoravan da prisustvuje obljubi i kod osumnjičenog Darka.\nKostolac dobio službu Hitne pomoći


Obraćanje organizacija civilnog društva o stanju u sistemu javnih nabavki povodom 9.decembra – Međunarodnog dana borbe protiv korupcije – Mreža za izgradnju mira\nN/r Eric Nelson, ambasador\nN/r Johan Sattler, ambasador\nPREDMET: Obraćanje organizacija civilnog društva o stanju u sistemu javnih nabavki povodom 9.decembra – Međunarodnog dana borbe protiv korupcije\nObezbjediti puna transparentnost u cjelokupnom ciklusu javnih nabavki. U ovom smislu potrebno je: propisati obavezu ugovornih organa da objavljuju planove, te izmjene i dopune planova javnih nabavki na Portalu javnih nabavki, učiniti dostupnom na Portalu javnih nabavki tendersku dokumentaciju za sve postupke, kao i učiniti dostupnim odluke o dodjeli ugovora i odluke o poništenju postupaka za sve\npostupke, formu realizacije ugovora, integralne tekstove ugovora, te svih izmjena i dopune ugovora u toku realizacije.\nDonijeti novi Pravilnik o praćenju postupaka javnih nabavki u kojem bi nalazi i izvještaji monitoringa organizacija civilnog društva bili uvršteni kao kredibilan izvor informacija za praćenje postupaka, odnosno nadzor i kontrolu. Naime, višegodišnje aktivnosti nevladinog sektora svjedoče da se na osnovama dobre metodologije i kroz predan rad organizacija civilnog društva mogu identifikovati brojne nepravilnosti i zloupotrebe. Posebno je značajan ex-ante pristup monitoringu jer su na osnovu nalaza civilnog društva u stvarnom vremenu zaustavljene mnoge problematične i koruptivne javne nabavke.\n3) Krivičnim zakonima BiH i FBiH propisati djela „Zloupotreba u postupku javne nabavke“ i\nUnaprijediti institucionalni okvir sistema javnih nabavki, odnosno resurse i efikasnost rada glavnih institucija sistema javnih nabavki: Agencije za javne nabavke (AJN) i Ureda/Kancelarije za razmatranje žalbi (URŽ/KRŽ). Već godinama ovim institucijama nedostaju stručni kadrovi i materijalni resursi, što i samim institucijama daje izgovor za sve lošije rezultate rada. Želja za (političkom) kontrolom ovih institucija, koja se nerijetko ostvaruje\nSarajevo, 08.decembar 2020.


Početna Vijesti BiH Salkić: Investiranje u Srebrenicu ima posebnu važnost\nRamiz Salkić, potpredsjednik bh. entiteta RS, jučer se u Banjaluci sastao sa Reinoutom Casparom Vosom, novoimenovanim ambasadorom Holandije, te razgovarao o problemima Bošnjaka u ovom entitetu i mogućnostima investiranja i otvaranja novih radnih mjesta.\nSalkić je tokom razgovora ambasadora upoznao s negativnim odnosom entitetske vlasti prema Bošnjacima, koji se svakodnevno susreću sa diskriminacijom i problemima u obrazovanju. Podsjetio je na izraženi problem sistemskog negiranja bosanskog jezika, kojeg govori više od polovine građana Bosne i Hercegovine, ali i naglasio porazne podatke kada je u pitanju zapošljavanje Bošnjaka u javnom sektoru u entitetu RS.\n“Uvaženog ambasadora sam upoznao s porazom civilizacijskih vrijednosti u ovom entitetu, koji se ogleda u negiranju genocida i veličanju ratnih zločinaca. Obzirom da ovakav odnos dolazi iz vrha vlasti i akademskih krugova, Evropa mora učiniti više, baš kao u slučaju holokausta, da se kazne svi oni koji negiraju genocid, najveći zločin poslije 2. svjetskog rata. Uz svakodnevne probleme, koji su posljedica tragične ratne prošlosti, ali i ignorantskog odnosa entitetske vlasti, s ambasadorom sam razgovarao i o ekonomskoj situaciji u Bosni i Hercegovini, odnosno mogućnostima ulaganja u našu domovinu. Posebno smo govorili o investiranju u Srebrenicu, gdje Holandija pokazuje svoju spremnost za djelovanje, u smislu organizovanja ekonomskih večeri, na kojima će biti prezentirane mogućnosti ulaganja. Nama su sve investicije izuzetno važne, a one koje bi se mogle realizovati u Srebrenici, Podrinju, ali i cijelom entitetu RS, imaju posebnu važnost i težinu”, kazao je nakon sastanka potpredsjednik Salkić.\nPrethodni članakHrvatska dekalsirala Grčku, Švicarska blizu Mundijala\nSljedeći članakAluminijumska folija pojačava Wi-Fi signal?


OS BiH obilježile 50.000 komada malog i lakog naoružanja – TVSA.BA\nPonedjeljak, 24 Januara, 2022 8:39\nNaslovna/Vijesti/Bosna i Hercegovina/OS BiH obilježile 50.000 komada malog i lakog naoružanja\nOS BiH obilježile 50.000 komada malog i lakog naoružanja\nPripadnici Glavne logističke baze i Bataljona logističke podrške Oružanih snaga Bosne i Hercegovine u srijedu 19. avgusta 2020. godine na lokaciji OS BiH u Visokom obilježili su pedesethiljaditi komad malog naoružanja, u sklopu projekta koji se obavlja uz podršku organizacije “The Halo Trust”.\nSimboličnom događaju prisustvovali su direktor organizacije “The Halo Trust” Alexander Maier, specijalni savjetnik za municiju i naoružanje EUFOR-a brigadir Martin Trachsler i izvršni oficir glavne logostičke baze OS BiH major Ismet Patković, saopćeno je iz Ministarstva odbrane BiH.\nProvedba projekta obilježavanja malog i lakog naoružanja u posjedu Ministarstva obrane BiH otpočela je u novembru 2018. godine uz potporu organizacije “The Halo Trust”. Proces obilježavanja naoružanja provode pripadnici jedinica Glavne logističke baze i Bojne logističke podrške Komande logistike na lokacijama OS BiH u Banjoj Luci, Čapljini, Visokom i Živinicama.\nNabavkom četvrte mašine za tačkasto obilježavanje, koja je instalirana u Visokom, proces obilježavanja je znatno ubrzan, čime će se realizovati zacrtani plan obilježavanja malog i lakog naoružanja i prije predviđenog roka do kraja 2020. godine.\nRS: Virus korona potvrđen kod 146 osoba\nPrekinuta hitna sjednica Skupštine Kantona Sarajevo


Brnabić: Vlada radi na problemu zagađenja vazduha | 013 info\nBrnabić: Vlada radi na problemu zagađenja vazduha\nTanjug\tNed, 20/12/2020 - 22:07\nBrnabić je u emisiji tv Pink "Hit tvit" objasnila da Beograd nema dovoljno mernih stanica, poput drugih gradova Evrope, ali da je vlada počela da investira u tu oblast.\n"Sve probleme rešavamo, uključujući i ovaj. Postavili smo kamen temeljac za još jedno postrojenje za odsumporavanje u termoelektrani Nikola Tesla, što je investicija od 187 miliona evra. Postrojenje za odsumporavanje u bloku A je već u toku, biće gotovo do početka 2023. godine. Kostolac smo završili. To su sve skupe investicije, od preko 600 miliona evra", rekla je Brnabić.\nOna je kao jedno od tri najbitnija poglavlja na putu ka EU izvdvojila i poglavlje 27, koje se odnosi na zaštitu životne sredine.\n"Za mene postoje tri ključna poglavlja. Jedno je najteže-35 koje se odnosi na dijalog Beograda i Prištine, najkompleksnije je 23 koje se odnosi na vladavinu prava, a najskuplje je 27, koje se odnosi na životnu sredinu", rekla je Brnabić.\nPredsednoca vlade je najavila i da će do kraja godine na Koridoru 10, odnosno na autoputu "Miloš veliki", biti pustena u rad tri punjača za električna vozila.\n"Time želimo da postanemo deo panevropske mreže puteva i stimulišemo ljude da koriste električne automobile, a strance da znaju da mogu da prolaze sa svojim električnim vozilima kroz našu zemlju", rekla je Brnabić.


Regionalni radio Srem | Stara Pazova: Petlja kod Nove Pazove do jula\nStara Pazova: Petlja kod Nove Pazove do jula\nAdmin 7. јуна 2017. Aktuelno, Društvo, S. Pazova Нема коментара на Stara Pazova: Petlja kod Nove Pazove do jula\nPetlja na auto-putu Beograd–Novi Sad, kod kompanije „Delhaize”, biće gotova do početka jula, na zadovoljstvo žitelja Nove Pazove, Novih i Starih Banovaca koji će, ovom kapitalnom investicijom dobiti kraći i brži put za uključenje na auto-put E-75.\nPoseban značaj ove petlje je u tome što će nakon 40 godina omogućiti direktan prilaz žiteljima Nove Pazove na auto-put, ulice Novih i Starih Banovaca, biće rasterećene od saobraćaja teških kamiona koji prevoze robu do velikih logističkih centara otvorenih u industrijskoj zoni u poslednjih nekoliko godina. Koristi će biti i za žitelje Vojke i Krnješevaca, jer je u planu spajanje auto-puta E-75 sa auto-putem E-70 (Beograd-Zagreb) izgradnjom obilaznice oko ova dva naselja, te spajanje sa petljom koja je treća na području staropazovačke opštine.\nKako objašnjava predsednik Radinović, bilo je mnogo posla da bi se došlo do projektno-tehničke dokumentacije, mnogo procedura, sređavanja imovinsko-pravnih odnosa, pa je Opština uložila veliki trud i sredstva kako bi sve bilo privedeno kraju, jer je rešavano pitanje otkupa ili zamene za petnaestak parcela u privatnom vlasništvu , a bilo je neophodno i izmeštanje kraka međunarodnog gasovoda Novi Sad-Beograd, što je koštalo oko šest miliona dinara. Izgrađena je kružna raskrsnica, saobraćajnice, kako bi mogla biti započeta finalizacija ovog projekta na zadovoljstvo građana cele opštine, kao i vlasnika velikih privrednih objekata kakvi su „Delhaize”, „Lidl”, logistički centar „Ajmaks” i drugi na trasi koju će petlja povezati sa auto-putem.


Đeka: SA 43 ODSTO OSVOJENIH GLASOVA BAJRAKTARI TREBA DA BUDE PREDSJEDNIK OPŠTINE - Ulcinj info\nĐeka: SA 43 ODSTO OSVOJENIH GLASOVA BAJRAKTARI TREBA DA BUDE PREDSJEDNIK OPŠTINE\n“Ova sedmica biće ključna za formiranje manjinske vlade”, kazao je poslanik u Skupštini Crne Gore i predsjednik Demokratske partije Fatmir Đeka.\nOn smatra da su, nakon lokalnih izbora u Ulcinju i Beranama, bliži formiranju nove vlade.\nPrema njegovim riječima, u ovakvoj situaciji, i u državi i svijetu, to je veoma neodgovorno i štetno.\n– Tim prije što se ekonomska situacija usložnjava, turistička sezona je na pragu i treba brzo donositi odluke u interesu države i građana, dodao je Đeka u izjavi agenciji MINA.\nUpitan da li će biti angažovan kao ministar u novoj vladi, on je rekao da je ta odluka na mandataru Dritanu Abazoviću.\n– Mi imamo izuzetno dobre odnose, vršili smo vlast na lokalnom nivou, zajedno smo od početka u procesu formiranja evropske vlade. Znam koliko on želi da sve ovo uspije i ja mu, sa svim svojim kapacitetima, stojim na raspolaganju, na kojoj se god poziciji nalazio, bilo u Vladi ili u Parlamentu – rekao je Đeka.\nGovoreći o formiranju vlasti u Ulcinju, predsjednik DP je kazao da treba sačeketi rezultate ponavljanja glasanja na jednom biračkom mjestu u srijedu, kako bi se izvukli konačni zaključci.\n– Naša koalicija osvojila je ubjedljivo najveći broj glasova, preko 43 odsto, i prirodno je da ona ima predsjednika Opštine – rekao je Đeka.\nOn je kazao da u lokalnom parlamentu žele još širu koaliciju.\n– Mi ne želimo da se nakon izbora politički nadgornjavamo, jer je konačno vrijeme da svi zajedno, na jasnoj platformi i uz podršku buduće Abazovićeve vlade, radimo na svestranom razvoju Ulcinja – rekao je Đeka.


BLAGOJEVIĆ: NIŠVIL IDE U PUNOM FORMATU (VIDEO) - TV ZONA PLUS - HD\nBLAGOJEVIĆ: NIŠVIL IDE U PUNOM FORMATU (VIDEO)\nјун 7, 2020 COVID-19, Ivan Blagojević, Nisvil džez festival\nSrbija će biti top destinacija, jer je hrabro odlučila da ipak organizuje velike festivale, ocenio je direktor Nišvil džez festivala Ivan Blagojević. On je za Zonu plus rekao da Nišvil ima i plan B za slučaj novog talasa virusa korona.\n„Nišvil ima i plan za socijalnu distancu, pomeranje stolica, merenje temperature…“\nKaže da je, na razgovoru predstavnika festivala sa premijerkom, najavljena i određena pomoć države. Inače, glavni program Nišvila održaće se od 13 do 16. avgusta, ali celokupan program ovogodišnjeg festivala počeće već 7. avgusta pozorišnim predstavama. To je, kako kaže Blagojević, jedini festival koji će ići u punom formatu.\n„Mi smo u nezahvalnoj situaciji da program menjamo u hodu. Još uvek nisu pristigla nikakva sredstva od početka korone, pa su neki bendovi otkazali jer nismo po ugovoru uplatili avans. Očekujemo uskoro novac po ugovoru od grada i sledeće nedelje odluke ministarstava turizma i kulture o tome koliko nam sleduje. Sigurno ćemo uzeti više kvalitetnih džez izvođača, a objavljivaćemo jedan po jedan. Verujem da ćemo uspeti da ispoštujemo 90 posto svega i startovati ozbiljnim pozorišnim festivalom sa stranim izvođačima“ – kaže Blagojević.\nJEDNA OSOBA PREMINULA, 82 NOVOOBOLELE OSOBE