Obeležen Međunarodni dan Dunava | Autonomija\nSet propisa u oblasti zaštite životne sredine, donetih prošle godine, stvorili su uslove da pokrajinska inspekcija za zaštitu životne sredine kontroliše zagađivače\n29. juna 2010\nPovodom obeležavanja Međunarodnog dana Dunava, u Međunarodnoj godini biodiverziteta, danas je održana manifestacija „Fruškogorski letnji karavan“, koja je, na novosadskom Dunavskom keju, započeta uništavanjem ribarskih mreža zaplenjenih od ribokradica i predstavljanjem eko-bilborda na kojem se promoviše 11 zaštićenih prirodnih dobra u Vojvodini i njihovi turistički punktovi, pod sloganom „Posetite zaštićena prirodna dobra Vojvodine“. Fruškogorski letnji karavan nastavljen je obilaskom značajnih prirodnih i kulturno-istorijskih lokaliteta Fruške gore.\n„Fruškogorski letnji karavan“ organizovao je Nacionalni park „Fruška gora“ u saradnji sa Pokrajinskim sekretarijatom za zaštitu životne sredine i održivi razvoj i opštinama Sremski Karlovci, Irig, Sremska Mitrovica i Beočin, na čijoj teritoriji se delom prostire Fruška gora.\nU prisustvu pokrajinskog sekretara za zaštitu životne sredine i održivog razvoja dr Slobodana Puzovića, zamenika gradonačelnika Novog Sada Saše Igića i direktora Nacionalnog parka „Fruška gora“ Slobodana Antonića, radnici čuvarske službe Nacionalnog parka uništili su ribarske mreže i drugi alat koji su koristile ribokradice.\n– Set propisa u oblasti zaštite životne sredine, donetih prošle godine, stvorili su uslove da pokrajinska inspekcija za zaštitu životne sredine kontroliše zagađivače, propisuje mere da se ugrađuju potrebni filteri i, naravno, da se sprečava akcidentno zagađenje voda i pomor riba, kojeg doduše još uvek ima, ali u znatno manjoj meri u odnosu na prethodne godine. Resorni pokrajinski sekretarijat u poslednjih nekoliko meseci preuzeo je većinu nadležnosti što se tiče zaštite ribljeg fonda. Sada radi i pokrajinska inspekcija u čijoj nadležnosti je zaštita ribljeg fonda, imamo i odgovarajuća sredstva i, nadamo se, da ćemo uz pomoć dobrih partnera kao što su Nacionalni park „Fruška gora“, Grad Novi Sad i drugi korisnici ribolovnih voda, uspeti da zaštitimo našu riblju faunu i da će ljudi i nadalje moći da uživaju u pecanju, ali da će to raditi na održivi način – izjavio je pokrajinski sekretar dr Slobodan Puzović.\nDirektor Nacionalnog parka „Fruška gora“ Slobodan Antonić izjavio je da se ovo javno preduzeće bavi zaštitom ribljeg fonda na delu Dunava od mosta kod Bačke Palanke do mosta kod Beške. – Ribočuvarska služba zaplenila je i danas će biti uništeno 1025 ribarskih mreža, čija dužina je čak 35 kilometara – rekao je Antonić, dok je zamenik gradonačelnika Novog Sada Saša Igić rekao da u strategiji razvoja glavnog grada Pokrajine, Dunav ima centralno mesto.\nPokrajinski sekretar dr Slobodan Puzović i Milivoje Odanović, predsednik udruženja „Novosadski ekološki centar“ promovisali su danas i eko-bilbord postavljen na saobraćajnici što vodi na kej. Tim povodom, Puzović je kazao:\n– Pokrajinski sekretarijat za zaštitu životne sredine i održivi razvoj zajedno sa Ekološkim centrom iz Novog Sada realizovao je projekat postavljanja bilborda na glavnim saobraćajnicima Novog Sada, kako bi se promovisala prirodna baština za koju smatramo da se nedovoljno poznaje u široj javnosti. Želimo, takođe, da ukažemo na veliki broj infromativnih centara, punktova namenjenih posetiocima, koji bi, na taj način mogli da se upoznaju sa vrednostima zaštićenih prirodnih dobara i, naročito, šta ta prirodna baština znači za održivi razvoj lokalnih zajednica. Znamo da se borba za očuvanje prirodne baštine Vojvodine vodi na više frontova, a jedan od njih je ukazivanje na vrednosti i značaj tih prirodnih dobara ne samo sa aspekta očuvanja biodiverziteta, odnosno raznolikosti vrsta ekosistema, već i sa aspekta uravnoteženja osnovnih ekonomskih uslova u širem prostoru, što je posebno značajno u ovim godinama kada su izražene klimatske promene. Ono što mi potenciramo na ovim bilbordima odnosi se na potencijal razvoja lokalnih zajednica kroz očuvanje jedinstvene prirodne baštine, pre svega kroz eko i etno-turizam.\nFruškogorski letnji karavan posetio je danas poznata izletišta na Fruškoj gori, kao što su Stražilovo, Iriški venac, Zmajevac, Brankovac, Letenka i Ravne.


Napredak u ekonomiji, dosta posla za vladavinu prava\nBeta\t 8. novembra 2016. 15:15\nEvropska komisija (EK) ocenjuje da je Srbija postigla uspeh u makroekonomskoj stabilizaciji, podsticaju privrednog rasta i reformi javne uprave, ali još dosta treba učiniti u jačanju vladavine prava i borbi protiv korupcije i organizovanog kriminala.\nTo su novinarima preneli zvaničnici upućeni u “pretežno povoljan” godišnji izveštaj o napretku Srbije u pregovorima o članstvu s Evropskom unijom, koji će sutra u Briselu, zajedno s ocenom napretka zapadnobalkanskih zemalja i Turske, objaviti EK a u Evropskom parlamentu i na konferenciji za štampu obrazložiti evropski komesar za proširivanje Johanes Han.\nEvropski diplomatski izvori navode da bi u Izveštaju-Oceni trebalo da bude naglašeno da će EK posebno pratiti u kojoj meri vlasti Srbije uspevaju da ispune merila za poglavlja 23 i 24 u pregovorima o članstvu s EU, budući da će o tome biti sačinjavani posebni izveštaji kojima se prati.\nNa tom polju, i uopšte kad je reč o vladavini prava i temeljnim slobodama je, kako je preneseno, u reformi pravosudja ostvaren pomak, ali srpske vlasti još treba da urade važan posao i očigledno je da će biti opaski koje ne bi bile tako izričite da bi se spominjali pojedini slučajevi poput i dalje nerešenog slučaja Savamala.\nIzvori u Briselu su dodali da bi mogla biti spomenuta i bezbednosna situacija u Srbiji i regionu, ali tu se ne vide neki bitniji problemi.\nSituacija sa slobodom medija neće, sve govori, biti povoljnije ocenjena nego što je to bio slučaj u Izveštaju prošle godine kad su o medijskoj strategiji i privatizaciji izrečene bitne zamerke.\nAli jasne pohvale se očekuju kad je u pitanju doprinos Srbije regionalnoj saradnji i dijalog Beograd-Priština, za koji se ocenjuje da je veoma važan za normalizaciju odnosa dve strane i njihov napredak ka EU.\nZato se podvlači upravo obe strane moraju učiniti dodatne bitne napore da se dogovori u dijalogu sprovedu, uključujući stvaranje Zajednice srpskih opština na Kosovu.\nU pohvalnom stavu o pospešenju ekonomske stabilnosti, smanjivanja budžetskog deficita i perspektivi porasta bruto domaćeg proizvoda se Ekonomska komisija oslanja i na dobre ocene Medjunarodnog monetarnog fonda i Svetske banke o razvoju u Srbiji.


Prodaja novih automobila ispod prošlogodišnjeg minimuma › Made-in-Germany.rs\nU Srbiji je prodaja novih automobila smanjena u ovoj godini za oko 20 procenata u odnosu na isti period prošle godine, koja je za prodaju novih vozila bila najslabija u istoriji. Zbog takve situacije, u manjim gradovima i regionalnim centrima zatvaraju se prodajna predstavništva.\nPredsednik Srpske asocijacije uvoznika vozila i delova Miloš Petrović objasnio je za agenciju „Tanjug“, da je u prvih sedam meseci ove godine prodato svega 12.238 vozila ili za 20 posto manje, ističući da je prosečna mesečna prodaja bila manja od 2.000 vozila, a da takav prosek nikada nije bio slabiji od kada Asocijacija prati podatke o prodaji. On smatra da zabrinutost građana za svoj posao, predstavlja glavni razlog pada prodaje automobila.\nMeđutim, Petrović kaže da ipak postoji interesovanje za nove automobile, tako da ne može da se kaže da je tržište automobila u Srbiji potpuno stalo.\n– Mi od 1999. godine, kada je Asocijacija nastala, vodimo evidenciju po kojoj je u prethodnih petnaestak godina u Srbiji prodato 500.000 vozila ili prosečno oko 34.000 vozila po godini, ali ako uporedimo one stabilne godine, na primer 2008. kada je prodato 60.000 i prošlu sa svega 22.000, vidimo koliko je smanjena prodaja. Očekujemo da će ove godine u Srbiji, u najboljem slučaju, biti prodato najviše 20.000 novih automobila – rekao je Petrović i napomenuo da su neki uvoznici prijavljivali i prodaju koju su realizovali u Makedoniji, Crnoj Gori, Bosni, pa zbog toga ni ovi podaci ne mogu biti potpuno realni.\nU prvih sedam meseci ove godine najviše su se prodavali novi automobili u srednjoj klasi sa najnižim cenama do desetak hiljada eura, dok je najveću prodaju imala „Škoda“, pa „Fiat“, „Folksvagen“, „Ford“. Ovakvi automobili uglavnom se koriste za gradsku vožnju, ali i kao porodični automobili, jer su mali potrošači. Po Petrovićevim rečima, zabeležen je rast prodaje japanskih brendova: „Tojote“, „Suzukija“, „Mazde“ i „Mucibišija“, zbog kvaliteta i izdržljivosti tih vozila. Što se tiče prodaje luksuznih automobila, tu nema ni velikog rasta ni pada.\n– Ljudi koji imaju novac i dalje voze takve automobile i sigurno neće kupiti jeftin auto, već jedino može da se desi da zamene svoj „BMW“ „Mercedesom“, ili svoj „Lendrover“ „BMW-om“ ili „Audijem“, ali će i dalje ostati verni luksuznom brendu. Prodaja luksuznih automobila uvek je oko 1.500 vozila godišnje i uglavnom u proseku to bude: 500 automobila „BMW“, 500 „Audija“ i 500 „Mercedesa“, a proda se i po neki „Jaguar“, „Rendžrover“ ili neki drugi skupi četvorotočkaš. Grubo gledano, tržište luksuznih automobila je uvek bilo isto, i tokom bombardovanja i sankcija, kao i 2008. godine, kada je bilo idealno za prodaju – kaže Petrović.\nKada je reč o razvoju automobilskog biznisa, on smatra da je poražavajuće što su svi manji gradovi ili regionalni centri, na primer u Zrenjaninu, Somboru i Vršcu ostali bez prodajnih centara, zbog slabe posećenosti i prometa. Uvoznici ili zastupnici proizvođača velikih brendova na teritoriji Srbije, koji su prisutni direktno preko „majke firme“ i uz podršku ino-principala, uspevaju da opstanu, ali smanjuju troškove i čak ukidaju posebne službe. Neki od njih šalju svoje marketinške službe u Budimpeštu ili Sloveniju, pa odatle regionalno pokrivaju prodaju, s obzirom da je tržište zemalja stare Jugoslavije dosta slično po mentalitetu kupaca.\n– Brine nas to što nova vozila nemaju nikakvu podršku od zakonodavca po pitanju takse i regulacije jeftinijih kamata ili bilo čega, dok je sa druge strane, povećan uvoz polovnih automobila. Ne kažemo mi da nije dobro voziti polovne, već da bi trebalo urediti to tržište. Svi ti polovnjaci koji ulaze u Srbiju trebalo bi da prođu kroz sertifikacione centre kod ovlašćenog proizvođača i njegovog zastupnika da bi se znalo pravo njihovo stanje po pitanju kilometraže, bezbednost i ekologije – smatra Petrović.


“Zeleni sertifikat” za putovanje unutar EU | Restart Magazin\n“Zeleni sertifikat” za putovanje unutar EU\n17/03/2021 17/03/2021 Urednik\nEvropska komisija (EK) je danas predložila uvođenje digitalnog “zelenog sertifikata” o zaštiti od koronavirusa, koji omogućava putovanja unutar Evropske unije (EU) na temelju podataka o vakcinaciji preparatima priznatim u EU, o utvrđenim antitelima i PCR testovima, a zemlje članice mogu same odlučiti da li za sertifikat prihvataju i rusku i kinesku vakcinu.\nEvropski komesar za unutrašnje tržište Tijeri Breton je novinarima rekao da je “i ruska vakcina verovatno dobra”, a mišljenje o njoj treba da objavi Evropska agencija za ljekove (EMA) i da se, imajući u vidu namere nekih članica EU da proizvode “Sputnjik V”, razmišlja i da Evropska komisija pomogone veću proizvodnju te vakcine u Rusiji.\nRanije su izvori EK najavljivali da će za izdavanje “zelenog sertifikata” važiti dokazi o vakcinaciji preparatima Fajzer-Biontek, Moderna, Astrazeneka i Džonson i Džonson, koje je odobrila EMA.\nEvropski komesar za pravosuđe Didije Rejnders je na konferenciji za medije, zajedno s predsednicom EK Fon der Lejen i komesarom Bretonom, izjavio da je cilj da se do kraja leta 70 odsto gradjana Unije vakciniše protiv korona virusa, mada je dosad vakcinisano samo pet odsto.\nPredsjednica i komesari EK su na pitanja o sporosti vakcinacije u EU, odgovorili da ima organizacionih teškoća i da je znatno manja isporuka vakcina naručenih od farmaceutskih firmi, posebno Astrazeneke.\n“Uverenje o zdravstvenom stanju”, kako su prethodno istakli zvaničnici EK, namenjeno je građanima zemalja EU.\nZa putnike iz drugih delova sveta, te i sa Zapadnog Balkana, Evropska komisija će sa Svetskom zdravstvenom organizacijom i Organizacijom za međunarodni civilni vazdušni saobraćaj tek razmotriti moguće olakšice i odrediti standarde za to.\n“Zeleni sertifikat” će biti u digitalnom, elektronskom vidu, kao i na papiru. Predsednica Evropske komsije, Ursula fon der Lajen, novinarima je rekla da će podatke iz tog sertifikata priznavati sve države članice Unije da bi se zajamčila sloboda kretanja “na bezbedan način”.\nSertifikati i u digitalnoj formi i na papiru će imati QR kod koji sadrži neophodne informacije i digitalni potpis kako bi se osigurala autentičnost.\nDer Lajen je rekla da očekuje da sertifikat pomogne oporavku turizma i cele privrede od posledica pandemije i da obnovi protok ljudi, kapitala, robe i usluga na jedinstvenom tržištu Unije.\nKljučni elementi predloga Evropske komisije su da će “Digitalni zeleni sertifikat” biti dostupan svim građanima EU, da će se poštovati nediskriminacija i da će sadržati samo neophodne informacije.\nKomisija će, kako je najavila, napraviti “digitalnu kapiju” i podržati članice EU da razviju softver za verifikaciju svih sertifikata u EU.\nSertifikati će biti besplatni i napisani zvaničnim jezicima ili jezicima zemalja koje ih izdaju, kao i na engleskom.\nU slučaju da neka članica EU nastavi da traži od onoga koji ima “Digitalni zeleni sertifikat” da ide u karantin ili na test, o tome odmah treba obavestiti Komisiju i druge članice.\nSertifikati koji će važiti u svim članicama EU, otvoreni su i za Island, Lihtenštajn, Norvešku i Švajcarsku.\nTo će biti samo privremeni dokument koji će prestati da važi kada Svjetska zdravstvena organizacija proglasi kraj pandemije.\nKomisija je usvojila dopunski predlog da bi se osiguralo da se “digitalni zeleni sertifikat” izdaje i državljanima zemalja van EU koji imaju prebivalište u članicama ili pridruženim državama Šengena i posetiocima koji imaju pravo da putuju u druge članice.\nZa građane zemalja van EU su iz pravnih razloga neophodni posebni predlozi, navela je Evropska komisija dodajući da nema razlike u postupanju prema građanima koji nisu državljani EU a ispunjavaju uslove za sertifikat.\n← „Astra Zeneka” na vrućoj stolici\nProšle godine 12.000 brakova manje nego 2019. →\nNa “super subotu” Britanci u pabovima, ministar kod frizera\nČime se bavi SZO i zašto je Tramp prestao da je finansira?\n15/04/2020 15/04/2020 Urednik\n29/10/2020 29/10/2020 Urednik


SRBIJA DOBIJA NACIONALNI STADION – Sportski savez Beograda\nPočetnaVesti naslovnaSRBIJA DOBIJA NACIONALNI STADION\nGradonačelnik Beograda Siniša Mali, predsednik Skupštine grada Nikola Nikodijević i prvi čovek Fudbalskog saveza Srbije Slaviša Kokeza sastali su se danas sa predstavnicima projektantske kuće “Fenwick Iribarren Architects” koja će se baviti izradom projekta za izgradnju Nacionalnog stadiona. Kako se navodi u saopštenju FSS, obavljeni su razgovori sa predstavnicima projektantske kuće koja je radila veliki broja stadiona u Evropi i svetu po standardima UEFA.\n– Ovo je prvi sastanak na kome je predstavljeno nekoliko potencijalnih lokacija za izgradnju novog nacionalnog stadiona, koji je najavio i predsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić. Odmah nakon odabira lokacije, krenuće se u fazu projektovanja, kako bi se u drugoj polovini naredne godine krenulo i u njegovu izgradnju. Grad Beograd, zajedno sa FSS-om, formiraće posebno radno telo koje će se samo time baviti – rekao je Siniša Mali.\n– Svake godine se suočavamo sa sve većim zahtevima kad je reč o funkcionalnosti stadiona i kriterijumima za organizaciju utakmica u kvalifikacijama za Svetska ili Evropska prvenstva. Ne treba zaboraviti da od iduće godine počinje i novo reprezentativno takmičenje Liga nacija… U odnosu na standarde stadiona širom Evrope, mi smo nažalost negde daleko iza i to moramo da promenimo. Izgradnja novog stadiona je neophodnost u odnosu na to kako se razvija fudbal. Hvala gradu Beogradu, državi i UEFA koji će učestvovati u realizaciji ovog projekta u koji će FS Srbije uložiti maksimum sopstevnih kapaciteta i mogućnosti u svakom smislu – izjavio je predsednik FS Srbije Slaviša Kokeza.\nODBOJKAŠICE OTPUTOVALE NA EP


Šabac: GIK prihvatio listu SNS, pa se posle nekoliko minuta predomislio!\nMart 08, 2020 19:26\nDa će predstojeći izbori u Šapcu biti puni tenzija zahvaljujući aktuelnom gradonačelniku Nebojši Zelenoviću, svedoči činjenica da je Gradska izborna komisija Šabac, kršeći sve zakonske procedure, odbila listu Srpske napredne stranke „ Aleksandar Vučić-za našu decu“.\nDa je Zelenović spreman da brani fotelju po svaku cenu jasno je od prvog dana, još kad je izdao svoje koalicione partnere i napravio neverovatan zaokret od stava da bojkotuje izbore do izlaska na iste. Ipak, činjenica da će preko svojih ljudi u Gradskoj izbornoj komisiji pokušati da spreči naprednjake da učestvuju na izborima u Šapcu, visoko je podigla lestvicu Zelenovićevog beščašća. Naime, Gradska izborna komisija u Šapcu, sinoć je u kratkom periodu donela dve potpuno oprečne odluke.\nPrvo je konstatovala da je predata kompletna dokumentacija, a zatim odbila listu „ Aleksandar Vučić- za našu decu“, zbog čega će se Srpska napredna stranka obratiti Upravnom sudu. Kako saznajemo, u zapisniku, koji je sačinjen prilikom predaje liste konstatuje se da je „ od ovlašćenih predstavnika liste primljena i zavedena sva potrebna i propisana dokumentacija.“\nUprkos ovoj jasnoj konstataciji članica komisije iz stranke Nebojše Zelenovića, Valentina Lovrin Jevtić naknadno je tražila dopunu materijala. Pošto se stranački poverenik SNSa zbog toga vratio i dokazao da je dokumentacija kompletna, Jevtićeva je uz pomoć, predsednika Gradske izborne komisije, takođe Zelenovićevog čoveka, Budimira Pavlovića izdejstvovala odbijanje liste.\nIz izvora bliskih komisiji saznajemo da je ovde po svemu sudeći unapred pripremljen plan Nebojše Zelenovića da se po svaku cenu onemogući proglašenje liste Srpske napredne stranke i njeno prvo mesto na glasačkom listiću. Na snimku sa predaje liste, uočljivo je i simptomatično da Zelenovićeva saradnica, inače tokom sednice uopšte ne prati šta se dešava u sali, već neprestano kuca poruke na mobilnom telefonu.\nOsim što je nepristojno, ovo ponašanje, koje traje tokom cele sednice, otvara i pitanje šta je to Valentini Lovrin Jevtić zanimljivije od onoga zbog čega je tu. Pitanje je još zanimljivije, jer završetak njene prepiske koincidira sa iznenadnim predlogom o dopuni dokumentacije za koju je već konstatovano da je kompletna. Je li moguće da je Valentina Lovrin Jevtić dobila nalog da po svaku cenu i bez obzira na sve obori listu Srpske napredne stranke?\nJe li moguće da je Nebojša Zelenović spreman da brani fotelju gradonačelnika uprkos svemu, pa i uprkos jasno definisanim zakonskim procedurama? I na kraju, da li je moguće da je svoje ljude u Gradskoj izbornoj komisiji naterao na izigravanje zakona samo da bi njegova lista bila proglašena pre liste Srpske napredne stranke, koja je predala listu odmah po raspisivanju izbora? Možda, ali u svemu tome prevideo je činjenicu da Srpska napredna stranka ne pobeđuje zato što je prva na listi, već zato što ima najveću podršku građana i nije joj problem da u kratkom roku sakupi potpisa i više nego što je potrebno.\nZa razliku od Zelenovića, koji ne može da skupi ni trećinu potrebnih potpisa i koji u odsustvu građana koji bi ga podržali mora da smišlja razne spletke i zloupotrebljava institucije kao što je Gradska izborna komisija Šabac.\nTužna sudbina Ivone iz Ugljara 9489\nPriština ukida platni promet na severu, zabranjuje ulazak srpskih funkcionera i vozila sa srpskim tablicama? 7730\nSedmogodišnja devojčica ostala sama u autobusu kad su joj kosovski policajci bez objašnjenja odveli oca! 4639


RTS :: Budućnost mreža na mobilnim telefonima\nTehnologija Budućnost mreža na mobilnim telefonima\nponedeljak, 24. feb 2014, 09:46 -> 15:46\nBudućnost mreža na mobilnim telefonima\nSigurno neće otkriti naredne korake kompanije „Fejsbuk“, ali će na Svetskom kongresu mobilne telefonije u Barseloni Mark Zakerberg govoriti o svojoj viziji telefonije kojoj se njegova društvena mreža vešto okrenula.\nUčesnici, gosti i organizatori Svetskog kongresa mobilne telefonije u Barseloni očekuju danas s nestrpljenjem Marka Zakerberga. Najavljeno je da će osnivač Fejsbuka govoriti o svojoj viziji mobilne telefonije kojoj se njegova društvena mreža vešto okrenula.\nMladi milijarder, koji prvi put učestvuje na ovom kongresu, izlagaće pred predstavnicima mobilne industrije iz celog sveta, proizvođačima telefona, operatorima.\nPre dve godine Zakerberg možda ne bi bio ni pozvan, jer kada je njegova kompanija izašla na berzu u maju 2012. godine nije imala apsolutno nikakve prihode od mobilne aktivnosti, podseća analitičar Iden Zoler.\nPrema njegovim rečima, tada je Fejsbuk imao veliki broj korisnika na mobilnim telefonima, ali nije uspevao da to pretvori u prihod. Takvo stanje odbilo je tada investitore, što je uticalo na pad vrednosti akcija kompanije na berzi u Njujorku.\nTo je podstaklo čelnike „Fejsbuka“ da isprave grešku, pa je krajem 2013. godine mobilna telefonija predstavljala 53 odsto njenih ukupnih prihoda od reklama, odnosno 1,2 milijarde dolara u četvrtom kvartalu i više od tri milijarde dolara za celu godinu!\nTaj udeo bi mogao još da poraste s kupovinom WhatsApp-a, aplikacije za poruke preko mobilnih telefona, koji je „Fejsbuk“ u sredu kupio za ogromnih 19 milijardi dolara, i sa skromnijom nabavkom aplikacije za razmenu fotografija Instagram 2012. godine.\n„'Fejsbuk' plaća za aplikaciju s najvećim rastom u istoriji, WhatsApp ima bezmalo pola milijarde korisnika u svetu, i za potencijalnu zaradu koju to donosi“, istakao je Gijermo Eskofet, analitičar grupe „Informa“.\n„Fejsbuk“ već zauzima 18,4 odsto tržišta reklamiranja preko mobilnih aparata i zauzima drugo mesto na svetu iza „Gugla“, procena je kompanije koja se bavi reklamnim tržištem „eMarketer“.\nTo je značajan preokret u odnosu na pre dve godine, rekao je Eskofet, koji je podsetio da je na početku „Fejsbuk“ bio nevoljan da pokvari iskustvo korisnika mobilnih telefona tako što će im ekran ispuniti reklamama.\nZakerbergova firma se promenila i postala „mobilna kompanija“, ocenio je Sefi Šapira, direktor „Masivimpakta“, partnerske firme „Fejsbuka“ .\nPrema njegovoj oceni, u ovom sektoru stalno treba uvoditi inovacije i razvijati nove tehnologije, ako kompanija želi da opstane.\nTakvog su mišljenja mnogi analitičari. „Fejsbuk“ ne sme da se opusti, pošto njegovi korisnici imaju sve više alternativa, kada je reč o društvenim mrežama i instant porukama.


Endrju Bart - CIRSD\nHome > O nama > Praksa > Endrju Bart\nStudent političkih nauka i ekonomije na Univerzitetu Kolumbija\nKao student druge godine političkih nauka i ekonomije na Univerzitetu Kolumbija, radio sam veliki broj akademskih istraživanja u protekle dve godine. S obzirom da se većina tih istraživanja sastojala od proučavanja literature iz oblasti međunarodnih odnosa, shvatio sam da će sticanje praktičnog iskustva u velikoj meri pomoći mom budućem akademskom i profesionalnom angažmanu. Želeo sam praksu u ustanovi, ili organizaciji koja se bavi različitim aspektima međunarodnih odnosa i gde bih imao mogućnost da proširim svoja znanja i vidike.\nImao sam tu sreću da budem izabran u Centru za međunarodnu saradnju i održivi razvoj u Beogradu (CIRSD). CIRSD je relativno nov „think-tank“ koji se bavi javnim politikama i okuplja mlade stručnjake koji svojim radom ovaj mali kolektiv čine veoma dinamičnim mestom. Iako je ovo bilo moje prvo putovanje na Balkan, područje o kome sam znao vrlo malo, ubrzo sam shvatio da se aktuelna globalna pitanja veoma profesionalno razmatraju i izučavaju u tom regionu.\nMoja praksa u CIRSD-u je uključivala različite poslove, počevši od sprovođenja praktičnog istraživanja, kreiranja lista univerziteta, do učešća u pripremi srpskog izdanja knjige o održivom razvoju. Tokom prakse u CIRSD-u nisam bio samo koristan organizaciji, nego sam stekao i nova znanja iz oblasti održivog razvoja, a posebno o regionu Jugoistočne Evrope. Imajući prvu pravu priliku da boravim u ovom delu sveta, nisam propustio priliku da upoznam Beograd i Srbiju i to je posebno nadmašilo moja očekivanja o tom delu sveta. Moje celokupno iskustvo sa CIRSD-om bilo je podjednako profesionalno ispunjeno i intelektualno stimulativno, čime sam prevazišao ciljeve koje sam sebi postavio prilikom započinjanja prakse u CIRSD-u.


Obamina poruka mira Kubancima\nPredsednik Obama govori u pozorištu Gran Teatro u Havani, 22. marta 2016.\n"U svetu koji se stalno menjao, jedina postojana stvar bila je konflikt između Kube i SAD. Došao sam ovde da pokopam poslednje ostatke hladnog rata na američkom kontinentu", poručio američki predsednik na kraju istorijske posete Kubi...\nAmerički predsednik Barak Obama priznao je da SAD i Kuba imaju komplikovanu istoriju odnosa, ali je ponudio „poruku mira“ kubanskom narodu, dok se bliži kraju svoje istorijske posete komunističkoj zemlji.\nObraćajući se prisutnima u istorijskom pozorištu Gran Teatro u Havani, Obama je rekao da SAD i njihovog najbližeg karipskog suseda deli svega 145 kilometara, ali da su morali da prevale veliku razdaljinu preko barijera istorije i ideologije, bola i podeljenosti.\nPrema Obaminim rečima, tokom više od 50 godina od kubanske revolucuje, dve zemlje su imale odnos konfrontacije.\n"U svetu koji se stalno menjao, jedina postojana stvar bila je konflikt između Kube i SAD. Došao sam ovde da pokopam poslednje ostatke hladnog rata na američkom kontinentu".\nAmerički predsednik je naveo da su razlike izmedju vlada u Vašingtonu i Havani „stvarne i značajne“, ali je rekao da obe strane, uprkos tome, mogu da krenu napred, zahvaljujući istorijskoj normalizaciji odnosa.\nObama je takođe pozvao na okončanje višedecenijskog američkog ekonomskog embarga, koji je nazvao “prevaziđenim teretom” za kubanski narod.\nPredsednik je, međutim, takođe snažno kritikovao kubansku vladu, navodeći da građani Kube neće moći da ostvare svoj potencijal bez demokratskih reformi.\n"... a predsedniku Kastru, čije prisustvo ovde danas cenim... želim da znate da verujem da moja poseta demonstrira da ne morate da se plašite pretnje SAD. S obzirom na vašu posvećenost suverenitu i samoopredeljenju Kube, takođe sam uveren da ne treba da se plašite različitih glasova među kubanskim građanima i njihovih mogućnosti da govore, da se okupljaju i glasaju za svoje lidere".\nObama se danas u američkoj ambasadi sastao i sa kubanskim disidentima, koje je pohvalio zbog „izuzetne hrabrosti“.\nJuče, prvog celog dana u Havani, Obama je razgovarao sa lokalnim preduzetnicima u jednoj pivari, položio venac na spomenik heroju kubanske nezavisnosti Hoseu Martiju i održao sastanke sa kubanskim predsednikom Raulom Kastrom o načinima na koji mogu da unaprede normalizaciju odnosa dve zemlje.\nNa konferenciji za novinare posle susreta, Obama je pohvalio napredak u američko-kubanskim odnosima, dok je u isto vreme priznao da postoje “ozbiljne razlike” u domenu demokratije i ljudskih prava.\nUveče je bio počasni gost na državnoj večeri u Palati revolucije u Havani kao prvi američki predsednik koji je posetio Kubu u poslednjih skoro 90 godina.\nAmerički predsednik do kraja dana treba da prisustvuje bejzbol utakmici između tima američke profesionalne bejzbol lige Tampa Bej Rejz i kubanske reprezentacije.\nPredsednik Obama doputovao na Kubu\nObama se sprema za posetu Kubi


NS RS o Prijedlogu zakona o Danu Republike Srpske – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\n#vijestidana SERVISI VIJESTI\nNS RS o Prijedlogu zakona o Danu Republike Srpske\nNarodna skupština Republike Srpske razmatraće danas na posebnoj sjednici, po hitnom postupku, Prijedlog zakona o Danu Republike Srpske, kojim je predviđeno da 9. januar bude oblježavan kao sekularni praznik.\nOdluku o održavanju posebne sjednice juče je donio skupštinski Kolegijum.\nPredsjednik Vlade Republike Srpske Željka Cvijanović je u petak, 21. oktobra, zatražila od predsjednika parlamenta Srpske zakazivanje posebne sjednice Narodne skupštine Srpske za koju je Vlada predložila Prijedlog zakona o Danu Republike Srpske.\nPrema prijedlogu ovog zakona, Dan Republike bi bio obilježavan i praznovan 9. januara kao sekularni praznik.\n“Vlada Srpske je, takođe, uputila zahtjev Narodnoj skupštini za sazivanje posebne sjednice parlamenta na kojoj bi se raspravljalo o Prijedlogu zakona o Danu Republike”, saopšteno je ranije iz Biroa Vlade Srpske za odnose sa javnošću.\nPakistan: U napadu na policijsku akademiju 59 mrtvih\nPjevačica priznala da joj je pobjegao piton iz stana


Združena akcija Krov nad glavom Novi Sad i Autonomni ženski centar traže od države da hitno reaguje i obezbedi zbrinjavanje žena koje napuštaju nasilnike i zato ostaju bez krova nad glavom! - Autonomni ženski centar\nZdružena akcija Krov nad glavom Novi Sad i Autonomni ženski centar izdali su zajedničko saopštenje u kojem zahtevaju od države da hitno reaguje i obezbedi zbrinjavanje žena koje napuštaju nasilnike i zato ostaju bez krova nad glavom.\nPodaci Autonomnog ženskog centra govore da je od 721 žene, koja je zatražila od organizacije uslugu pisane pravne pomoći u prethodnih pet godina, manje od trećine (27,18%) prijavilo potpuno ili deljeno vlasništvo nad kućom ili stanom u kome živi. Od toga, samo 77 korisnica (10,68) je navelo da živi u svom stanu ili kući.\nOd ukupno 721 žene koja je zatražila pravnu pomoć od Autonomnog ženskog centra, više od polovine (368) korisnica je u trenutku obraćanja navelo da se samostalno i neposredno staraju o deci. Istraživanja pokazuju da su finansijska i stambena nestabilnost najizrazitiji i najviše dokumentovani problemi jednoroditeljskih porodica, među kojima dominiraju majke. Poseban aspekt materijalne deprivacije je stambena deprivacija, skopčana sa promenom mesta i tipa stanovanja nakon razvoda, najčešće u lošiji stambeni prostor i lošije susedstvo (Tomanović, Ljubičič, Stanojević, 2014).\nPrema Popisu iz 2011. godine, u Srbiji je evidentirano 18.287 beskućnika. Najbrojnija grupa beskućnika su žene preko 65 godina starosti (Nacrt nacionalne stambene strategije (2020-2030)). Nasilje od strane intimnog muškog partnera u porodičnom kontekstu često se navodi kao jedan od najjačih faktora koji doprinose ženskom beskućništvu.\nZdruženoj akciji Krov nad glavom javila se Dragica Ristić, šezdesetogodišnja pomoćna kuvarica u Zdravstvenom centru Zaječar. Dragica boluje od šećerne bolesti i pri tome prima minimalnu zaradu od koje ne može da podmiri najosnovnije životne troškove. Bivši Dragičin muž, sklon preteranom konzumiranju alkohola i osuđen za nasilje u porodici na tri meseca zatvora i isplatu novčane naknade na ime nematerijalne štete za pretrpljeni strah i pretrpljene duševne bolove, koju nije izvršio, pokrenuo je protiv nje izvršni postupak nakon razvoda. Dragica nije uknjiženi vlasnik stana iako je stan u celosti isplatila bivšem svekru, te nema nikakva vlasnička prava nad stanom. Dragica Ristić je, nažalost, samo jedan od primera životne, finansijske i stambene nesigurnosti koju žene koje prijave nasilje preživljavaju svaki dan.\nZakon o stanovanju i održavanju zgrada je zakon koji pobliže određuje pravni režim socijalnog stanovanja i on prepoznaje žrtve nasilja kao posebnu ciljnu grupu u nekoliko članova:\n- obavezuje državne i druge organe, kao i druge subjekate koji učestvuju u sprovođenju postupka iseljenja i preseljenja da ga sprovode u skladu sa principom zaštite posebno ugroženih lica među koje se ubrajaju i žrtve porodičnog nasilja (član 80., tačka 4);\n- žrtvu porodičnog nasilja bez stana ili odgovarajućeg stana, koja nema dovoljno sredstava da samostalno reši stambenu potrebu po tržišnim uslovima eksplicitno navodi kao korisničku grupu stambene podrške (član 89., tačka 3);\n- obavezuje državu da obezbedi privremeni smeštaj odnosno stambeno zbrine žrtvu porodičnog nasilja koja je napustila svoje domaćinstvo i nema sredstava da samostalno reši svoju stambenu situaciju (član 103., tačka 4).\nU skladu sa članom 22 Istanbulske konvecije kojim se definišu opšte usluge za podršku ženama koje su preživele nasilje, Republika Srbija je dužna da preduzme neophodne zakonodavne ili druge mere koje obuhvataju sledeće usluge: pravno i psihološko savetovalište, finansijsku pomoć, stanovanje, obrazovanje, obuku i pomoć prilikom zapošljavanja.\nZdružena akcija Krov nad glavom Novi Sad i Autonomni ženski centar zahtevaju od države da, u skladu sa navedenim zakonom i konvencijom, obezbedi alternativni smeštaj Dragici Ristić, kao i da se aktivno uključi u sistemsko rešavanje pitanja stanovanja žena žrtava porodičnog nasilja.


Micić pokrenuo “pivare” do 12. trijumfa - BasketballSphere\nAnadolu Efes i Vasilije Micić opet su u pobedničkom modu. Tim iz Istanbula je protiv Himkija zabeležio treći trijumf u nizu – 81:72 (23:16, 13:18, 26:17, 19:21) – i tako ostao u ozbiljnoj trci za prva četiri mesta koja garantuju meč više na domaćem terenu u plej-ofu.\nKljučni proboj ka trijumfu, u trećoj deonici, napravio je srpski reprezentativac koji je sa osam poena i tri asistencije pokernuo domaći tim od 36:34 do 55:40.\nTrudili su se gosti iz Podmoskovlja da u poslednjih deset minuta vrate neizvesnost u meč. Međutim, ekipa Ergina Atamana je uspešno odbijala svaki napad.\nAnadolu Efes: Larkin 5, Bobua 5 (6as), Balbaj 7, Birsen, Motum 7, Sanli, Moerman 11 (9sk), Plajs 4 (7sk), Micić 16 (4-2 dvojke, 6-3 trojke, 8as, 1uk), Anderson 11, Danston 11 (5sk), Simon 4.\nHimki: Bost 2, Kroker 12, Vjaljcev, Grin 5, Zajcev, Marković 8 (3sk, 1as, 1uk), Monja, Gil 10, Zubkov 8, Dženkins 7, Tomas 2, Miki 14 (9sk).


Tužilaštvo: Nastavljaju se aktivnosti na traženju posmrtnih ostataka - Televizija K3\nTužilaštvo: Nastavljaju se aktivnosti na traženju posmrtnih ostataka\nTužilaštvo BiH poručilo je danas, povodom Međunarodnog dana nestalih lica, da nastavlja sa aktivnostima na traženju posmrtnih ostataka lica koja se u BiH vode kao nestala u proteklom ratu.\nTraženje nestalih, kako ističu, važno je i za procesuiranje predmeta ratnih zločina, jer pronađeni i identifikovani posmrtni ostaci, predstavljaju bitan dokaz u tim predmetima.\nIz Tužilaštva BiH pozvali su sve osobe, organizacije, političke subjekte i institucije da se uzdrže od nepotrebne politizacije procesa traženja nestalih.\nU saopštenju se napominje da je ovaj proces važan za porodice žrtava, koje već 20 ili više godina, tragaju za posmrtnim ostacima najmilijih.\nOsoblje Tužilaštva BiH je, kako se navodi, u proteklom periodu provelo više stotina radnih dana na terenu u svim krajevima BiH da bi koordiniralo rad na procesima ekshumacija žrtava ratnih zločina.\nIz Tužilaštva napominju da je u tom procesu dogovoren angažman mehanizacije Oružanih snaga BiH na iskopavanju masovnih grobnica, a od institucija vlasti zatražena su veća sredstva za ovu namjenu.\nOdržan je i niz koordinacionih sastanaka sa svim institucijama koje su uključene u traženje nestalih da bi se sve tehničke poteškoće otklanjale što prije, kako proces ne bi bio zaustavljen i nepotrebno prolongiran, navodi se u saopštenju.\nU saopštenju se napominje da su pokrenute aktivnosti za izradu satelitskih snimaka u potrazi za tragovima masovnih grobnica na teritoriji BiH, a avioniski preleti i snimanja potencijalnih lokacija realizovani su u proteklim danima.\nPreleti i snimanja lokacija realizovani su u saradnji sa Međunarodnom komisijom za traženje nestalih /ICMP/, Nacionalnim savjetom za istraživanje okoline i Univerzitetom Bornmut iz Velike Britanije, uz odobrenje vlasti BiH.


Produžen rok za AdriBioPro2019 – Akvarijum Boka\nPočetnaSve novostiKonferencijeProdužen rok za AdriBioPro2019\nOrganizacioni komitet AdriBioBro2019 konferencije produžio je rok za slanje sažetaka do 5. decembra 2018. godine! Međunarodna konferencija Zaštita biodiverziteta Jadrana 2019 će prezentovati ažurirane naučne kao i informacije od značaja za donosioce odluka u širokom spektru tema Jadranskog mora, morske biologije i srodnih naučnih disciplina. Naglasak će biti na pitanju kako najsavremenija istraživanja o zaštiti biodiverziteta u Jadranu, očuvanju obalnih i morskih područja i održivom korišćenju morskih resursa može doprinijeti donošenju primjerenih odluka i politika. Konferencija će se posebno fokusirati na razvojne mogućnosti koje bi marinska biotehnologija mogla ponuditi na Jadranu. Konferencija je organizovana tako da uključuje plenarne sastanke i sesije koji pokrivaju disciplinske i interdisciplinarne perspektive. Rezultati Konferencije će se koristiti u oblikovanju budućih prioriteta i politike u oblasti nauke o moru u Crnoj Gori i drugim jadranskim zemljama.\nNaučni odbor Konferencije će izvršiti izbor usmenih i poster prezentacija, a autori i prezenteri će biti obaviješteni do 15. decembra 2018. godine. Štampani program konferencije će sadržati izvode prihvaćenih usmenih i poster prezentacija. Izabrani radovi će biti odštampani u specijalnom izdanju naučnog časopisa Studia Marina.


Tip sadržaja lokacije opisuje atribute dokumenta, fascikle ili stavku liste. U svakom tipu sadržaja lokacije može da se navede sledeće:\nTipovi sadržaja su organizovani u hijerarhiju Hijerarhija tipova sadržaja omogućava da tip sadržaja nasledi karakteristike od drugog tipa sadržaja. Na ovaj način, klase dokumenata mogu da dele karakteristike kroz celu organizaciju, ali se ove karakteristike mogu prilagoditi za određene lokacije ili liste.\nNovi tipovi sadržaja lokacije su zasnovani na tipu sadržaja nadređene lokacije Kada kreirate novi tip sadržaja lokacije, morate odabrati tip sadržaja postojeće (nadređene) lokacije na kojem ćete da kreirate novi tip sadržaja lokacije. Novi tip sadržaja lokacije koji kreirate nasleđuje atribute nadređene lokacije. Pošto kreirate novi tip sadržaja lokacije, na njemu možete praviti izmene kao što su dodavanje ili uklanjanje kolona. Imajte u vidu da izmene koje su napravljene direktno na podređenom tipu sadržaja ne utiču na tip sadržaja nadređene lokacije na kojoj se on zasniva. Kada ažurirate tip sadržaja nadređene lokacije, takođe možete da odaberete da li će te izmene biti ažurirane u listi i tipovima sadržaja lokacije koji nasleđuju od tog tipa sadržaja nadređene lokacije.\nTipovi sadržaja podređene lokacije se nasleđuju od nadređene lokacije Tipovi sadržaja koje kreirate zasnivaju se na tipu sadržaja nadređene lokacije i tako nasleđuju atribute nadređene lokacije. Kada ažurirate tip sadržaja nadređene lokacije, možete birati da li će tipovi sadržaja podređene lokacije naslediti te izmene. Atributi koji mogu da se naslede od tipa sadržaja nadređene lokacije su:\nTipovi sadržaja lokacije su uskladišteni u grupama Kada kreirate novi tip sadržaja lokacije, morate da odaberete da li ćete ga uskladištiti u postojećoj grupi ili u novoj grupi koju kreirate. Ako ne želite da drugi koriste novu kolonu lokacije, možete da kreirate grupu koja se naziva _Sakrivena i da uskladištite vašu kolonu lokacije u njoj.\nU koloni Galerije izaberite stavku Tipovi sadržaja lokacije.\nPojavljuje se stranica „Galerija tipova sadržaja lokacije“. Imajte u vidu da će se novi tip sadržaja lokacije pojaviti na ovoj stranici pošto ga napravite.\nU listi Izaberi sadržaj nadređene lokacije iz izaberite grupu na kojoj želite da bazirate ovaj novi tip sadržaja. Imajte u vidu da grupa „Posebni tipovi sadržaja“ sadrži tipove sadržaja koji menjaju ponašanje vaše liste ili biblioteke kada se dodaju.


Vreme 1135 - Fudbal: Nikada nam bolje nije bilo\nHajde sa stvari u vezi sa fudbalom u Srbiji i regionu posmatramo nešto drugačije od onoga što je uobičajena perspektiva.\nAko pogledamo timove koji se takmiče u prestižnoj Ligi šampiona videćemo da je region, zemlje nekadašnje SFRJ, zastupljeniji na tom tržištu nego ranije, a da Srbija u tome prednjači. Sport koji je poslednjih godina u tolikoj meri ocrnjen i kriminalizovan zbog huliganskih ispada i policijskih istraga koje nisu vodile nigde, pokazuje se kao dobro organizovan sistem koji uspeva da svake godine "iznedri" tristotinak fudbalera koji mogu da nađu posao od Japana do Brazila. Nijedna druga oblast života u Srbiji ne pokazuje takvu vitalnost i ne uspeva da uradi nešto što bi u toj meri moglo da konkuriše ostalima u svetu.\nDerbi prvog kola ove jeseni igran je na stadionu Reala iz Madrida i među glavnim akterima su bili igrači iz bivše "Juge": trojica koji su nastupili za Mančester siti, Ilija Nastasić, Edin Džeko i Aleksandar Kolarov i Hrvat Luka Modrić, koji je igrao za domaćina. Džeko i Kolarov su postigli golove, Nastasić je u svom debiju pokazao da je veliki talenat, a Modrić je u nekoliko poteza demonstrirao zašto ga mnogi vide kao najboljeg igrača sa Balkana u ovom veku.\nKada bismo probali da sastavimo tim od igrača iz država koje su nekada činile SFRJ, imali bismo velike probleme, i to je više puta obrađivano u regionalnim medijima, jer bi potencijalni selektor imao previše dobrih igrača koje bi trebalo uklopiti u tim koji čine najbolja jedanaestorica. "Vreme" u prilogu daje svoj doprinos ovoj jugonostalgičarskoj igri. Dakle, u najtežim mogućim vremenima za ljude sa ovih prostora jedna se "grana" razvijala tako dobro da je sada taj i takav fudbal možda jedini na nivou iznad 1989. godine, koja se često uzima kao reper u različitim poređenjima. Nikada nije bilo više kvalitetnih i vrhunskih igrača u najvećim timovima Evrope sa prostora nekadašnje Jugoslavije kao što je to slučaj u poslednjih desetak godina.\nUporedo sa ovim procesom, koji se zapravo oslanja na mogućnost da igrači sada mlađi odlaze preko i pridružuju se globalnom fudbalskom tržištu rada, dogodilo se da se za fudbal, kao sport koji jeste "više od života i smrti", veže čitav niz sporednih priča koje ga stavljaju u rang kriminalnih delatnosti, a koje se odnose na surovo postupanje prema igračima, na nevidljive tokove novca i na nameštanje rezultata. Poslednjih godina je objavljeno više studija koje se bave ovim problemima, a bili smo i sami svedoci pokušaja da se u Srbiji policija obračuna sa kriminalom u fudbalu.\nU studiji koja se bavi globalnim fudbalskim tržištem igrača, koju je FIFA ove godine prvi put objavila, videli smo da je Srbija jedan od vodećih izvoznika fudbalera u svetu: na globalnoj listi deli treće mesto sa Nigerijom, Kolumbijom, Francuskom i Urugvajem sa udelom od tri odsto za 2011. godinu. FIFA beleži transfere igrača iz svih svojih 208 članica i u 2011. je zabeleženo ukupno 11.500 međunarodnih transfera ili, kako su oni to predstavili: jedan transfer na 45 minuta. Najviše transfera bilo je, razumljivo, poslednjeg dana prelaznog roka, 31. avgusta, kada je zabeleženo 317 prelazaka igrača iz jedne države u drugu. Takođe je saopšteno i da su razmere ovog posla sledeće: ukupan "obrt" je preko tri milijarde dolara, od toga je 85 odsto novac koji klubovi plaćaju klubovima za samo deset odsto svih transfera jer je najveći broj igrača bio slobodan kada je potpisivao ugovore.\nOno što je stalna misterija kada se u Srbiji govori o tome ko upravlja karijerama fudbalera i na koji način se obavljaju transferi, a tiče se uloge menadžera, ovde je takođe predstavljeno: oni su u proseku zarađivali oko 240.000 dolara po transferu, čija je prosečna vrednost 1,5 miliona dolara. Ovo je suma koja je isplaćivana menadžerima koji su posredovali između klubova, odnosno u račun nije ušao novac koji su mogli da dobiju od samog igrača.\nAko je Srbija na deobi visokog trećeg mesta sa preko 300 registrovanih odlazaka igrača u "treće države" i ako je prosečan transfer 1,5 miliona dolara, možemo da nagađamo da se u poslu preprodaje igrača u Srbiji "okrene" oko 450 miliona dolara, ali to svakako nije ispravna cifra jer se ogromna većina igrača "proda" za mnogo manje od ovih 1,5 miliona dolara. Kako bilo, to je dobar posao jer se zaista vrte milioni dolara i, naravno, da je mnogo preduzetnika zainteresovano da stavi svoju šaku na taj novac. Ovi podaci pokazuju da su se igrači i oni koji ih prate dobro priključili na ovu "svetsku struju", da vrlo dobro znaju kako se "radi posao" i da postoji potencijal da se mnogi od ovog prosečnog broja igrača nađu jednog dana u situaciji u kojoj su poslednjih godina bili Branislav Ivanović, Nemanja Vidić i Dejan Stanković, da kao predvodnici velikih klubova podignu pehar namenjen osvajaču Lige šampiona.\nPored toga, iako se stalno govori o krizi srpskog fudbala, ovakvi podaci demantuju takve stavove jer ne bi postojala mogućnost da se toliko igrača "proda" i da mnogo njih igra i u velikim klubovima i u najjačim ligama Evrope i sveta.\nCinici će reći da je to više dokaz da je čitava stvar na globalnom nivou korumpirana i sklona kriminalu pa su se "naši" tu lako uklopili. Toga svakako da ima onoliko koliko i u svakom drugom poslu: kada se u Srbiji pogleda koliko novca nestane u postupcima nameštenih javnih nabavki videćemo da je kriminalizovani fudbal minorna pojava sa svim svojim transferima i nameštenim utakmicama. Tako je i na globalnom nivou: prevare koje odlikuju "visoki biznis" neuporedivo su veće od poslovanja dalekoistočnih kladionica koje služe kao paravan za nameštanje utakmica širom planete.\nOvim stavom se ne želi reći da je kriminal u fudbalu ništavan, već da se istakne ono što je pozitivno u čitavom kontekstu: igrači su dobili priliku da sami kreiraju svoju karijeru i od zavisnosti od toga kako su donosili odluke tako im se karijera i razvijala. Ranija objavljena studija koja je pokazala jadan položaj fudbalera uopšte, nepostojanje sindikata i institucionalne zaštite te uvučenost igrača u neku vrstu trgovine ljudima čini se da ne donosi mnogo toga novog kada je u pitanju položaj bilo kog radnika u nekom privrednom sistemu. Zato su i svedočenja nekih srpskih fudbalera o tome kako ih je mučio trener ili "gazda" strašna, ali gube na značaju kada se uporede sa situacijom u kojoj se nalaze "obični radnici".\nNa drugoj strani su klubovi koji su najslabija karika u čitavom lancu jer se ne zna još uvek ni šta su oni, ni čiji su, ni da li mogu uopšte da postoje. Zbog toga postoji prividna neravnoteža između individualnih dometa igrača i klubova iz kojih su oni ponikli: kaže se da oni odlaze prerano i da zato naši klubovi ne mogu ništa da naprave u Evropi i da, pored toga, kajmak sa njihovih transfera kupe menadžeri, najveće zlo koje je hodalo Srbijom. Problem je, čini se, na drugom mestu jer vi ne možete danas nikome da ograničite kretanje pa ako igrač želi sa 15 godina da ode "u beli svet", to je njegova a ne stvar države, kao i u slučaju supertalentovanih matematičara. Ako je dobro za Srbiju da ima studenta na Oksfordu, dobro je i da ima u Milanelu. Fudbalski savez bi trebalo da otvori tržište u Srbiji i da omogući "slobodan protok ljudi": to znači da bi naši klubovi mogli da dovode, poput kiparskih, gomilu stranih igrača srednje klase uz koje bi mogli da stasavaju i oni mladi domaći fudbaleri koji se odluče da ostanu nešto duže u Srbiji.\nPrimera koji bi ovakvo stanovište potvrdili ima na pretek samo je potrebno malo volje da se donesu prave odluke. Situacija u kojoj bi se srpsko tržište "otvorilo" za igrače iz drugih država podiglo bi kvalitet lige i omogućilo da se klubovi razvijaju. Primer iz okruženja je Rumunija, čiji klubovi postaju stalni učesnici Lige šampiona i Uefa kupa, a pored toga su se pojavili potpuno novi klubovi koji su postali bolji od jedne Steaue. Zamislite, onda, situaciju u kojoj je Napredak iz Kruševca prvak Srbije (a da nije porodica Mišković "kupila" prvenstvo) i da su se za titulu borili sa Metalcem iz Milanovca.\nNaša reprezentacija je već na dobitku jer igrači koji nastupaju za nju igraju u najjačoj konkurenciji i uz ispravno vođenje lako mogu da ostvare plasman na SP u Brazilu 2014. godine.\nIdealna reprezentacija ex-Jugoslavije\n(stavite sličice kao u albumu)\nHandanović (Inter) – Ivanović (Čelsi), Subotić (Borusija Dortmund), Vidić (Mančester junajted), Srna (Donjeck) – Misimović (Dinamo Moskva), Modrić (Real) Kolarov (Mančester siti) – Jovetić (Fjorentina), Džeko (Mančester siti), Vučinić (Juventus)\nBrkić (Udineze), Mandžukić (Bajern Minhen), Pandev (Napoli), Ćorluka (Totenhem), Nastasić (Mančester siti), Spahić (Sevilja)


Rakić: Kandidati Srpske liste za gradonačelnike dobili punu podršku Vučića - Radio Kontakt Plus\n14:26, 15.09.2021Izvor: Beta, N1\nRakić je posle sastanka rekao da su sa Vučićem razgovarali i o bezbednosnom i ekonomskom položaju Srba na Kosovu i Metohiji, kao i o nastavku dijaloga Beograda i Prištine, javlja agencija Beta, prenosi televizija N1.\n„Dijalog i potreba za kompromisnim rešenjem je ono što je neupitno, ali je pitanje koliko je druga strana iskrena u tom procesu. Kad nemamo dijalog, na terenu imamo fizičke napade na Srbe, na njihovu imovinu i na SPC“, rekao je predsednik Srpske liste.\nDodao je da u narednih deset dana očekuje novi sastanak sa Vučićem, na temu ekonomske pomoći Srbima sa Kosova i Metohije, koji nemaju redovna primanja.\nTagovi: Srpska listaAleksandar VučićIzboriKosovo


Završen Četvrti međunarodni letnji srpsko-ruski ekološko-geografski kamp (foto) - 16.07.2019, Sputnik Srbija\nZavršen Četvrti međunarodni letnji srpsko-ruski ekološko-geografski kamp (foto)\nNastavak uspešne saradnje i pokretanje novih programa. Za 15 dana učesnici kampa su na teritoriji Srbije prešli 3.200 kilometara. 16.07.2019, Sputnik Srbija\n22:11 16.07.2019 (Osveženo: 22:12 16.07.2019)\n© Ustupljeno SputnjikuUčesnici letnjeg kampa\nNastavak uspešne saradnje i pokretanje novih programa. Za 15 dana učesnici kampa su na teritoriji Srbije prešli 3.200 kilometara.\nCentar Ruskog geografskog društva u Srbiji organizovao je od 1. do 15. jula 2019. godine na teritoriji Srbije letnji kamp za 40 učesnika iz Rusije i Srbije. Učesnici iz Rusije su izabrani na konkursu Ruskog geografskog društva, a iz Srbije su učestvovali nastavnici, saradnici i studenti Univerziteta u Beogradu — Geografskog fakulteta i PMF Univerziteta u Prištini, Odseka za geografiju. Obišli su Beograd i njegovu bližu okolinu, južni Banat, desnu obalu Dunava, istočnu Srbiju, Kopaonik, Šumadiju, Toplicu, dolinu Južne Morave, Stari Ras, dolinu Ibra i drugo.\nUčesnici letnjeg kampa\nKamp je realizovan u periodu od 1. do 15. jula 2019. godine na teritoriji Srbije. Organizatori kampa su Rusko geografsko društvo i Centar Ruskog geografskog društva u Srbiji.\nOvogodišnji kamp je nastavak tradicije započete 2015. godine kada su studenti iz Srbije učestvovali na tri volonterska kampa u Rusiji. Sledeće godine je program realizovan u Srbiji, a 2017. na teritoriji Lenjingradske oblasti.\nRusko geografsko društvo će od 1. do 15. septembra 2019. godine na Krimu organizovati međunarodni kamp za učesnike iz Rusije, Kine i Srbije.


Objavljena analiza „Položaj osetljivih grupa u procesu pristupanja Republike Srbije Evropskoj uniji – položaj migranata i tražilaca azila“ : Inkluzija\nObjavljena analiza „Položaj osetljivih grupa u procesu pristupanja Republike Srbije Evropskoj uniji – položaj migranata i tražilaca azila“\nTim za socijalno uključivanje i smanjenje siromaštva Vlade Republike Srbije objavio je analizu „Položaj osetljivih grupa u procesu pristupanja Republike Srbije Evropskoj uniji – položaj migranata i tražilaca azila“.\nPregled stanja obuhvata sledeće osetljive grupe: Romi i Romkinje, osobe sa invaliditetom, LGBTI, žene, deca, stariji, mladi, nacionalne manjine, migranti i tražioci azila, osobe koje žive sa HIV-om. Osma analiza u nizu tiče se položaja migranata i tražilaca azila u procesu evropskih integracija.\nAnaliza „Položaj osetljivih grupa u procesu pristupanja Republike Srbije Evropskoj uniji – položaj migranata i tražilaca azila“ svojim sadržajem pruža širok analitički osvrt na položaj migranata i tražilaca azila. Najpre, kroz prvi deo rada pruža se prikaz kako je EU odgovorila na migrantsku krizu koja traje dugi niz godina, ali je u drugoj polovini 2015. godine pogodila Evropu do tada nezabeleženim talasom migranata. Naredni segment istraživanja tiče se politike EU prema zemljama Zapadnog Balkana u pogledu migracija, posebno kada je reč o Srbiji u pogledu vizne liberalizacije, sporazuma o readmisiji, rešavanja pitanja zapadnobalkanske rute i sl. Sledeći segment odnosi se na uspostavljeni zakonodavni i strateški okvir Republike Srbije u pogledu migracija i sistema azila, te institucija zaduženih za oba pitanja i odgovornostima koje dele. Položaj migranata i tražilaca azila u Republici Srbiji je predmet narednog poglavlja u pogledu osnovnih podataka poslednjih godina kada je reč o kretanju kroz državu, broju registrovanih slučajeva tražilaca azila, objekata koji su namenjeni za smeštaj ove osetljive grupe itd. Naredno poglavlje tiče se ocene i pregleda stanja i obaveza Srbije u procesu pristupanja EU, kako bi se zatim pružili osnovne preporuke za dalje unapređenje.\nNajvažniji nalazi kratke analize ističu da je u 2015. godini došlo do značajnog porasta tranzita migranata takozvanom „Balkanskom rutom” – od Turske i Grčke, preko Severne Makedonije, Kosova i Metohije, zatim put Srbije i Bosne i Hercegovine ka zemljama zapadne Evrope, pre svega Nemačkoj – i da je prošlo više od milion ljudi. Razlika u razumevanju kategorija izbeglica, tražioca azila, korisnika subsidijarne/privremene zaštite predstavljena je kako bi se razumeo njihov položaj, te sa osvrtom da je migrant osoba koja se seli iz jednog mesta, područja ili zemlje u neko drugo, a tražilac azila je migrant koji traži međunarodnu zaštitu. Kao posledica progona, sukoba, nasilja, kršenja ljudskih prava, krajem 2020. godine, širom sveta je 82,4 miliona prisilno raseljenih lica. U 2020. godini bilo je 471.300 zahteva za azil i međunarodnu zaštitu u zemljama članicama EU (32,6% manje u poređenju sa 2019). Iako je princip solidarnosti ugrađen u osnivačke ugovore, na nivou Evropske unije nema jedinstvenog načina za rešavanje migrantske krize. Evropska komisija je u okviru opšte reforme o migracijama i azilu u septembru 2020. godine predložila novi pakt o migracijama i azilu. U okviru inicijativa EU za unapređenje bezbednosti i zaštite važno je spomenuti ETIAS (European Travel Information and Authorisation System) i zajednički biometrijski sistem ulaza/izlaska (Entry/Exit System).\nKada je reč o EU politici prema zemljama Zapadnog Balkana u pogledu migracija, važno je istaći da je Srbija jedna od zemalja koje su najviše pogođene migrantskom krizom, zbog svog strateškog položaja. Sporazumi o readmisiji predstavljaju važan instrument u suprotstavljanju iregularnim migracijama, što je prepoznato od strane nadležnih organa Republike Srbije, pa je 2007. godine zaključen Sporazum o readmisiji sa EU, a do 2020. godine zaključeno je 19 implementacionih Sporazuma sa zemljama EU, kao i 11 bilateralnih sporazuma o readmisiji sa drugim zemljama. Sporazumima je obuhvaćeno kako pitanje vraćanja državljana Republike Srbije, tako i preuzimanja državljana trećih zemalja ili lica bez državljanstva koji su na teritoriju druge države prešli direktno nakon boravka ili tranzita preko teritorije Republike Srbije. EU je najveći donator Republike Srbije u upravljanju migracijama. Od sredine 2015. godine, kada je počeo povećan priliv migranata na teritoriju Republike Srbije, EU je donirala više od 130 miliona evra i tako je obezbedila humanitarnu pomoć i zaštitu migranata, a posebno dece, adekvatne uslove smeštaja i života u prihvatnim i centrima za azil, uključujući hranu, zdravstvenu negu i obrazovanje, pomoć lokalnim zajednicama gde su smešteni migranti, kako bi se ojačala socijalna kohezija.\nKroz podršku EU i drugih međunarodnih organizacija, Srbija primenjuje sveobuhvatan pristup upravljanja migracijama koji je baziran na četiri ključne komponente koje su u nadležnosti narednih institucija: Komesarijat za izbeglice i migracije, Ministarstvo zdravlja i Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, Međunarodna organizacija za migracije (IOM), Ministarstvo unutrašnjih poslova. Odgovornost za upravljanje migracijama pripada mnoštvu institucija u RS, gde su radi efikasnijeg sprovođenja aktivnosti formirane i nove jedinice, poput Odeljenja za suzbijanje iregularnih migracija u Upravi granične policije. Radna grupa visokog nivoa za upravljanje mešovitom migracijom ponovo je imenovana početkom 2021. godine u okviru Ministarstva unutrašnjih poslova. Ključni zakoni vezani za oblast migracija i azila su: Zakon o strancima, Zakon o azilu i privremenoj zaštiti i Zakon o upravlјanju migracijama, Zakon o graničnoj kontroli, Zakon o zapošlјavanju stranaca, a strategije na osnovu kojih se formira migraciona politika Republike Srbije obuhvataju: Strategiju za upravlјanje migracijama i Strategiju integrisanog upravlјanja granicom u Republici Srbiji za period 2017-2020.\nU smislu položaja migranata i tražilaca azila u Srbiji, prema podacima Komesarijata za izbeglice i migracije (KIRS), kroz prihvatne centre i centre za azil u 2020. godini je prošlo ukupno 63.408 migranata što predstavlja povećanje od 84% upoređenju sa 2019. godinom. Dužina prosečnog boravka bila je 36 dana. Tokom juna meseca 2021. godine u Republici Srbiji je boravilo između 5.000 i 5.500 izbeglica i migranata, od kojih je između 4.000 i 4.500 bilo smešteno u centrima kojima upravlja KIRS. Prema dostupnim podacima, od 2008. do kraja juna 2021. godine, 650.103 osoba je izrazilo nameru da traži azil u RS. U Srbiji postoji 19 objekata koji su namenjeni smeštaju tražilaca azila i migranata. Tokom 2020. godine u pet ustanova za smeštaj maloletnika bez pratnje ili razdvojene dece boravilo je 2.778 dece, što je povećanje od oko 20 odsto u odnosu na 2019. godinu. U prvoj polovini 2021. godine mnogi izazovi u pogledu integracije izbeglica, koji su postojali i prethodnih godina, još uvek su bili prisutni, kao što su otvaranje računa u banci, dobijanje putnih isprava. Većina dece izbeglica i migranata pohađa osnovnu školu, dok manji broj dece pohađa srednje ili više obrazovanje. U cilju zaštite svih kategorija stanovništva, u Srbiji je u martu 2021. započet proces vakcinacije migranata, izbeglica i tražilaca azila.\nObaveze u procesu pristupanja Srbije EU u pogledu migranata i tražioca azila regulisane su pre svega kroz poglavlje 23 – Pravosuđe i osnovna prava i poglavlje 24 – Pravda, sloboda i bezbednost. U julu 2020. godine usvojeni su revidirani Akcioni planovi za Poglavlje 23 i Poglavlje 24 koji su usmereni na postizanje prelaznih merila iz Zajedničke pregovaračke pozicije EU. U izveštaju Evropske komisije za 2021. godinu navodi se da je Republika Srbija učinila značajne napore da obezbedi osnovne potrebe migrantima koji su u tranzitu ili se zadržavaju na njenoj teritoriji. Dodatno, kao značajno je ocenjena činjenica da Ministarstvo unutrašnjih poslova i Komesarijat za izbeglice i migracije sarađuju sa Evropskom kancelarijom za podršku azilu (EASO) i da je Srbija dobila status posmatrača u mreži prijema koju je organizovao EASO i sprovodi se druga mapa puta za saradnju Srbije i EASO za period 2020-2022. godine. Srbija je u novembru 2020. godine uvela jedinstveno administrativno mesto za podnošenje objedinjenog zahteva sa pratećim dokazima potrebnim za boravišnu dozvolu ili izdavanje dozvole za rad. Kapaciteti za smeštaj migranata u 19 vladinih prihvatnih, tranzitnih i centrima za azil su 6.000 mesta. Kada je u pitanju prijem i smeštaj tražilaca azila, pravni okvir Srbije je u velikoj meri usklađen sa pravnim tekovinama EU. Postoji pet centara za azil sa ukupnim kapacitetom od 1.700 mesta. Ocenjeno je Izveštajem o napretku za 2021. godinu da pristup i pružanje informacija u vezi sa postupkom azila treba poboljšati u svim fazama.\nKljučne preporuke odnose se na nužnost strateški, pravno i institucionalno uređene oblasti migracija koja je značajna za pristupanje EU. Kako bi se to postiglo, neophodno je obezbediti koordinisan sistem saradnje svih relevantnih organa i institucija, kako onih koji kreiraju politike, tako i operativnih, a u tom smislu i unaprediti saradnju između institucija sa centralnog i lokalnog nivoa, kao i saradnju sa međunarodnim institucijama. Kada je u pitanju upravljanje migracijama, Srbija prepoznaje potrebu za daljim naporima da se osigura kompatibilnost sa standardima EU, ali nacionalno zakonodavstvo mora dalje da se usklađuje sa pravnim tekovinama Evropske unije i potrebno je dalje unapređenje primene EU standarda u ovoj oblasti. U Republici Srbiji postoje programi socijalne integracije migranata i tražilaca azila. Takođe postoje pristup smeštaju, učenju jezika i pristup tržištu rada za ljude kojima je odobren azil ili supsidijarna zaštita. Unapređenje položaja dece, naročito dece bez pratnje, predstavlja i dalje veliki izazov i zahteva svu pažnju različitih nacionalnih i međunarodnih institucija. U narednom periodu važno je dalje unapređenje kontrole spoljnih granica, građenje kapaciteta za primenu ETIAS, Entry/Exit sistema i ispunjavanje drugih uslova za viznu liberalizaciju. Takođe je neophodno dalje sprovođenje sporazuma o readmisiji sa državama članicama Evropske unije.\nKliknite da preuzmete analizu „Položaj osetljivih grupa u procesu pristupanja Republike Srbije Evropskoj uniji – položaj migranata i tražilaca azila“ (.pdf).


Sve publikacije, Privatni sektor bezbednosti u Jugoistočnoj Evropi – pretnja ili stub bezbednosti? Slučaj Srbija\nVaša lokacija / Beogradski centar za bezbednosnu politiku / Publikacije / Sve publikacije / Privatni sektor bezbednosti u Jugoistočnoj ... /\nPreuzmite: PDF ( 1.82MB )\nBroj preuzimanja: 3766\nPrivatni sektor bezbednosti u Srbiji zapošljava između 40 i 50 hiljada ljudi, isto koliko i policija, a skoro za trećinu više nego Vojska Srbije.\nNjegovom nastanku i razvoju doprineli su raznovrsni, međusobno povezani, društveni, ekonomski i politički uslovi i činioci. Neki od njih su bili pozitivni, poput privatizacije državne i društvene svojine, investicije, dolazak stranih kompanija na srpsko tržište, te normativno uređenje sektora privatne bezbednosti. Drugi su, pak, bili jako negativni - građanski rat, sankcije UN, veliki porast sive ekonomije, korupcije i kriminala, te pad efikasnosti državnih institucija. Sve ovo uticalo je na profil privatnog sektora bezbednosti u Srbiji, koji je danas istovremeno i izvor bezbednosti i nebezbednosti građana Srbije.\nU ovoj publikaciji predstavićemo ukratko kako je privatni sektor bezbednosti u Srbiji nastao i kako se razvijao. Potom ćemo prikazati kako on danas izgleda, odnosno koji je profil firmi i njihovih zaposlenih kao i koji su glavni ekonomski, normativni i politički uslovi i činioci njegovog funkcionisanja.\nOvaj rad je prvobitno objavljen u septembru 2015. kao sastavni deo knjige „A Force for Good: Mapping the private security landscape in Southeast Europe“, u kojoj su analizirani privatni sektor bezbednosti u Albaniji, Bugarskoj, Kosovu i Srbiji.\nPublikacija je proizvod trogodišnje istraživačke saradnje između Ženevskog centra za demokratsku kontrolu oružanih snaga (DCAF) i četiri partnerske organizacije sa Zapadnog Balkana i Istočne Evrope: Beogradskog centra za bezbednosnu politiku, Kosovskog centra za bezbednosne studije iz Prištine, Instituta za demokratiju i medijaciju iz Tirane i Centra za studije demokratije iz Sofije.\nCilj projekta je razvijanje istraživačkih materijala o najboljem načinu regulisanja privatnih bezbednosnih kompanija u Albaniji, Bugarskoj, Kosovu i Srbiji, sa namerom da se identifikuju pravne i institucionalne praznine i problemi, te razviju preporuke za njihovo otklanjanje.\nProjekat, takođe, teži ka podizanju svesti javnosti o nedostacima u regulaciji privatnog obezbeđenja i podsticanju javne debate o tome. Projekta je realizovan uz podršku Švajcarske nacionalne fondacije za nauku.


Merkelova: Radujem se saradnji sa Mejovom - 14.07.2016, Sputnik Srbija\nMerkelova: Radujem se saradnji sa Mejovom\nNemačka kancelarka Angela Merkel izjavila je danas da je pozvala novu britansku premijerku Terezu Mej na razgovore u Berlin i poručila da se raduje njihovoj... 14.07.2016, Sputnik Srbija\nevropa, vesti, svet, nemačka, velika britanija, francuska, angela merkel, tereza mej, boris džonson, fransoa oland\n© REUTERS / Fabrizio BenschKancelarka Angela Merkel obraća se poslanicima u Bundestagu.\nNemačka kancelarka Angela Merkel izjavila je danas da je pozvala novu britansku premijerku Terezu Mej na razgovore u Berlin i poručila da se raduje njihovoj zajedničkoj saradnji.\nZašto su Britanci porno-divi čestitali premijersku funkciju (foto)\n„Naš zadatak je da blisko sarađujemo sa vladama savezničkih zemalja“, rekla je Merkelova na konferenciji za novinare nakon razgovora u Biškeku, prestonici Kirgistana, dodajući da su brojni problemi u svetu učinili takvu saradnju neophodnom.\nMerkelova je istakla da je sinoć telefonom razgovarala sa Mejovom, preneo je Rojters.\nNemačka kancelarka je, međutim, odbila da komentariše iznenadnu odluku Mejove da imenuje doskorašnjeg gradonačelnika Londona Borisa Džonsona za novog ministra spoljnih poslova Velike Britanije.\nMejova je neposredno nakon stupanja na dužnost razgovarala sa Merkelovom i francuskim predsednikom Fransoa Olandom, kojima je rekla da će njenoj vladi biti potrebno vremena pre nego što počne pregovore o izlasku Britanije iz EU.


Marija Janjušević Dragan Manić Dragan Krsmanović Miljojko Jelić Milutin Ilić Aleksandar Vasiljević Goran Tišić Milica Borović Ivana Jovičić Radomir Vidrić\nNedelja, 26.02.2017 13:56\nPredsednički kandidat Dveri, Boško Obradović, je prilikom obilaska opštine Aleksandrovac, posetio i farmu pilića Ivana Radovanovića u selu Garevina i od meštana koji su ga dočekali i od vlasnika čuo da je srpski seljak ne samo potpuno zanemaren i prepušten sebi, već najčešće, na razne načine opljačkan i sprečen da ostvari poslovni uspeh raznim nametima i opstrukcijama.\n„Srpsko selo, poljoprivreda i prehrambeno-prerađivača industrija, su velika razvojna šansa Srbije, ali naša vlast ne brine o srpskom seljaku i selu.\nNaša vlast, naše poljoprivredno zemljište planira da prodaje strancima od prvog septembra 2017. godine. Dakle, Arapi kupuju našu zemlju, da nemački i drugi proizvođači mesa dolaze i dobijaju podršku naše države“ – rekao je predsednički kandidat Dveri.\nBoško Obradović je pitao šta od ove države i od ove vlasti dobija srpski seljak i srpski poljoprivrednik.\n„Kada se Dveri budu pitale i odlučivale i kada postanem predsednik Srbije, biću zaštitnik srpskog sela i poljoprivrede.\nI sve snage države, subvencije, poreske olakšice, izvozne garancije i ono što je za seljaka danas najvažnije, garantovana cena, garantovan siguran otkup, dugoročni krediti i obnova poljoprivredne mehanizacije, doći će u epicentar pažnje nove vlasti.\nNa to se obavezujem i to obećavam srpskom seljaku i srpskom selu“ – zaključio je predsednik Dveri, Boško Obradović.\nBoško Obradović, je još pozvao i ministra poljoprivrede i predsednika Vlade da u izbornoj turneji svrate i do sela Garevina i suoče se sa rezultatima svoje pogubne politike za poljoprivredu i celu zemlju.\nNakon posete Garevini, predsednik Dveri je u pratnji narodnog poslanika Dragana Vesovića i rukovodstva opštinske organizuje Aleksandrovca prisustvovao svečanom otvaranju nove kancelarije Dveri u Aleksandrovcu, a tom prilikom je i razgovarao sa okupljenim građanima, koji su izrazili želju da se sretnu i razgovaraju sa Obradovićem.\n„Za razliku od agresivne kampanje SNS-a koji upadaju ljudima u kuće i stanove, idu od vrata do vrata i uznemiravaju građane protivzakonito prikupljajući podatke, Dveri su u razgovoru sa ljudima i domaćinima koji su nas dobrovoljno primili u svoje domove ili želeli da dođu da se vide sa nama u našim prostorijama. Ljudski, srpski i domaćinski da popričamo i saslušamo jedni druge, da vidimo šta ćemo i kako ćemo sa Srbijom dalje, jer ovako više ne ide.” – zaključio je Obradović.\nBoško ObradovićIzjaveAleksandrovacBoško ObradovićPoljoprivreda


MUZEJ SREMA U susret manifestaciji Muzeji Srbije, deset dana od 10 do 10 - Ozon Media\nCentralna tema ovogodišnje manifestacije „Muzeji Srbije, deset dana od 10 do 10“ biće Muzeji i lokalna zajednica, pod sloganom „Moj muzej moj grad“. Pripreme za ovogodišnju manifestaciju su u toku i ona će obuhvatiti više institucija nego prošle godine, a održaće se od 12. do 21. maja.\nMuzej Srema i ove godine, tradicionalno, učestvuje u manifestaciji „Muzeji Srbije deset dana od 10 do 10“, koja počinje 12. maja i traje do 21. maja, kada je i predviđena 12. Evropska noć muzeja.\nMuzej Srema pored Stalne arheološke i Stalne istorijske postavke, izložbe Bitka na Legetu – 100. godina od Velikog rata i izložbe Porfirne skulpture vladara i sveštenika, nudi posetiocima i drugi bogat kulturni program.\n12. maja od 20 časova otvorena je izložba „Od sumraka do svitanja“, Prirodnjačkog muzeja iz Beograda.\nSvečana sala Muzeja Srema\n14. maja od 19 časova otvorena je izložba fotografija sa temom „Motivi Istočne Srbije“, autora Željka Sinobada.\nIzložbena sala Muzeja Srema\nOvo je do sada najveća zajednička muzejska inicijativa na teritoriji Srbije, koja je u prvoj godini obuhvatila 67 muzejskih i srodnih institucija sa preko 120 lokacija, u 39 gradova i mesta širom zemlje.\nPored toga, tokom svih deset dana trajanja Manifestacije, svi programi svih učesnika bili su potpuno besplatni.\nNacionalna manifestacija „Muzeji Srbije, deset dana od 10 do 10“ organizovana je i održana prvi put prošle godine, od 9. do 18. maja.


Odgođena rasprava o Bosićevoj prijavi protiv Majkićeve\nFoto: Ilustracija | Odgođena rasprava o Bosićevoj prijavi protiv Majkićeve\nSrna 13.06.2017 14:36\nSARAJEVO - Sjednica Zajedničke komisije za ljudska prava parlamenta BiH, zakazana za 15. jun, na kojoj je trebalo da bude razmatrana prijava za kršenje kodeksa koju je protiv poslanika SNSD-a u Predstavničkom domu Dušanke Majkić podnio zamjenik predsjedavajućeg ovog doma Mladen Bosić (SDS), odgođena je zbog nemogućnosti Majkićeve da prisustvuje sjednici.\nPredsjedavajući Komisije Borislav Bojić izjavio je Srni da je Majkićeva obavijestila Komisiju da je spriječena da prisustvuje sjednici zakazanoj za četvrtak, 15. juna.\n"Mi imamo problem zato što Komisija u roku od 30 dana treba da se izjasni o tome. Postoje određeni postupci koji moraju da budu provedeni u skladu sa Zakonom o upravnom postupku. To su proceduralne stvari i nastojaću da nađem termin za održavanje sjednice koji će odgovarati svima koji treba da učestvuju u ovom postupku", pojasnio je Bojić.\nČlan Komisije Lazar Prodanović iz SNSD-a potvrdio je Srni da Majkićeva ne može da prisustvuje raspravi zakazanoj za četvrtak zbog učešća na parlamentarnoj konferenciji u Beogradu.\n"Nemoguće je da se vodi rasprava ukoliko osoba koja je predmet prijave nije prisutna. Rasprava bi trebalo da bude odgođena za neki termin kada bi mogli da prisustvuju i Majkićeva i Bosić. Nakon što oni iznesu svoje stavove bilo bi dobro da se dođe do stava kojim bi postupak utvrđivanja odgovornosti u skladu sa Kodeksom ponašanja bio obustavljen", smatra Prodanović.\nOn je ponovio da bi u ovom slučaju trebalo doći do rješenja tako da se ne vodi postupak.\nPrema njegovom mišljenju, Majkićeva je samo prenijela ono što je čula tokom rasprave na sjednici Predstavničkog doma koja je prenošena putem interneta.\n"Detaljnim uvidom u stenogram sa te sjednice nisam vidio da je to gospodin Bosić demantovao. Jedino što je moguće je da se to ne odnosi na njegov komentar, ali je očito da je unutar Kluba Saveza za promjene od nekoga izrečeno", rekao je Prodanović.\nBosić je podnio prijavu protiv Majkićeve Komisiji za kodeks u parlamentu BiH za koju je nadležna Komisija za ljudska prava i izbjeglice zbog njene izjave u emisiji "Aspekt" RTRS-a.\nOn je naveo da je Majkićeva tada rekla da je on poslije pada Zakona o akcizama izrazio zadovoljstvo što su akcize pale i što zbog toga neće biti penzija i plata.\nMladen Bosić Dušanka Majkić\nDodik: Stefan Nemanja postavio temelj državnosti, RS zagledana u Srbiju\nGrujičić: Očekivana odluka Suda BiH nakon pritisaka i harange\nKovačević: Sud BiH potvrdio da odlučuje na osnovu politike a ne prava


SSP i DS Užica pozvali građane da bojkotuju razgovor sa Zoranom Mihajlović\nPolitika Autor:Slavica Panić30. jul. 202100:57\nPovodom najavljenog dolaska potpredsednice Vlade i ministarke rudarstva i energetike Zorane Mihaijlovič u Užice, kako bi u petak u popodnevnim satima, od 14 do 17h, razgovarala sa građanima, Inicijativni odbor Stranke slobode i pravde i Demokratske stranke iz ovog grada, izdali su zajedničko saopštenje kojim pozivaju građane na bojkot.\nU saopštenju se kaže da je najavljeni prijem režiran od strane Srpske napredne stranke, lokalne samouprave Grada Užica i Zorana Mihajlović kao predstava tokom koje će građani imati priliku da potpredsednici Vlade i njenim saradnicima iznesu probleme, postave pitanja i daju sugestije.\n„Pravi cilj ove farse je pokušaj, u suštini autokratske i diktatorske vlasti, da se predstavi u lažnom svetlu transparentnosti i otvorenosti prema građanima, što je više pokušaj mazanja očiju EU, dok se sve bitne odluke i dalje donose iza zatvorenih vrata”, navodi se u sopštenju.\n“Zašto ministarka danas nije u Loznici koja vri u protestu protiv Rio Tinta, a što je njena nadležnost? Zašto građani svoje probleme vezane za MHE moraju da rešavaju na ulici, što je isto njena nadležnost? Zašto građani plaćaju enormne račune za struju kroz stavke koje su nezakonite i čista su pljačka potrošača, što je isto njena nadležnost? Niz katastrofalnih propusta nastavite sami”, upitali su SSP i DS.\nDodaju da sa njima nema razgovora, posebno u sali ispunjenoj SNS članovima, aktivistima, njihovim plaćenim NVO i „naručenim pitanjima tipa Goce Uzelac”.\nUpitali su i zašto ministarka nije u otvorenom razgovoru sa građanima na ulici, kao Marinika Tepić, „već u kontrolisanoj i zatvorenoj sredini, u kojoj je sve unapred režirano, kao u svim diktatorkim režimima, koji se plaše slobodnog kontakta sa građanima“.\n„Ovom prilikom postavljamo i pitanje Zorani Mihajlović, ne samo kao ministarki, već kao članici nebrojenih odbora za zaštitu žena protiv nasilja i rodnu ravnopravnost, kada će dići glas protiv sramne i primitivne kampanje, koja se vodi protiv Marinike Tepić, koja preti da dovede do fizičkog obračuna, iniciranog od strane plaćenika stranke, čija je ona potpredsednica i zaštitno lice”.\nInače, prema najavama Grada Užica, sa ministarkom će biti i njeni najbliži saradnici i predstavnici užičke lokalne samouprave.\nKako saznajemo, plan je da u salu za prijem ulazi jedan po jedan građanin gde će ministarki izlagati problem sa kojim je suočen, imati priliku postavi pitanja i da sugestiju.\nPre Užica ministarka Mihailović, posetu istog tipa imala je prošlog petka u Vranju.\nBONUS VIDEO: Atmosfera sa Marakane


Osma u nizu: PSŽ obezbedio titulu u Francuskoj – Balkan-Handball.com\nHome / Evropa / Osma u nizu: PSŽ obezbedio titulu u Francuskoj\nPobedom nad Monpeljeom 37:33 (18:18), Pari Sen Žermen je obezbedio titulu nacionalnog šampiona pet kola pre kraja prvenstva. „Sveci“ imaju nedostižnih 11 poena prednosti u odnosu na drugoplasirani Nant, sa 25 trijumfa u isto toliko utakmica.\nUkupno, ovo je deveta titula tima iz prestonice. Prvu su osvojili 2013, sledeće godine je najbolji bio Monpelje, a onda je počela fantastična serija koja i dalje traje. Ove sezone nije bilo nikakve dileme…\nParižanima tek predstoji ono najvažnije – borba za plasman na fajnal-for EHF Lige šampiona sa Kilom. Prvi meč na programu je 11. maja u dvorani „Pjer de Kuberten“.\n1. Paris SG 25 25 0 0 911:703 50\n2. Nantes 25 19 1 5 802:695 39\n3. Aix 25 18 2 5 736:697 38\n4. Montpellier 25 16 1 8 766:706 33\n5. Chambery Savoie 25 15 1 9 747:720 31\n6. Toulouse 25 13 4 8 733:720 30\n7. St. Raphael 25 12 3 10 744:742 27\n8. Nimes 24 11 4 9 702:697 26\n9. Cesson Rennes-Metropole 25 10 3 12 683:715 23\n10. Chartres 25 9 2 14 726:770 20\n11. Creteil 25 8 3 14 747:775 19\n12. Dunkerque 24 9 0 15 641:681 18\n13. Limoges 25 7 2 16 725:777 16\n14. Saran 24 5 0 19 622:706 10\n15. Istres 24 2 5 17 662:744 9\n16. Nancy 25 3 1 21 686:785 7\n← Prethodni članak Final4 EHF Lige Evrope: Nexe na Magdeburg, Visla protiv Benfike\nNaredni članak → Dinamo slavi šestu uzastopnu u Rumuniji!


Bitka za Alep odlučuje rat u Siriji? - 03.08.2016, Sputnik Srbija\nNajveći sirijski grad Alep je već čitavu sedmicu poprište žestokih borbi, a za poslednjih nekoliko dana u gradu i okolini likvidirano je više od 20 vođa... 03.08.2016, Sputnik Srbija\nanalize i mišljenja, komentari i analitika, sirija, alep, aleksandar radić, daeš\nKako navodi libanski list „As safir“, sirijska vojska je uspela da preseče sve rute snabdevanja terorista, čime je pokazala koliko su snage vlade u Damasku postale efikasne.\nVojni analitičar Aleksandar Radić za Sputnjik kaže da je Alep prethodnih meseci postao svojevrstan simbol sukoba u Siriji, jer u skoro svim mestima sa većom populacijom vladine snage već imaju potpunu kontrolu nad situacijom, dok je pad Alepa sa sobom nosio i naznaku mogućeg kraja rata.\n3 Avgust 2016, 20:49\n„Naravno, uvek postoji mogućnost da se rat produži, jer je mnogo strana koje su uvučene u taj oružani sukob. Ipak, u medijima je stvorena slika da će bitka za Alep biti finalna bitka — i onaj ko tamo bude uspeo da ostvari punu dominaciju na terenu, biće pobednik rata u Siriji“, kaže Radić.\nSagovornik Sputnjika napominje i da do očekivanog kraja rata sigurno neće doći brzo.\n„Ne može da se poredi građanski rat sa konvencionalnim sukobima u kojima imate dve strane — ali jasno je da, ako pobunjenici izgube kontrolu nad okolinom Alepa koju su držali od prvih dana konflikta, dolaze u situaciju da moraju da sednu za pregovarački sto. U toj situaciji moraće, pre svega, velike sile da razgovaraju o tome kako pronaći zajednički jezik, kako uspostaviti održivo primirje, i kako konačno završiti rat“, napominje Radić.\nRadić je za Radio Sputnjik govorio i o tome šta bitka za Alep znači u kontekstu borbe protiv terora koji širi DAEŠ, odnosno samozvana Islamska država. Prema njegovim rečima, DAEŠ je fenomen koji ne treba direktno vezivati za ono što se dešava u Siriji.\n„Oni su uspeli da naprave ideološku konstrukciju koja živi u emocijama ljudi u Siriji i u Iraku, ali i dalje, u Sjedinjenim Državama i evropskim zemljama. Mislim da će ’putujući karavan DAEŠ-a‘, ukoliko bude potisnut iz Sirije, otići negde drugde. To je ozbiljan bezbednosni problem za zemlje iz kojih teroristi potiču, pa i za Rusku Federaciju, jer se oko dve hiljade ljudi sa ruskim pasošima bori na strani DAEŠ-a u Siriji“, objašnjava Radić.\nVeć je primetno, kaže naš sagovornik, da DAEŠ premešta svoje izuzetno mobilne trupe, izmešta svoja dejstva i počinje da pokazuje da ima potencijal da krene u akciju i u Avganistanu, pa bi eventualno potiskivanje pripadnika te organizacije iz Sirije otvorilo nekoliko novih frontova u regione koji bi bili poprište sukoba sa teroristima.


Gucci predstavlja novi deo kampanje The Epilogue - Harper‘s Bazaar\nPandemija se pokazala vrlo čudnim periodom za modnu industriju, sa ogromnim preokretima, kompromisima i iznuđenim promenama. Umetnički direktori modnih kuća pozvani su da kreiraju kolekcije u uslovima ograničenja, rada na daljinu i prepreka poput ograničenog materijala. Čini se da je izazov za neke zamrznuo njihovu kreativnost, a za druge se pokazalo da je to izuzetno kreativan proces: Alessandro Michele je jedan od njih.\nUmetnički direktor pokrenuo je razgovor o promeni mode u julu kada je uživo emitovao predstavljanje kolekcije Epilogue, otvarajući vrata svog studija da svetu otkrije šta se obično dešava iza kulisa. Sada, na scenu dolazi poglavlje The Epilogue sa serijom fotografija koje prate taj živi proces, u kojem su, naravno, modeli članovi njegovog dizajnerskog tima.\nFotografije su snimljene na dve lokacije, impresivnoj Palazzo Sacchetti i degradiranoj, grafitima ispunjenoj zoni Campo Boario, a saradnici Alessandra Michelea samouvereno poziraju sa komadima kolekcije u foto snimanju prepunom kontrasta. Jedna od najzanimljivijih karakteristika fotografija je prisustvo ljudi koji nisu povezani sa setom, a koji trenutno rade nešto drugo u odnosu na modele.\nKampanja kroz reči Alessandra Michelea:\n"Okupio sam mnogo različitih stvari, predstavljajući neurednu lepotu koju sam uvek tražio: haos lepote. Šta se dešava u odnosu stvarnosti i fantazije kada znatiželjni pogledi prodiru u mehanizme stvaranja slike? Šta se dešava u modi kada se istina vrati? Želeći da razbijem čaroliju koja primorava moje saradnike da se odreknu odeće koju dizajniraju, zamolio sam ih da je nose i tako smo uradili potpuno samozadovoljan posao, u našoj kući, mešajući stvari koje smo već imali radi stvari koje smo nameravali da napravimo. Prema mojoj ideji Epilogue je konačno rešenje budućnosti koja je već prisutna“.\nKampanja "The Epilogue" vrhunac je naracije koja je započela prošlog februara revijom "An Unrepeatable Ritual" nastavljena u maju kampanjom "The Ritual", a sada se završava kampanjom koja prati prezentaciju uživo prenosa u julu.\n"Epilogue" je fotografisao Alec Soth, a snimili Italijani Damiano i Fabio D’Innocenzo.\nPogledajte fotografije kampanje u galeriji!


ZVUCI JUGOSLAVIJE - SOUNDS OF YUGOSLAVIA: JEDNA PRIVATNA ŽURKA 1976 Boletov rodjendan negde u JUGOSLAVIJI\nJEDNA PRIVATNA ŽURKA 1976 Boletov rodjendan negde u JUGOSLAVIJI\nDO SAD OVO NISAM RADIO ali priznaćete ovo je prava stvar, nabaviti privatan snimak jedne intimne male žurke gde se dobro peva i svira i to na smao jednoj gitari! Ovo sam baš ciljano kupio na buvljaku na Bajloni pijaci jer je to ustvari pravi zuvk JUGOSLAVIJE.\nSlušajući sam nekako zaključio da se tu radi o nekih "40 dana a loša hrana" što me je prvo asociralo na radne akcije no kasnije se spominju i oficiri i kapetani i tako te teme pa sam pretpostavio da je to ipak izvesni Bole proslavio svoj 26. rodjendan u vojsci ali verovatno na malenom odsustvu sa finim društvom.\nNeko do njih je svirao odlično na gitari i znao veoma retke i stare pesme što je neverovatno.\nBilo je to bezbrižno vreme to služenje vojske u JNA. Mogao si da pozoveš društvo koje voliš i devojke koje voliš i da napraviš ovakve žurke. Ja sma svojevremeno u vojsci dobio dozvolu usred nedelje da odem na koncert grupe WEATHER REPORT o kome sma kasnije i pisao na jednom od svojih blogova!\nBOLETOV RODJENDAN negde u JUGOSLAVIJI 1976\nPostavio Aktivista Neumorni u 04:38


Datum objave: utorak, 25 oktobra, 2011\nTREBINjE, 25. OKTOBRA /SRNA/ – Sarajevski zatvori i mučilišta u kojima su Srbi ubijani i na najsvirepiji način mučeni još nisu istraženi, a međunarodna zajednica štiti nalogodavce i neposredne izvršioce tih zlodjela – rekao je Srni Kosta Kosović, jedan od zatočenika u Sarajevu tokom rata.\n“U Sarajevu je kroz 126 podrumskih mučilišta od aprila 1992. godine do polovine 1993. godine prošlo oko 10 000 Srba, a neposredno nakon izlaska iz njih ubijeno je ili umrlo oko 5 500 lica”, naveo je Kosović.\nOn je istakao da se “ti zlikovci i ubice koji su se iživljavali nad zatvorenicima sada sasvim neometano i slobodneo kreću po Sarajevu”, te da nisu rijetke situacije kada ode u Sarajevo i sretne ih na ulici, što je velika nepravda.\n“Za mene nisu bitna imena ubica, već nalogodavaca i oni koji su to sve organizovali, a to su bili Alija Izetbegović, Haris Silajdžić, Ejup Ganić i ljudi okupljeni oko njih”, kaže Kosović prisjećajući se i nekih od neposrednih ubica u zavorima Senada Džananovića, te Zorana Glamuzine, koji je, kako kaže, bio komadant vojne jedinice armije RBiH.\n“Njegova vojska je počinila najveća zlodjela. Kada bi se vraćali sa borbenih linija i straža u noćnim časovima dolazili su u podrume i vršili strašne torture nad nama, kojih me je strah i prisjećati se”, kaže Kosović i dodaje da je u dva mučilišta za 31 dan boravka smršao 22 kilograma.\nOn dodaje da su zatočenici često bili crni od udaraca, da su im zube lomili, gazili po njima, žene silovali, klali, ubijali i najstrašnije torture provodili.\n“Neke su na smrt prebijali, odbijali im bubrege pa ih vraćali u stanove da bi djelovalo kao da su umrli prirodnom smrću”, kaže Kosović.\nKosović dodaje da su njega 19. juna 1992. godine iz stana odveli armija RBiH i policija po naređenju tadašnjeg krnjeg Predsjedništva BiH kao i mnoge druge civile, napominjući da su u sarajevskim podrumima zatvarani stariji ljudi i žene koji nisu bili ni dana na borbenim linijama.\n“Najveća nepravda i bol za sve nas preživljele i za porodice ubijenih je što velike sile štite muslimane, nalogodavce svih ovih zlodjela i što se ne posvećuje dovoljno pažnje stradanjima srpskog stanovništva u odnosu na stradanja druga dva naroda”, rekao je Kosović.\nTužilaštvo BiH osumnjičilo je Besima Muderizovića i Ramiza Avdovića da su 1992. godine počinili ratni zločin protiv srpskih civila u vojnom zatvoru smještenom u bivšoj kasarni “Viktor Bubanj” i u Centralnom zatvoru u Sarajevu.\nMuderizovića i Avdovića uhapsili su 20. oktobra na području Sarajeva pripadnici Agencije za istrage i zaštitu, po nalogu Tužilaštva BiH. Sud BiH odredio im je jednomjesečni pritvor.\nDirektor Republičkog centra za istraživanje ratnih zločina Janko Velimirović rekao je da će se procesuiranjem uhapšenih zbog zločina u logoru “Viktor Bubanj” doći do najodgovornijih za formiranje logora i zatvora za Srbe u Sarajevu.


Nikad više sa Čovićem razgovor jedan na jedan | Novine Toronto\nNikad više sa Čovićem razgovor jedan na jedan\nPredsednik Stranke demokratske akcije (SDA) Bakir Izetbegović odbacio je mogućnost pojedinačnih razgovora sa liderom Hrvatske demokratske zajednice BiH (HDZ BiH) Draganom Čovićem o izbornim problemima tokom najavljenog sastanka sa predsednikom Evropskog saveta Šarla Mišela u Briselu.\n"Ja uvek mogu popiti kafu sa Čovićem i Mišelom, ali da ću razgovarati jedan na jedan sa Čovićem – nikada više", rekao je Izetbegović za Radio-televiziju BiH (BHRT).\nOn je potvrdio da će predsednici petnaest stranaka, koje imaju poslanike u parlamentu BiH, 12. i 13. juna biti u Briselu na sastanku sa predsednikom Evropskog saveta Šarlom Mišelom.\nMišel je krajem maja u Sarajevu razgovarao sa Čovićem i Izetbegovićem o rešavanju izbornih sporova, načinu sprovodjenja izbornih rezultata i ubrzanju evropskog puta BiH.\nIzetbegović sada odbacuje mogućnost održavanja sastanka takvog formata u Briselu, navodeći da su ranije bili nerealni Čovićevi zahtevi u vezi sa izborom članova Predsedništva BiH iz Federacije i delegata u Domu naroda parlamenta Federacije BiH.\n"Uvek je tražio više i previše. I neće to dobiti. Treba da promeni način na koji se odnosi prema nama, prema probosanskom i bošnjačkom frontu. Treba da spusti zahteve. Ne može dobiti paritete kako je to zamislio", naglasio je lider SDA.\nPredsedništvo SDA je pozdravilo angažovanje predsednika Evropskog saveta u vezi sa nesuglasicama u BiH, ocenivši "besmislenim" tvrdnje da medjunarodna zajednica u BiH svojim odlukama pogoduje bošnjačkoj strani i SDA.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Region :: Mektić demantovao navode o crnoj listi osoba iz Srbije\nOPTUŽIO VLASTI U RS 09. 11. 2018. 11:11 >> 10:51 0\nOPTUŽIO VLASTI U RS\nMinistar bezbjednosti BiH Dragan Mektić (SDS) demantovao je danas informacije o postojanju navodne crne liste nepoželjnih osoba iz Srbije kojima će biti zabranjen ulazak u BiH.\nBeogradske Večernje novosti jutros su objavile da ministar bezbjednosti BiH Dragan Mektić navodno priprema zvaničnu listu s imenima osoba iz Srbije kojima će biti onemogućen ulazak na teritoriju Bosne i Hercegovine.\nNa spisku su navodno, između ostalih, ministar odbrane Srbije Aleksandar Vulin, novinar televizije "Happy" Milomir Marić, predsjednik pokreta Zavetnici Stefan Stamenkovski, Vojislav Šešelj i mnogi drugi iz različitih sfera društva.\nNa pitanje može li pretpostaviti ko kreira takve tekstove, Mektić direktno optužuje aktuelnu vlast u Republici Srpskoj. Ona to radi, kako je kazao, zbog njegove političke principijelnosti.\nGrađani Bihaća najavili proteste


"Dva afrièka ministra prišla Daèiæu, najavili preispitivanje odluke o Kosovu" VIDEO - B92.net\n"Dva afrièka ministra prišla Daèiæu, najavili preispitivanje odluke o Kosovu" VIDEO\nDvojica ministara afrièkih zemalja najavila su MSP Srbije Ivici Daèiæu preispitivanje odluke o statusu Kosova, rekao je predsednik Srbije Aleksandar Vuèiæ.\nIzvor: Tanjug èetvrtak, 26.09.2019. | 17:00 -> 17:10\nTanjug/AP Photo/Kevin Hagen\nPredsednik Srbije Aleksandar Vuèiæ preneo je novinarima da su odmah posle njegovog govora pred Generalnom skupštinom UN dvojica ministara afrièkih zemalja prišla Ivici Daèiæu i najavili preispitivanje svoje odluke o statusu Kosova.\n"Važno je da je samo sekund posle mog govora dvoje ministara veoma važnih afrièkih zemalja prišlo Daèiæu da èestitaju na našem stavu i rekli da æe gledati da vode upravo takvu (suverenu i nezavisnu) politiku i da žele sa nama da razgovaraju i oko Kosova, jer im odluke u prošlosti nisu bile, da ne kažem, u skladu sa meðunarodnim pravom veæ nisu bile na našoj strani", rekao je Vuèiæ.\nTakoðe, primetio je da je tokom njegovog obraæanja u UN u sali bilo tri puta više ljudi nego prethodni put.\nVuèiæ je rekao da je dobio više aplauza od afrièkih i azijskih zemalja, nego od srpske delegacije.\n"To je tako jer su ljudi željni da èuju glas hrabraosti", ocenio je Vuèiæ svoj govor u UN. Kazao je da je nužno da zemlje Balkana saradjuju i da je o tome razgovarao s premijerima Albanije i Severne Makedonije, Edijem Ramom i Zoranom Zaevom.\n"Moramo da 'guramo' zajedno, hajde da se udružimo i da ekonomski rast poveæamo za 0,3 odsto, a ne da se utrkujemo ko æe više da se dodvori velikim silama zarad rasta od 0,1 odsto", rekao je Vuèiæ. Ocenio je da je bitno da se èuje glas Srbije, da se pokaže da "imamo pravo da razmišljamo o svojoj zemlji".\nVuèiæ je kazao da kada Srbija želi da kupi oružje "neki Amerikanci" pitaju za šta joj je potrebno, ali, kako je rekao, "mi smo suverena država, ako pogazimo medjunarodno pravo onda nam recite". Rekao je da se u Njujorku sastao i s novim sekretarom SAD za nacionalnu bezbednost, Robertom O'Brajenom, ali nije hteo da iznese o èemu su razgovarali jer je sastanak bio "po pravilima 'Èetam hausa' ".


Američki zvaničnik u Beogradu odgovorio na pitanje da li je Srbija mala Rusija - 17.10.2019, Sputnik Srbija\nAngažman Rusije u regionu nije uvek u skladu s vizijom samih zemalja na Zapadnom Balkanu, kao ni sa SAD ni EU. 17.10.2019, Sputnik Srbija\n15:14 17.10.2019 (Osveženo: 15:15 17.10.2019)\n„Verujemo da dugoročni interesi Rusije u regionu nisu isti kao onaj koji imaju zemlje u regionu i da ne podržavaju viziju i ciljeve, integracije, poboljšanje standarda, slobodu medija, vladavinu prava i druge vrednosti evroatlantske zajednice. Strategija Rusije koju vidimo, jeste ona kojoj smo prisustvovali u Crnoj Gori, kada su pokušali da onemoguće saradnju sa evroatlantskim institucijama“, rekao je Konstelančik novinarima u pauzi Beogradskog bezbednosnog foruma.\nOn je naveo da SAD imaju snažne bilateralne odnose sa Rusijom i da će ih uvek imati, prenosi „B92“.\n„Ali, kad je reč o interesu zemalja u Evropi, posebno na Zapadnom Balkanu, nadamo se da će Rusija moći da uvidi značaj teškog rada koje zemlje u regionu preduzimaju u evroatlantskim integracijama i kako bi postigle vrednosti i standarde EU“, rekao je on.\nDodao je da Srbija, kao i svaka zemlja u Evropi, ima suvereno pravo i obavezu da ima dobre odnose sa svim drugim zemaljama, uključujući Rusiju.\n„Nastavićemo da radimo sa našim srpskim prijateljima i partnerima, kako bismo ojačali odnose sa Srbijom“, poručio je on.\nKostelančik je rekao da SAD ne gledaju na Zapadni Balkan samo kao na mesto gde postoje nezavršena posla, već u regionu vide veliki potencijal koji treba iskoristiti i u tome žele da imaju ulogu.\nGovorio je i o uticaju Rusije i Kine u regionu, navodeći da „nije siguran“ da su kineske investicije uvek u dugoročnom interesu zemalja regiona i da bi one svakako trebalo da „drže oči otvorene“.\nSAD ne zauzimaju stav po pitanju podele ili razgraničenja\n„Sjedinjene Američke Države ne zauzimaju stav po pitanju razgraničenja ili podele Kosova, to je pitanje koje treba da reše Beograd i Priština“, smatra direktor Kancelarije za južnu i centralnu Evropu u američkom Stejt departmentu Dejvid Kostelančik.\nOn je na pitanje novinara u pauzi Beogradskog bezbednosnog foruma da li bi SAD podržale razgraničenje i promenu granica kao moguće rešenje odgovorio:\n„SAD ne zauzimaju poziciju po tim pitanjima, to su pitanja koje Srbija i Kosovo treba međusobno da reše“, dodao je on.\nKostelančik je upitan da li se ulazi u dinamičniju fazu kad je reč o dijalogu Beograda i Prištine, nakon što je i predsednik SAD imenovao svog izaslanika za pregovore, rekao da postoji velika šansa za napredak.


Počinju IT obuke za nezaposlene u Novom Sadu Počinju IT obuke za nezaposlene u Novom Sadu – Personal magazin\nDrugi ciklus projekta „Digitalna akademija”, koji realizuju kompanija Samsung i Nacionalna služba za zapošljavanje, počinje 8. maja u Novom Sadu, obukama iz oblasti informaciono-komunikacionih tehnologija.\nOd 126 testiranih kandidata sa evidencije Nacionalne službe za zapošljavanje, koji su se prijavili za pohađanje „Digitalne akademije“, njih 75 sa najvećim brojem bodova, imaće priliku da kroz ove obuke stekne neophodne veštine i znanja iz IT oblasti.\nTokom naredna četiri meseca, u Edukativnom centru u Novom Sadu, predavanja će biti održana za inženjere mrežnih sistema, PhPWeb programere, Android programere, dizajnere kompjuterskih igrica i programere Windows aplikacija. Treninzi su koncipirani tako da polaznicima pruže uvid u IT oblasti koje su trenutno aktuelne u svetu, dobru osnovu za samostalan rad ili zaposlenje, a ujedno su uključene u državnu strategiju razvoja informacionog društva.\nProjekat „Digitalna akademija“ rezultat je Sporazuma o saradnji koji su potpisali Samsung i Ministarstvo rada, sa ciljem razvoja kompetentnosti 225 nezaposlenih lica sa teritorije Niša, Novog Sada i Beograda i povećanja broja zaposlenih u Srbiji. Kandidate na osnovu prethodno definisanih kriterijuma i stručnosti bira Nacionalna služba za zapošljavanje.\nPočinju IT obuke za nezaposlene u Novom Sadu was last modified: May 6th, 2014 by Redakcija


Todorić za ''Sportske'': ''Tek smo treći favoriti'' - Sportske.net\nIzvor: Sportske.net, Darko Mitrovic\nDugogodišnji sportski direktor Partizana Dragan Todorić u Kragujevcu je u našem društvu ispratio duel Radničkog i Metalca, a potom otkrio svoja očekivanja kako od Kupa, tako i od ABA lige koja nikad nije bila neizvesnija i zanimljivija.\nKao što je poznato, crno-beli su u četvrtak izborili plasman u polufinale Kupa Radivoja Koraća, gde ih očekuje duel sa Mega Vizurom.\nPartizan je svoje navijače navikao na trofeje prethodnih sezona, ali ovog puta ima znatno podmlađenu ekipu koju Todorić ne želi da opterećuje ulogom favorita.\n''Mislim da smo mi ovog puta tek treći favoriti za osvajanje trofeja. Imamo veoma mladu ekipu, ali i jaku konkurenciju i prednost bih dao Zvezdi, obzirom da ima ozbiljan sastav, pa onda Radničkom koji igra na svom parketu'', konstatovao je Todorić.\nCrno-bele u subotu očekuje polufinalni meč sa Mega Vizurom a Todorić je istakao da Partizan nije u poziciji da preti bilo kom i da bude favorit bez obzira na ime rivala.\n"Mi nismo u takvoj situaciji da možemo da budemo favoriti protiv bilo kog tima. Očekujem da će na ši igrači dati maksimum na terenu a onda će u tom slučaju i naš kvalitet doći do izražaja. Ipak, ne mislim da nas čeka laka utakmica" istakao je sportski direktor Partizana.\nUpitan koga bi voleo da vidi u finalu ukoliko Partizan savlada Mega Vizuru Todorić je kazao da mu je svejedno.\n"Sasvim je svejedno da li ćemo igrati protiv Radničkog ili Crvene zvezde jer su to obe ekipe koje igraju sjajno ove godine i sa kim god da igramo biće teška utakmica za nas. Bez obzira ko stigne do finala bio bi favorit protiv nas ali draž Kupa je takva da favoriti često ne pobeđuju" rekao je Todorić.\nOdmah po završetku Kupa Radivoja Koraća Partizan nastavlja borbu za trofej u ABA ligi i mesto koje vodi u Evroligu. Dragan Todorić ocenio je da bi predstojeći derbi sa Crvenom zvezdom Telekom mogao da bude višestruko važan i da bi pobednik tog meča lako mogao da završi ligaški deo takmičenja kao prvoplasiran tim.\n"Očekuje nas šest interesantnih kola. ABA liga nikada nije ušla u ovakav finiš a razlog je veliki ulog koji ove godine nosi. Mi smo do pre mesec dana imali izvanrednu situaciju ali smo napravili par kikseva. Posle nesrećnog poraza u Bambergu mlada ekipa nije uspela brzo da izađe iz šoka a usledili su porazi od Solnoka, Zadra Krke i Širokog čime smo pokvarili svoju situaciju. Ipak, imamo realne šanse da se plasiramo na fajnal-for bez obzira na težak raspored i biće interesantno. Ne bih mogao da prognoziram na kojoj će poziciji ko da završi a derbi sa Zvezdom bi mogao dosta da odluči. Pobednik tog meča mogao bi vrlo lako da završi na poziciji broj jedan" konstatovao je Todorić u ekskluzivnom intervjuu za portal Sportske.net u Kragujevcu.