Centralni pomen u Bečeju, u znak sećanja na žrtve Racije 1942. godine u južnoj Bačkoj počeo je parastosom u Hramu Svetog velikomučenika Georgija. Nakon parastosa, Isak Asijel, vrhovni rabin Jevrejske zajednice u Srbiji je na glavnom trgu održao je molitvu za mrtve: "Zlo se krije, istina je krhka i mi moramo da težimo ka tome da ostanemo humani."\nDragan Tošić, gradonačelnik Bečeja je u svom govoru podsetio na to da su u januaru 1942. godine mađarske okupacione snage streljale oko 4.000 srpskih, jevrejskih i romskih nedužnih ljudi. Naglasio je: „Sve ove žrtve deo su naše istorije i našeg grada, gde ljudi različitih religija i nacionalnosti žive u miru i razumevanju. Nikada nećemo zaboraviti jedno od najtežih poglavlja u našoj istoriji, posebno zato što imamo odgovornost da podučavamo buduće generacije o toleranciji i miru kako se ta užasna ideologija nikada ne bi ponovila. "\nOd 2017. godine, Eparhija bačka Srpske pravoslavne crkve organizuje centralni pomen žrtvama Racije u saradnji sa Pokrajinskom vladom.\nIgor Mirović, predsednik Pokrajinske vlade: „Mržnja nikada više ne može pobediti ljubav, a zločin nikada ne može biti oruđe u političke ili druge svrhe. Samo čineći to možemo prestati brojati sopstvene žrtve i žrtve drugih i tek tada možemo očistiti svoju duše od mržnje i isključivosti i tek tada možemo postati bolji ljudi. "\nNa komemoraciji je u ime Pokrajinske skupštine venac položio predsednik Ištvan Pastor sa zamenicima, a vence su položili i Igor Mirović, predsednik Pokrajinske vlade, gradonačelnik Dragan Tošić, Gabor Palinkaš, ispred Mađarske ambasade u Beogradu i Božidar Vojinović, predsednik Memorijalnog društva "Racija 1942".


EP kadetkinja (B divizija): Holandija bolja od Srbije u finalu – Balkan-Handball.com\nHome / Ženski rukomet / EP kadetkinja (B divizija): Holandija bolja od Srbije u finalu\nŽenska kadetska reprezentacija Srbije poražena je od Holandije 25:19 (10:8), u finalnom meču Evropskog prvenstva B divizije u Gruziji. Samo osvajanje prvog mesta na ovom takmičenju, vodilo je direktno na Svetsko prvenstvo za ovu generaciju i povlačenje generacije 2006. u A diviziju\nHolandija je furiozno počela utakmicu i do sredine prvog poluvremena stkla prednost od 9:3. Nakon početne stegnutosti, Srpkinje su zaigrale svoju igru i do do odlaska na odmor napravile seriju od 5:1. Holanđankama su za petnaest minuta igre dozvolile da daju samo jedan gol i smanjile na dva razlike.\nDobra energija sa kraja prvog, preneta je i na početak drugog poluvremena, pa se nije dugo čekalo na izjednačenje. Međutim, Holanđanke su se trgle i povele 18:14. Srbija se nije predala, smanjila na minus dva, ali je protivnik ipak održao i uvećao prednost do kraja.\nU utakmici za treće mesto Farska ostrva su pobedila Ukrajinu sa 35:27 (15:13).\nEP B divizije za kadetkinježenska kadetska reprezentacija Srbije\n← Prethodni članak Srpske kadetkinje u finalu EP (B divizija)\nNaredni članak → Makedonske kadetkinje osvojile EP B divizije u Litvaniji!


Sportske.net - Zbog čega Ronaldo želi da ode?\nZbog čega Ronaldo želi da ode?\nPortugalac pre nekoliko godina uspeo da natera Junajted da ga proda, sada se priča da je prelomio i da želi natrag na "Old Traford".\nIako je Real rešio da mu ponudi novi ugovor, Ronaldo sada gleda ka "Old Trafordu", razlog je nezadovoljstvo tretmanom, ali i ukupnom situacijom u klubu.\nNjegova odluka nema puno veze sa Žoze Murinjom, pre svega se radi o propuštanju Reala da mu ponudi novi ugovor. Od kada je on u Madridu, Mesi je već par puta produžio svoju obavezu.\nSada je navodno kasno, iako je pod ugovorom, Ronaldo ne bi trebalo da ima puno muke da izdejstvuje odlazak, jer Real neće zadržavati nezadovoljnog igrača.\nUslov je novac, engleski mediji pišu da bi Madriđani prodali Portugalca za oko 150 miliona evra, što može da plati Pari Sen Žermen. Međutim, nevolja je što je Ronaldo zainteresovan za odlazak u Mančester Junajted.\nPoslednja dešavanja u svlačionici su ostavila gorak utisak, ekipa je podeljena na španski i portugalski klan, a seljenje lidera domaćih igrača Kasiljasa na klupu će pogoršati dodatno stvari.\nVećina igrača je protiv Murinja, njegov odnos prema starosedeocima je dodatno opteretio zemljake, na koje ostatak tima gleda sa podozrenjem.\nRonaldo smatra da u takvim uslovima ekipa loše funkcioniše, a njegova želja za indivudalnim priznanjima ga tera da gleda u drugom smeru. Teško je reći da li bi njegove šanse da osvaja prestižne trofeje bile uvećane u Junajtedu, ali svakako da bi u tom poznatom okruženju bilo lakše raditi.\nEnglezi teško da imaju željenu sumu da ga vrate, ali se uzdaju u to da će u junu Ronaldu ostati samo dve godine ugovora. Real ne može da rizikuje da ga izgubi 2014. ili da eventualno za dve i po godine ode bez obeštećenja. Tada će imati 30 godina, i sigurno još nekoliko dobrih sezona pred sobom.\nNezadovoljstvo Portugalca se više ne može sakriti, a ukoliko Real ispadne od Junajteda u Ligi šampiona stvari bi mogle da postanu neizdržive...


Gradsko pozorište Bečej radi od danas, 25. avgusta, a direktor pozorišta Zdravko Petrović je rekao da je napravljen plan rada, da će od četvrtka da bude organizovana ciklus filmova Vudija Alena u bašti Pozorišnog kluba, a da se planira da od prve nedelje septembra budu organizovane kulturne manifestacije u zatvorenom prostoru uz predviđene epidemiološke mere.\nOn je rekao da će program pozorišta za septembar uskoro biti objavljen.\nU Gradskom pozorištu uskoro počinju i probe.\nŠto se tradicionalnih manifestacija tiče, Petrović je izjavio da se održavanje Majskih igara planira za oktobar mesec, makar i revijalno zbog tradicije duge 63 godine. Međutim, ukoliko publika neće moći da prisustvuje predstavama – zavisno od situacije u školama – Festival scenskog stvaralaštva dece i mladih neće biti održan.\nKako je ranije najavljeno, Festival monodrame će biti održan u Gradskom pozorištu sredinom ili krajem oktobra meseca.\nViše iz ove kategorije « Kreativno leto u Gradskom pozorištu: Odložene sve radionice\tDanas počinje 8. „Be:femon“: Festival otvara glumica Svetlana Bojković »


"Divac poljoprivredni fondovi" i ove godine u Užicu | ZLATIBORSKE NOVINE\n“Divac poljoprivredni fondovi” i ove godine u Užicu\nZamenik gradonačelnika Užica Dragoljub Stojadinović i Bojana Kuzeljević iz Fondacije Ana i Vlade Divac potpisali su ugovor o saradnji na projektu “Divac poljoprivredni fondovi u gradu Užicu”.\nŠestu godinu zaredom u Užicu će biti realizovan zajednički projekat Grada i Fondacije Ana i Vlade Divac, a sa ciljem unapređenja poljoprivredne proizvodnje. Po rečima zamenika gradonačelnika Dragoljuba Stojadinovića ovo je nastavak dobre i uspešne saradnje u okviru koje će 2,7 miliona dinara opredeliti Grad, dok fondacija učestvuje sa milion dinara.\n“Cilj je da se osnaže porodice koje žive i rade na selu, naročito mladi i žene kao nosioci poljoprivrednog gazdinstva”, ističe Stojadinović i dodaje da će Grad pored učešća u ovom projektu, zajedno sa Fondacijom Ana i Vlade Divac, učestvovati i u projektu koji se realizuje u saradnji sa Poljoprivrednom školom “Ljubo Mićić” u Požegi.\n“Prošle godine bilo je više od 30 prijava, a podeljeno je 26 plastenika, koji su montirani i spremni za proizvodnju. I sada se nadamo velikom intersovanju”, poručuju iz fondacije.\nU septembru počinju radovi na obilaznici oko Užica potvrdio predsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić\nOvaj stadion u doba korone bio je najposećeniji u Srbiji: Sada kreće rekonstrukcija ruiniranih tribina, meštani više utakmice nće gledati sa okolnih brežuljaka


Foto: Facebook | Knežević: Bezbjednosna situacija u Crnoj Gori značajno narušena\nSrna 25.10.2021 19:53\nPODGORICA - Odbor za bezbjednost i odbranu Skupštine Crne Gore ocijenio je danas da je bezbjednosna situacija u Crnoj Gori u značajnoj mjeri narušena, te apostrofirao važnost preduzimanja aktivnosti kako bi ona bila poboljšana.\nPredsjednik Odbora Milan Knežević predstavio je jednoglasno usvojeni izvještaj sa višečasovne sjednice na kojoj su saslušani potpredsjednik Vlade Dritan Abazović, vršilac dužnosti vrhovnog državnog tužioca Dražen Burić i glavni specijalni tužilac Milivoje Katnić.\nKnežević je rekao da je tokom rasprave konstatovano da je bezbjednosna situacija u Crnoj Gori, posebno imajući u vidu posljednja dešavanja, u značajnoj mjeri narušena, te da postoji opravdana opasnost za njeno dalje urušavanje.\nPrema njegovim riječima, Odbor je posebeno istakao da nedavni događaji u bezbjednosnom sektoru u značajnoj mjeri stvaraju osjećaj nesigurnosti kod građana.\nKnežević je rekao da je apostrofirana važnost preduzimanja aktivnosti kako bi bezbjednosna situacija bila poboljšana, pozivajući sve činioce sistema bezbjednosti da hitno reaguju.\nAbazović je rekao da je situacija bezbjedna i redovna.\nOdgovarajući na pitanje kako može ocijeniti da je situacija redovna, ako je glavni specijalni tužilac prisluškivan, Abazović je rekao da se Vlada obavezala da će raditi protiv zloupotreba bivšeg sistema.\nKomentarišući hapšenje bivšeg direktora Agencije za nacionalnu bezbjednost (ANB) Dejana Peruničića, Abazović je rekao da lično ne prihvata logiku da je Peruničić kriv za sve.\n"Sigurno postoji odgovornost direktora ANB, ali mene ne mogu da ubijede da je on nalogodavac. To što je pušten, to je priča za sebe", naveo je Abazović.\nOn misli da su slučajevi prisluškivanja glavnog specijalnog tužioca i samoubistva bivšeg službenika ANB-a Luke Bulatovića povezani, ali da ne ne želi da ulazi u istragu.\nOdbor je na današnjoj sjednici saslušao i direktora ANB-a Dejana Vukšića i šefa specijalnog policijskog odjeljenja Dragana Radonjića.


Vesti online / Vesti / Svet / Uhapšen gradonačelnik Montreala\nGradonačelnik Montreala Majkl Eplbaum uhapšen je i trebalo bi uskoro da razgovara sa istražiocima službe za borbu protiv korupcije, saopšteno je iz ove službe u Kvebeku.\nMajkl Eplbaum nasledio gradonačelnika koji je prošle godine dao ostavku zbog optužbi za korupciju\nEplbaum je uhapšen u okviru istrage povodom više slučajeva korupcije koji već više od godinu dana potresaju Montreal. Bivši gradonačelnik Žerald Trebli podneo je ostavku 5. novembra zbog optužbi za korupciju.\nPosle toga Eplbaum je imenovan za privremenog gradonačelnika Montereala, drugog najvećeg kanadskog grada.\nSVET Korumpirani policajac tokom hapšenja pojeo mito\nPonedeljak 17.06.2013. 23:19\nA kada ce ovaj nas?


Prema nezvaničnim saznanjima „Novosti“, sva četvorica su zbrinuta i dobro se osećaju TRSTENIK - U krugu privatne firme u selu Počekovina kod Trstenika, danas se dogodio bizaran incident. Kako nezvanično saznaju „Novosti“,tri radnika angažovana na poslovima farbanja i to u iskopima onesvestila su se prilikom radova. Kada je to video >> Pročitaj celu vest na sajtu Večernje novosti << gazda firme, potrčao je da im pomogne, ali kada se približio jami, pao je i on u nesvest!Pročitajte još: Bizarna nesreća kod Valjeva: Umesto fazana ustrelio ženu u njenom dvorištu!Prema nezvaničnim saznanjima „Novosti“, sva četvorica su zbrinuta i dobro se osećaju.- Prava sreća je što je gazda prvo pozvao hitnu pomoć,jer dok su lekari stigli na lice mesta, i njemu je u međuvremenu pozlilo - navodi nezvanicno izvor „Novosti“.-Omamljena cetvorka je sa dva saniteta hitne pomoći iz Trstenika prebačena do Urgentnog centra u Kruševcu.Nije još uvek poznato šta je moglo da prouzrokuje zdravstvene posledice. U sanitetima se osećao jak i oštar miris, ali dalja istraga treba da utvrdi detalje. Omamljeni radnici i vlasnik nalaze se na Internom odeljenju kruševačke bolnice na opservaciji i za sada se dobro osećaju.\nIzvor: Večernje novosti, 26.Nov.2019\nOd sedišta ove službe,koja radi pod okriljem Doma zdravlja do kruševačke bolnice,što iznosi oko 30 kilometara, prelaze za manje od 20 minuta TRI radnika i vlasnik privatne firme iz Počekovine,koji su u ponedeljak pali u nesvest usled isparenja iz jame sa gradilišta, u rekordnom...


Trampov specijalni izaslanik počinje svoju misiju na Balkanu: Danas u Prištini, sutra u Beogradu - Telegraf.rs\n09/10/19 | 09:27 ≫ 10:41\nGrenel misiju počinje u novom političkom ambijentu na Kosovu i Metohiji - izjavio je predsednik skupštinskog Odbora za Kosovo i Metohiju Milovan Drecun\nSpecijalni izaslanik američkog predsednika za dijalog Beograda i Prištine Ričard Grenel počinje svoju misiju samo šest dana od imenovanja. Kako su objavili pojedini mediji, pozivajući se na kabinet kosovskog predsednika, Grenel će danas na KiM razgovarati sa Hašimom Tačijem. Tanjugu je iz dva diplomatksa izvora potvrđeno da će američki izaslanik sutra razgovarati sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem.\n- Hašim Tači je ostao kao predsednik, njegov mandat traje, ali je njegova stranka poražena i ide u opoziciju - ističe Drecun.\nPredsednik skupštinskog Odbora za Kosovo i Metohiju Milovan Drecun-Printskrin: youtube/RTS Sajt - Zvanični kanal\n- Imamo čoveka koji hoće da bude premijer, ali postavlja dodatne prepreke za nastavak razgovora, umesto da ukloni ključnu prepreku, zbog koje je čitav razgovor u zastoju - podsetio je Drecun.\nUz novoimenovanog specijalnog izaslanika predsednika SAD na Kosovo će danas doputovati i specijalni predstavnik Stejt departmenta Metju Palmer, objavio je na Tviteru američki ambasador Filip Kosnet.\n"Dijalog Beograda i Prištine nije prioritet": Kurti nema nameru da ukine takse\nNadam se da ćete u budućnosti neuporedivo češće dolaziti u našu zemlju: Vučić ispratio Erdogana\nNi Bajden, ni Tramp, ona je pobednica debate: Moderatorka oštrim pitanjima držala sve konce u rukama\nOsamsto hiljade im nestaje dece u americi za godinu dana a oni će da rešavaju svedske probleme


Položen kamen temeljac za Omladinski dom na Zlatiboru – Zlatibor.News\n19/09/2016 ZlatiborNewsComments Off on Položen kamen temeljac za Omladinski dom na Zlatiboru\nDanas je na lokaciji pored zgrade TO Zlatibora postavljen kamen temeljaca za gradnju Omladinskog doma na Zlatiboru. Kamen temeljac su postavili ministar Rasim Ljajić i predstavnici opštine Čajetina, Milan Stamatović i Arsen Đurić.\nMinistar Ljajić je ovim povodom izjavio da je ovo još jedan projekat koji se realizuje u saradnji sa Opštinom Čajetina i da će poboljšati ukupnu turističku ponudu Zlatibora.\n“Zlatibor je lider u planinskom turizmu u Srbiji. Trećina gostiju koja poseti planinske centre u Srbiji dolazi na Zlatibor, i ja se nadam da ćemo sa završetkom Omladinsko kulturnog centra poboljšati ukupan turistički promet i povećati broj domaćih i stranih gostiju koji ovde dolaze,” istakao je Ljajić.\nUkupna vrednost projekta je oko 130 miliona dinara. Radovi u prvoj fazi će koštati 53 miliona dinara i biće završeni do 31.decembra ove godine. Ministarstvo turizma je za ovu fazu odvojilo 20 miliona, dok je lokalna samouprava opredelila ostatak sredstava opštinskim budžetom.\nLjajić je najavio da će Ministarstvo podržati ovaj projekat i u 2017.godini sa još 20 miliona dinara i da se planira da objekat bude završen do 1.septembra 2017.godine.\n“Činimo sve da Zlatibor i čitava ova regija zaista i u infrastrukturnom i svakom drugom smislu bude jedna od vodećih turističkih destinacija u zemlji,” zaključio je Ljajić.\nPredsednik opštine Čajetina, Milan Stamatović se zahvalio na podršci koju je opština dobila od Ministarstva u ovom projektu.\n“Ja sam poznat po tome, da volim da kritikujem loše poteze i odnos Vlade prema manjim lokalnim samoupravama. Ovde moram stvarno da pohvalim tu jednu dobru saradnju i napore ministra Ljajića koji je prepoznao turističke potencijale opštine Čajetina i zahvaljujući tom uzajamnom razumevanju mi smo odradili veliki deo projekata koji su u opštem interesu,” istakao je Stamatović\nOn je najavio da će Omladinski dom na Zlatiboru biti prvi objekat koji će biti u potpunosti prilagođen osobama sa posebnim potrebama.\n[mks_highlight color=”#81d742″]Omladinski centar će imati pozorišno-bioskopsku salu sa 225 mesta, galerijski i bibliotekarski prostor, nekoliko manjih sala, kao i više kancelarija za udruženja koja posluju na teritoriji opštine Čajetina. Ispred Omladinskog centra biće uređen amfiteatar, u kom će moći da se održavaju manje kulturne manifestacije, što će doprineti organizaciji raznih manifestacija i dešavanja i u toku zimske sezone.[/mks_highlight]\nU petak, 22.avgusta svečano je otvoren III međunarodni festival sportskog filma – Zlatibor 2014. Na početku organizatori su dodelili četiri nagrade za životno delo u sportu i jedno u oblasti filma. Nagrade su dodeljene gimnastičaru Miroslavu Ceraru, košarkašu Ranku Žeravici, fudbalskom treneru Radomiru Antiću, reditelju Goranu Markoviću i Branku Iliću, predsedniku Fudbalske federacije države Ilinois […]


Ukrajina obavestila Rusiju da ne produžava sporazum o prijateljstvu - 21.09.2018, Sputnik Srbija\nMinistar spoljnih poslova Ukrajine Pavel Klimkin potvrdio je da je Ministarstvo u petak uputilo Rusiji notu o odluci da ne produžava sporazum o prijateljstvu... 21.09.2018, Sputnik Srbija\nrusija, vesti, svet, ukrajina, pavel klimkin, ministarstvo spoljnih poslova ukrajine\n„Danas (u petak) smo predali, kako smo i govorili, odgovarajuću notu Rusiji“, rekao je Klimkin na brifingu.\nRanije je zamenik lidera najveće partije u ukrajinskom parlamentu, Blok Petra Porošenka, Aleksej Gončarenko, saopštio da je Ministarstvo spoljnih poslova uputilo obaveštenje ruskoj strani da sporazum o prijateljstvu neće biti produžen.\nU ponedeljak je ukazom ukrajinskog predsednika Petra Porošenka stupila na snagu odluka Saveta za nacionalnu bezbednost i odbranu da se prekine sporazum o prijateljstvu, saradnji i partnerstvu između Ukrajine i Rusije. Kako su vlasti Ukrajine objasnile, ne radi se o raskidu ugovora, već o odluci da se on ne obnovi. U slučaju da se ispoštuju sve procedure, sporazum će prestati da bude na snazi od 1. aprila 2019. godine.\nSporazum o prijateljstvu, saradnji i partnerstvu između Ukrajine i Ruske Federacije potpisan je u Kijevu 31. maja 1997. godine. Sporazum je stupio na snagu 1. aprila 1999. godine za period od 10 godina sa automatskim produženjem za naredne desetogodišnje periode, u slučaju da nema prigovora strana.


MEI - Aktuelnosti - J. Joksimović: Prekogranična saradnja unapređuje odnose naša dva naroda\nKoja oblast se pokazuje kao najplodnija u saradnji između Rumunije i Srbije?\nTradicionalno najveće interesovanje u programu prekogranične saradnje između Srbije i Rumunije je za saradnju u oblasti turizma. U toj oblasti je u toku niz zanimljivih projekata kao što je projekat u okviru kog je predviđeno uređenje arheoloških nalazišta Majdan u Srbiji i Parca u Rumuniji i izgradnja kapaciteta za prijem turista.\nVrlo uspešna saradnja ostvarena je i između Ministarstava unutrašnjih poslova koji su zajedno realizovali više projekata iz oblasti zaštite životne sredine i reagovanja u vanrednim situacijama. Kroz te projekte, osim što su organizovane zajedničke obuke i seminari za pripadnike dva ministarstva, nabavljena je korisna oprema koja je policijskim upravama na programskoj teritoriji i te kako značajna i pomaže im da brže i efikasnije reaguju u slučajevima poplava, požara i drugim vanrednim situacijama.\nU ovom programskom periodu značajna sredstva su izdvojena i za saradnju između rumunskih i srpskih domova zdravlja i bolnica.\nPored „mekših“ projekata, koji projekat biste izdvojili kao strateški najvažniji sa Rumunijom?\nU toku je realizacija dva strateška projekta od kojih bi mogla da izdvojim jedan koji naročito dobija na značaju zbog investiranja u zdravstveni sistem koji je u svim zemljama na svetu u ovim vremenima pandemije korona virusa na probi. Iako se projekat bavi unapređenjem dijagnostike i lečenja malignih bolesti, investicija u zdravstvo uložena kroz ovaj projekat u smislu rekonstrukcije i opremanja bolničke zgrade u Požarevcu, nabavke neophodne medicinske opreme za sve projektne partnere i softvera za umrežavanje bolnica na programskoj teritoriji svakako će doprineti boljem funkcionisanju zdravstvenog sistema u Rumuniji i Srbiji.\nGodine 2018. sam posetila Opštu bolnicu u Požarevcu povodom početka implementacije ovog projekta čiji sam značaj prepoznala i za koji sam se lično zalagala budući da direktno doprinosi unapređenju zdravlja naših građana i podrazumeva saradnju između zdravstvenih ustanova sa obe strane granice, u cilju obezbeđivanja pristupa modernim i efikasnim zdravstvenim uslugama za onkološke pacijente koji žive u regionu.\nInače, u ovom projektu, osim Opšte bolnice Požarevac koja je vodeći partner, učestvuju i Ministarstvo zdravlja Republike Srbije, Županijska bolnica u Temišvaru i Županijska bolnica u Rešici u Rumuniji.\nKoliko prekogranična saradnja sa Rumunijom efektivno doprinosi poboljšanju kvaliteta života građana?\nSvaka saradnja, posebno na lokalnom nivou, znatno doprinosi unapređenju odnosa dva naroda i dveju država, a naravno i unapređenju kvaliteta života. Od početka saradnje do danas, neprofitne institucije iz pograničnih oblasti dve zemlje zajednički su realizovale 233 projekta od kojih je 30 projekata još u toku, a pripremaju se ugovori za još četiri projekta. Realizacijom ovih projekata je u teritoriju programa ukupno investirano 146.1 milion evra u oblasti ekonomskog i društvenog razvoja, zaštite životne sredine i reagovanja u vanrednim situacijama kao i kulture i turizma. Finansiranjem tih projekata omogućena je realizacija širokog spektra aktivnosti koje su donele značajan napredak lokalnim sredinama u kojima su projekti sprovedeni - od popravke i modernizacije pristupnih puteva i biciklističkih staza, preko sistema za upravljanje vanrednim situacijama, investiranja u medicinsku infrastrukturu ili investiranje u obrazovanje i sisteme obuke i učenja preko interneta, pa sve do aktivnosti u svrhu promocije turističkih, kulturnih i arheoloških lokaliteta prekograničnog regiona Rumunije i Srbije.\nGde vidite prostora za razvoj novih oblasti saradnje sa Rumunijom?\nOblasti saradnje koje se sprovode na teritoriji ovog programa su definisane kroz obiman proces analize potreba teritorije i javnih konsultacija. Regulativa za period koji nam predstoji od 2021-2027. godine, definiše oblasti politika i posebne oblasti politika za programe prekogranične saradnje i osnovne oblasti u programu Rumunija - Srbija će predstavljati kontinuitet sa tekućim programom s tim što će se oblast zaštite životne sredine, upravo pod uticajem nove važnosti zelene agende, više baviti promocijom uštede energije, obnovljivih izvora energije, održivog upravljanja vodama, zelene infrastrukture u urbanom razvoju, smanjenja zagađenja i sl. Oblast kulture i turizma će se sprovoditi kroz veće uključivanje lokalnih aktera sa teritorije programa. Takođe, program će podržati i projekte u specifičnoj oblasti politike koja se odnosi na bezbednost granice, što je takođe nova tema u ovom programu.\nŠta mislite o tendenciji da se prekogranična saradnja između Srbije i Rumunije kroz IPA fondove modifikuje u trilateralnu platformu koju bi sačinjavale Mađarska, Rumunija i Srbija?\nProgram je u prvom periodu sprovođenja bio trilateralni – upravo između Mađarske, Rumunije i Srbije. Međutim, Evropska komisija je donela odluku da ovaj trilateralni program već u periodu 2007-2013. razdvoji na tri programa (Mađarska-Rumunija, Mađarska-Srbija i Rumunija-Srbija). Ta praksa traje i danas, a u završnim fazama je i priprema programa za narednu finansijsku perspektivu te je izvesno da do 2027. godine neće doći do spajanja ovih programa u jedan trilateralni.\nDa li možete da opišete i doprinos srpske zajednice iz Rumunije u prekograničnoj saradnji sa maticom. Da li postoje primeri?\nNekoliko organizacija srpske zajednice u Rumuniji su vrlo aktivne u konkurisanju za sredstva iz Programa prekogranične saradnje Rumunija – Srbija. Gimnazija „Dositej Obradović“ iz Temišvara je u prethodnom programskom periodu učestvovala na dva projekta. Trenutno ova institucija, zajedno sa Gimnazijom „Borislav Petrov Braca“ iz Vršca, koja je vodeći partner, sprovodi projekat koji, između ostalog, predviđa osnivanje moderno opremljenih multifunkcionalnih učionica čime se obezbeđuje kvalitetnije obrazovanje iz specifičnih oblasti. Takođe, opština Svinica iz Rumunije, koja je pretežno nastanjena Srbima, učestvovala je u projektu „Čuvari tradicije“ čiji je cilj bio očuvanje kulturnog nasleđa kao i korišćenje tog nasleđa u svrhu razvoja lokalnog turizma. Pozivam i sve druge zainteresovane institucije da se uključe u ove programe sa relevantnim projektima.\nObrazovanje na srpskom jeziku u Rumuniji, kao i obrazovanje na rumunskom jeziku u Srbiji su identifikovani od strane Mešovite međuvladine komisije za zaštitu manjinskih prava kao najveći problemi za manjinske zajednice zbog, pre svega, odliva stanovništva. Da li se razmišlja o nekakvom prekograničnom projektu koji bi bio podsticajan za obrazovni proces na maternjem jeziku?\nObrazovanje je jedna od oblasti koja je odabrana od strane građana i institucija u pograničnim oblastima dve države i veliki broj projekata je sproveden ili se sprovodi u ovoj oblasti. Dve države, odnosno Vlade samo mogu da otvore vrata za sprovođenje ovih projekata ali na obrazovnim institucijama je da uspostave partnerstva i pripreme projekte. Primer dobrog partnerstva je upravo saradnja gimnazije „Dositej Obradović“ iz Temišvara i gimnazije „Borislav Petrov Braca“ iz Vršca i svakako će se nastaviti sa podrškom svim inicijativama u oblasti obrazovanja na maternjem jeziku koje se uklope u okvir programa. Ministarstvo za evropske integracije na čijem sam čelu, pruža podršku korisnicima u smislu podizanja kapaciteta za pripremu projekata i uspostavljanja partnerstva u susednoj državi.\nSrbija nastoji da obezbedi kvalitetan sistem obrazovanja na maternjem jeziku za sve nacionalne manjine, uključujući i rumunsku. U tom smislu postoji bliska saradnja sa Nacionalnim Savetom Rumunske nacionalne manjine, ali i nadležnim institucijama u Rumuniji, kako bi kvalitet udžbenika bio što bolji. Pored toga, Srbija je jedina zemlja koja je imala obavezu da u okviru poglavlja 23 uspostavi i poseban Akcioni plan za promociju i unapređenje prava nacionalnih manjina, gde je jedna cela oblast tog dokumenta upravo posvećena pitanjima unapređenja obrazovanja. Bilo bi dobro da su i drugi pre stupanja u članstvo i sada - kandidati i potencijalni kandidati, imali ovu obavezu.\nOsim toga, Srbija ima jedan od najboljih legislativnih okvira u oblasti nacionalnih manjina. Mislim da smo na tom polju do sada puno uradili i da naši građani rumunske nacionalnosti prepoznaju posvećenost Vlade Srbije unapređenju njihovih prava. Vlada Srbije je upravo preko budžetskog fonda za nacionalne manjine, tokom februara 2020. godine, raspisala novi konkurs za dodelu sredstava u oblasti obrazovanja, i sa zadovoljstvom možemo da konstatujemo da je budžetsko finansiranje postala praksa.\nKoliko trenutna prekogranična saradnja sa Rumunijom doprinosi pripremi Srbije za članstvo u EU?\nProgrami prekogranične saradnje u celini, pa i program sa Rumunijom, je prvi direktan kontakt koji su organizacije u Srbiji imale sa pravilima za korišćenje fondova Evropske unije koji važe i za članice EU. Znanje koje su korisnici ovih sredstava stekli tokom niza godina je neprocenjivo i ne svodi se samo na pravila o pripremi i sprovođenju projekata, već i na vrednosti koje se grade kroz strateško planiranje, pripremu, koordinaciju, pregovaranje sa partnerima u projektu, poštovanje sveprožimajućih ili horizontalnih principa koji su sastavni deo ovog procesa (jednakost polova, nediskriminacija, jednake mogućnosti i održivi razvoj). Ovi programi pripremaju, ne samo korisnike sredstava, već i građane pograničnih područja za ravnopravno učešće u sprovođenju regionalne, kohezione politike Evropske unije, koja je bila i biće jedan od stubova funkcionalnije i povezanije Evrope.\nTokom pandemije koliko su EU i evropski partneri pružali pomoć Srbiji?\nVeoma smo zahvalni Evropskoj uniji i njenim državama članicama na pomoći koja nam je pružena tokom pandemije. Odmah po uvođenju vanrednog stanja obratila sam se evropskom komesaru za proširenje Varheiju sa molbom da omogući prenamenu neiskorišćenih sredstava iz pretpristupnih fondova EU za potrebe hitne podrške našem zdravstvenom sistemu. U samo dve sedmice potpisali smo sporazume na osnovu kojih je izvršena nabavka nedostajuće medicinske opreme poput respiratora, monitora, maski, prehrambenih i higijenskih paketa za najugroženije građane i pokriveni troškovi transporta preko 740 tona medicinske opreme iz Kine i Indije. Evropska unija će u narednom periodu pokriti troškove angažovanja 200 medicinskih radnika koji će biti angažovani u zdravstvenim centrima širom Srbije i time dodatno ojačati naše sposobnosti u borbi protiv širenja zaraze.\nOsim toga, Srbija je dobila pomoć država članica EU putem Mehanizma civilne zaštite EU, a u narednom periodu očekujem podršku i iz Fonda solidarnosti EU za koji sam nedavno uputila sveobuhvatnu aplikaciju. Pored spremnosti da pomogne našem zdravstvenom sistemu, Evropska unija je opredeljena da pomogne oporavak naše privrede koja je kao i privreda cele Evrope pogođena negativnim efektima pandemije. Do kraja godine očekujemo predstavljanje Ekonomsko-investicionog plana za Zapadni Balkan koji će između ostalog predvideti značajna bespovratna sredstva za podršku privatnom sektoru i realizaciju prioritetnih infrastrukturnih projekata. Verujem da sve ovo predstavlja nedvosmislen dokaz snažne solidarnosti Evropske unije i još jedan pokazatelj važnosti procesa evropskih integracija za građane Srbije. Takođe, želim da napomenem da je Srbija pokazala visok stepen solidarnosti sa zemljama u regionu, kao i sa Italijom, kada sam na inicijativu predsednika Vučića lično isporučila dva miliona hirurških maski, dva miliona epidemioloških maski, milion rukavica, sto hiljada skafandera u aprilu mesecu. Takođe, podsetiću da je Srbija u maju donirala 2 miliona evra za razvoj vakcine protiv Kovid-19, i da sam nakon nepuna 2 meseca od prve donacije učestvovala na video samitu koji je organizovan na poziv predsednika Evropske komisije Ursule fon der Lajen, gde je Vlada Republike Srbije donirala dodatnih 100.000 evra za istraživanje i razvoj vakcine protiv Kovida-19.\nRumunija je prošle godine predsedavala Savetom Evropske Unije. Kako ocenjujete njenu podršku Srbiji na putu evrointegracija?\nSa Rumunijom imamo dobre bilateralne i dobrosusedske odnose. Rumunija podržava Srbiju u procesu evropskih integracija i ta podrška nam je značajna. Održavamo redovne kontakte sa Bukureštom po tom pitanju i nastojimo da tu saradnju razvijamo. Za vreme rumunskog predsedavanja od 1. januara do 30. juna 2019. godine otvoreno je pregovaračko poglavlje 9 – Finansijske usluge (27. juna 2019. godine). Predsedavanje Rumunije Savetom EU je u izvesnom smislu bilo opterećeno rešavanjem bitnih pitanja, koja su se ticala unutrašnje reforme EU, poput pitanja Bregzita, restrukturiranja EU (održan neformalni Samit šefova EU u Sibiuu 9. maja 2019. godine, na temu strateškog plana budućnosti Unije u narednim godinama nakon Bregzita) i konstituisanja novog saziva Evropske komisije, obzirom da su se izbori za Evropski Parlament poklopili sa periodom rumunskog predsedavanja. Želim da zahvalim našim rumunskim kolegama što su uprkos takvim nepovoljnim okolnostima po temu proširenja, uspeli da organizuju Međuvladinu konferenciju na kojoj je otvoreno navedeno poglavlje.\nNovinar: Nikola Lakić\nIzvor: Naša reč (Temišvar)


UTAKMICA ZA INFARKT: Srbija u poslednjoj sekundi do boda protiv Nemačke! -\nUTAKMICA ZA INFARKT: Srbija u poslednjoj sekundi do boda protiv Nemačke!\nNakon lakih pobeda nad Kinom i Kamerunom na početku šampionata, Srbija je danas imala dosta teži posao, osvojila je bod u dramatičnoj završnici i zadržala prvo mesto na tabeli.\nRukometašice Srbije su loše počele utakmicu, igrale su slabo u odbrani, što su Nemice i te kako dobro iskoristile. Posle desetak minuta igre imale su prednost od 5:1, ali je onda na scenu stupula Krpež Šlezak.\nOna je nosila Srbiju do izjednačenja, a potom i do prvog vodjstva na utakmici u 23. minutu 9:8.\nIzabranice Ljubomira Obradovića su potpuno preokrenule rezultat i na odmor su otišle sa dva gola prednosti (11:9). Ta prednost je mogla da bude i ubedljivija, ali Krpež Šlezak nije iskoristila sedmerac posle šest postignutih golova u prvih 30 minuta.\nNemice su, kao i prvo, bolje počele i drugo poluvreme, izjednačile su u prvih pet minuta, ali je nalet domaće selekcije ponovo prekinula Krpež Šlezak svojim sedmim golom na utakmici.\nNa isteku desetog minuta drugog poluvremena Srbija je golovima Jelena Lavko i Sladjana Pop Lazić stigla do plus tri (16:13), što je primoralo selektora Nemačke da već tada zatraži tajm-aut.\nReprezentacija Nemačke je uspela da izjednači (19:19), a potom i da iskoristi to što Srbija nije uspela da postigne gol sa dve igračice više i da u 59. minutu i povede sa 21:22.\nNemice nisu uspele da realizuju poslednji napad, pa je Srbiji ostalo tek desetak sekundi da izbore makar nerešen rezultat i u tome su uspele. Gol za veoma vredan bod postigla je Dragana Cvijić tri sekunde pre kraja utakmice.


Kurti izbegava dijalog sa Beogradom ali EU ne odustaje - 29.04.2021, Sputnik Srbija\nKurti izbegava dijalog sa Beogradom ali EU ne odustaje\nPortparol EU Peter Stano rekao je da se u Briselu u ovom trenutku vode razgovori sa premijerom privremenih institucija u Prištini Aljbinom Kurtijem o... 29.04.2021, Sputnik Srbija\nPomešali ste agende u Briselu. Prvo ga trebate naterati da realizuje ZSO, pa se tek onda mogu da nastavljati pregovori! O čemu da pregovaramo kada prethodno nije realizovano!?\npolitika, vesti, aljbin kurti, brisel\nPortparol EU Peter Stano rekao je da se u Briselu u ovom trenutku vode razgovori sa premijerom privremenih institucija u Prištini Aljbinom Kurtijem o prihvatljivim datumima za nastavak dijaloga Beograda i Prištine.\n"EU je spremina za nastavak dijaloga Beogarda i Prištine, čim se obe strane dogovore o obostrano prihvatljim datumima i agendi", kazao je Stano Tanjugu.\nKurti neće na sastanak sa Vučićem 11. maja u Briselu\n28 April, 14:44\nNa pitanje o odbijanju Aljbina Kurtija da dođe na novu rundu dijaloga, koju je šef diplomatije EU Žosep Borelj najavio za 11. maj, Stano naglašava da se "u ovim trenucima" o tome razgovara na sastanku Borelja i Kurtija.\n"Već smo razgovarali sa predsednikom (Aleksandrom) Vučićem. Nadam se da ćemo uskoro imati više jasnoća o sledećim koracima i datumima", naveo je Stano.\n29 April, 15:121


Dodik pozitivan na virus korona - Sputnjik Srbija\n20:09 11 April 2021\nDodik pozitivan na virus korona\n12:52 22.12.2020 (osveženo 13:11 22.12.2020) Preuzmite kraći link\nPredsedavajući Predsedništva Bosne i Hercegovine Milorad Dodik pozitivan je na virus korona, saopštio je Univerzitetski klinički centar (UKC) Republike Srpske.\nKako je saopšteno iz UKC Srpske, uočeno je da Dodik ima otežano disanje i bolove u predelu želuca.\n„Dijagnostifikovana je obostrana upala pluća, a treći test na virus korona je pozitivan. Zdravstveno stanje Milorada Dodika je stabilno, on se oseća dobro i prima adekvatnu terapiju“, navode iz UKC-a.\nKonzilijum lekara nastavlja da prati Dodikovo zdravstveno stanje.\nIz UKC Srpske mole medije da prilikom obaveštavanja javnosti o zdravstvenom stanju Dodika koriste relevantne informacije iz Univerzitetskog kliničkog centra Republike Srpske, prenosi RTRS.


Zakon predviđa način da privrednici e-fakture ne šalju državi — da li je on prihvatljiv?\nDržava e-fakturama želi da poveća konkurentnost, privreda sumnja da će biti obratno.\nUkoliko izdajete fakture državi, one od 1. januara moraju da budu elektronske, a do kraja naredne godine će svi u PDV sistemu morati da je uvedu kao jedinu opciju. Iz Ministarstva finansija najavljuju kako će to povećati konkurentnost i efikasnost, ali privreda strahuje da bi to moglo da im ugrozi poslovanje.\n„Imaćemo veću pravnu sigurnost, efikasnost poslovanja, manje utrošenog vremena na čuvanje ili pretragu starih faktura, da ne pominjem ekologiju. Ceo sistem podrazumeva da Srbija ide napred i da proces digitalizacije na pravi način sprovedemo u što kraćem periodu”, rekao je ministar finansija.\nNema spora oko toga da bi ovo moglo da olakša poslovanje i smanji papirologiju, ali privrednici strahuju što će se svi podaci o njihovom poslovanju i klijentima naći u jednoj bazi, koju kontolišu državni organi. Takav strah nije bez pokrića.\nSrbija ima visok nivo percepcije korupcije, brojne nameštene javne nabavke, čvrste veze političkih funkcionera i privrede, a to ostavlja malo prostora privrednicima za veru da podaci neće biti zloupotrebljeni. Do sada je država znala samo za one dogovore koje je sama ugovarala, kao i za one za koje su fakture bile podnošene kako bi se vratio PDV, a sada će znati sve.\nU samom Zakonu o elektronskom fakturisanju predviđena je mogućnost angažovanja informacionog posrednika. Njemu se mogu poveriti poslovi u vezi sa izdavanjem, slanjem i primanjem elektronskih faktura. Kako je u samom Zakonu navedeno: „Faktura izdata i primljena od strane subjekta privatnog sektora čuva se u sistemu elektronskih faktura ili u sistemu informacionog posrednika, koji je angažovan za poslove čuvanja od strane subjekta privatnog sektora”. To znači da angažovanjem posrednika vaši podaci ne moraju da završe u državnoj bazi.\nMeđutim, za obavljanje posla informacionog posrednika potrebna je saglasnost resornog ministarstva, koje tu saglasnost može da povuče. Postavlja se pitanje da li će upravo takva mogućnost biti zloupotrebljena, kako bi se pribavili podaci koje čuva sam posrednik? Uz to bi angažovanje ovakog posrednika mogao da bude dodatni izdatak za privrednike.\nStartit Dnevnik je više puta pisao o tome kako su privredni rast i visok nivo korupcije u sukobu. Kada nema vladavine prava, kompanije se osećaju nesigurno, pa to što se elektronske fakture predstavljaju kao nešto što će nas približiti standardima Evropske unije, nije dovoljno da bi verovali da državne institucije žele da im olakšaju poslovanje, odnosno da neće zloupotrebiti prikupljene podatke.


COVID PODRŠKA: Kompanija dm svim zaposlenima isplatila bonus od 18.000 dinara : Nadlanu.com\nObjavljeno 30. sep 2020. / 12:30:25\nPreko 1.100 zaposlenih u kompaniji dm drogerie markt Srbija juče je sačekalo iznenađenje na bankovnom računu, kada im je isplaćen izvanredan bonus u vrednosti od 18.000 dinara. Ovim gestom jedan od najpoželjnijih poslodavaca u Srbiji želeo je da ukaže zahvalnost čitavom kolektivuna dodatnoj posvećenosti i doprinosu tokom pandemije virusa korona.\n- Naša korporativna filozofija 'Čovek u centru poslovanja' dobila je novo značenje u 2020. godini. Vodeći imperativ našeg poslovanja postala je zdravstvena zaštita čitavog kolektiva i kupaca i stvaranje bezbednih uslova za rad i boravak u našim objektima. Nakon što smo osigurali sprovođenje neophodnih mera predostrožnosti u proteklim mesecima i uspeli da prilagodimo naše poslovanje novim okolnostima, rešili smo da dodatno motivišemo zaposlene i da im zahvalimo naposvećenosti i doprinosu u ovim izazovnim vremenima. Takođe, ovim potezom želeli smo i da istaknemo krucijalni značaj očuvanja radnih mesta u mesecima koji su pred nama i da još jednom pošaljemo poruku da su ljudinajvažnijakarika u svakom privrednom lancu - istakla je Alexandra Olivera Korichi, direktorka dm drogerie markt Srbija i Severna Makedonija.\nPrincip da kompanija postoji zbog ljudi, a ne obrnuto, za zaposlene u kompaniji dm znači niz pogodnosti koje ovaj drogerijski lanac izdvajaju na tržištu rada. Atraktivne zarade, 14 plata tokom godine, različiti modaliteti rada, aktivnosti usmerene na očuvanje i unapređenje zdravlja, kursevi i edukacije samo su neki od benefita koji su omogućenidm kolektivu.\nTako je dodatna podrška po nastupanju virusa korona došla kao prirodan sled - i pre uvođenja vanrednog stanja sprovedene su brojne preventivne mere. Tamo gde je to bilo moguće, za kratko vreme obezbeđen je rad od kuće za zaposlene, a kako se većinski deo dm tima nalazi na "prvoj liniji", iz dana u dan kompanija je preduzimala aktivnosti koje su doprinele da zaposleni, ali i kupci, ostanu bezbedni.\nPrema nedavno objavljenim rezultatima istraživanja "TalentX" koje je sproveo specijalizovani portal Poslovi Infostud, kompanija dm nalazi se na 14. mestu na listi najpoželjnijih poslodavaca u Srbiji. U anketi sprovedenoj tom prilikom učestvovalo je 10.418 ispitanika što ga čini najvećim istraživanjem atraktivnosti poslodavaca u Srbiji.\nAlexandra Olivera Korichidmdm drogerie marktDM drogerijekoronaviruspandemija koronavirusa


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: Vozači da razviju osjećaj odgovornosti\n04. 08. 2020. 08:02 >> 18:09 0\nSmanjenje broja saobraćajnih nezgoda i podizanje nivoa bezbjednosti svih učesnika u saobraćaju možemo postići samo kroz razvijanje osjećaja odgovornosti, odnosno kroz unapređenje saobraćajne kulture, kazao je pomoćnik načelnika Odsjeka za bezbjednost drumskog saobraćaja Ilija Janjušević.\nJanjušević je, gostujući u Jutarnjem programu TVCG, saopštio da je julu sedam osoba stradalo u saobraćajnim nesrećama, od kojih su četiri bile 2002. godište.\n"To je nešto što treba da nas sve opomene, da svi treba da razvijemo odgvornost prema sosptvenom životu, ali i životu drugih učesnika u saobraćaja", kazao je Janjušević.\nOn je istakao da je zakonom propisano niz mjera koje se odnose samo na mlade vozače, odnosno one do 24 godine.\n"Između ostalog, mladi vozač ne smije imati ni malo alkohola u organizmu, ne smije upravljati vozilom brzinom većom od 70 km/h iako je na nekom dijelu puta to ograničenje veće, ne smije upravljati mopedom brzinom većom od 40 km/h", naveo je Janjušević.\nCilj je, kako je kazao, da se edukacijom preventivno utiče na tu kategorija vozača.\n"Naravno da ćemo kroz sankcionisanje pokušati da utičemo na sve učesnike u saobraćaju da se pridržavaju propisa i da time smanjimo broj saobraćajnih nezgoda", rekao je Janjušević.\nPrije desetak godina na crnogorskim putevima bilo je preko 100 smtrno stradalih, dok je sada taj broj značajno smanjen i ispod je 50.\nSaobraćajna kulutura je na niskom novi, ali postoje pomaci.\n"Ona je daleko od onog što želimo da vidimo. Nije dobro da neko poštuje propise samo zbog straha od sankcije. Cilj je da se oni poštuju jer su vozači razvili osjećaj odgvornosti, što su svjesni opasnosti koja ih očekuje prilikom upravljanja motornim vozilom", kazao je Janjušević.\nZabrinjava broj vozača pod dejstvom alkohola\nNajčešći prekršaji u saobraćaju su prekoračenje brzine, vožnja pod dejstvom alkohola i neporopisno preticanje.\n"To su, ujedno, i najčešći razlozi zbog kojih dolazi do saobraćajnih nezgoda", dodao je Janjušević.\nOn je naveo da je u junu testirano 6.497 vozača, a da je 1.094 bilo pod dejstvom alkohola u koncentraciji većoj od dozvoljene.\n"Čak 36 vozača je imalo preko 2 promila alkohola u krvi, a 37 je odbilo alkotestiranje. Za ove prekršaje je predviđena isključivo zatvorska kazna", kazao je Janjušević.\nBezbjednost u saobraćaju Saobraćajna policija Ilija Janjušević\nMladi i dalje prednjače u brzoj vožnji


Stupile na snagu sankcije SAD prištinskim vlastima – ASinfo Portal\nKOSOVSKA MITROVICA – Sankcije koje su prištinskim vlastima nedjeljama najavljivali zvaničnici SAD ako ne ukinu takse na srpsku robu stupile su na snagu danas, s obzirom na to da je obustavljen program Milenijum čelindž korporejšn (MCC) s investicijama na Kosovu u vrijednosti od oko 200 miliona evra, koji je zvanično trebalo da danas počne.\nKako prenosi Kosovo onlajn, na osovnu prepiske MCC-a, u koju je američki biznis portal InFocus, imao uvid, bilo je planirano da danas počne s investicijama na Kosovu u tri ključna projekta ukupne vrijednosti oko 200 miliona evra.\nProjekti MCC-a, kako se navodi, kreirani za ovu godinu fokusirani su na energetski sektor, posebno na elektroenergetski sistem na Kosovu, a njihov cilj bio je energetska stabilnost i investicije u proizvodnju kako bi se stvorio energetski balans Kosova s Evropom.\nMeđutim, kako piše InFocus, najavljene sankcije počele su od danas.\nPored ekonomskih sankcija, danas su SAD zaprijetile Kosovu povlačenjem svojih vojnika, ako se taksa ne ukine odmah i bezuslovno, podsjeća Zeri.\nНИЈЕ ОВО ЗЕМЉА НЕГО НЕБО: Матија Бећковић у новој књизи опјевао и литије


Potpisan ugovor u vezi sa izgradnjom obilaznice u Brodu - Biznis Info\nBy BiznisInfo on\t 27/03/2020 Investicije\nMinistar saobraćaja i veza Republike Srpske Đorđe Popović i načelnik Broda Ilija Јovičić potpisali su danas u Banjaluci ugovor o prenosu prava svojine nad nekretninama bez naknade za potrebe izgradnje obilaznice u toj opštini, čime će biti stvoreni uslovi za izmještanje kompletnog teretnog saobraćaja iz uže gradske zone.\n– Ostatak se finansira iz sredstava Јavnog preduzeća `Putevi Republike Srpske`, a prema sporazumu ovog preduzeća i Broda, opština rješava imovinsko-pravne odnose – naveli su iz Ministarstva.\nRealizacija projekta izgradnje obilaznice oko Broda podijeljena je u dvije faze – prva podrazumijeva rekonstrukciju dijela ulice Brodskog bataljona u dužini od oko jedan kilometar, a ugovorena vrijednost radova, koji su u završnoj fazi, iznosi 1.536.522 KM sa PDV-om.\nDruga faza obuhvata izgradnju kružnog toka na spoju obilaznice sa magistralnim putem MI – 103 /M-14.1 po staroj klasifikaciji/, dionica Polje – Brod – spoj u smjeru Dervente i izgradnju kružnog toka na spoju obilaznice sa magistralnim putem MI – 103 /M-14.1 po staroj klasifikaciji/, dionica Brod – granica Republike Srpske /Brusnica/ – spoj u smjeru Odžaka /Svilaja/.\n– Ugovorena vrijednost radova za ovu fazu iznosi 2.180.000 KM sa PDV-om, a počeće po završetku eksproprijacije i pribavljanja građevinske dozvole – kažu u resornom ministarstvu.


Šta se tu zaista dešava: "Za migrante svi zatvaraju granice osim Srbije" | WebTribune\nHome U FOKUSU Šta se tu zaista dešava: “Za migrante svi zatvaraju granice osim Srbije”\n“Šta je to što mi treba da uradimo – želimo da se ponašamo evropski, da damo svoj doprinos i preuzmemo svoj deo odgovornosti. Mi ne bežimo od te odgovornosti, ali EU mora da nam kaže šta su naše obaveze”, rekao je Vučić nakon obilaska Pruhvatnog centra za migrante u Kanjiži gde je boravio sa ministarkom za evropske integracije nemačke pokrajine Bavarske Beatom Merk .\n“Ne možemo nikoga da primoramo da ostane, ali šta će biti posle 15. septembra plašim se jer svako ko pokuša da uđe u Mađarsku dobiće pet godina zatvora”, rekao je Vučić.\n“Sve je predvidjeno da bude njima na usluzi kako bi zadržali dobro zdravlje, a samim tim čuvamo zdravlje lokalnog stanovništva i građana Srbije”, naglasio je on.\nMerk pohvalila Srbiju zbog odnosa prema migrantima\n“To jasno pokazuje i da izbeglička kriza pođednako pogađa i Srbiju i zemlje EU, a Srbija, za razliku od drugih zemalja, sprovodi registraciju izbeglica. Značajan je rezultat koji je Srbija ovde postigla u blizini granice sa registracijom oko 30.000 izbeglica”, rekla je Merk.\n“Pre dva dana smo imali 2.500 novih izbeglica u Minhenu, što je za naše vlasti i policiju ogroman izazov i zato zahtevamo da sve zemlje članice EU budu spremne da ljude koji su u bekstvu prime, a ne da to prepuste samo određenom broju zemalja članica”, zaključila je Merk.


Šta čini OTP pozajmicu posebnom?\nIznos: u visini od 10% šestomesečnog prometa ostvarenog preko računa u OTP banci, odnosno, 5% za klijente drugih banaka\nŠta ukoliko niste do sada bili klijent OTP banke?\nDostavite nam potvrdu o ostvarenom prometu u drugoj banci i otvorite račun, nakon čega će vam ubrzo biti na raspolaganju pozajmica do visine od 5% šestomesečnog dinarskog prometa koji ste ostvarili u drugoj banci.\nValuta: RSD, RSD sa deviznom klauzulom ili devize\nNamena: kredit u RSD i u RSD sa deviznom klauzulom za razne namene, a krediti u devizama za plaćanje roba i usluga prema inostranstvu\nValuta: RSD sa deviznom klauzulom\nValuta: RSD sa deviznom klauzulom ili devize\nKamatna stopa na kredite je utvrđena kao promenljiva stopa + marža banke.\nPromenljiva stopa za dinarske kredite je NBS kamatna stopa na depozitne olakšice, a za dinarske kredite sa valutnom klauzulom i devizne kredite tromesečni EURIBOR.


Generalni sekretar NATO Jens Stoltenberg govori na konferenciji za novinare posle sastanka sa ambasadorima zemalja članica Alijanse u sedištu NATO-a u Briselu, Belgija, 26. novembra 2018.\nNedavni ruski napad na ukrajinske brodove verovatno će biti na vrhu dnevnog reda NATO sastanka ove nedelje, u sklopu traganja Alijanse za snažnim odgovorom na poslednji akt agresije Kremlja na granicama Evrope.\nAmerički državni sekretar Majk Pompeo planira da se pridruži drugim ministrima na dvodnevnom sastanku u Briselu, koji počinje u utorak. Na sastanku će biti raspravljano i o američkim zahtevima za veće ulaganje u vojsku u zemljama članicama NATO.\nKijev je upozorio da je mogućnost izbijanja pravog rata sa susednom zemljom opasno visoka, pošto je Rusija pucala na ukrajinske brodove prošle nedelje u Azovskom moru i zarobila nekoliko ukrajinskih mornara. Moskva je okrivila Ukrajinu za to i nazvala slučaj "provokacijom".\nPrisustvujući cermoniji kojom je obeležena nabavka nove vojne opreme u subotu, ukrajinski predsednik je zatražio od saveznika da istupe.\n"Ovo je ogromna pretnja i zajedno, sa našim saveznicima, tragamo za prikladnim odgovorm na nju", rekao je predsednik Ukrajine Petro Porošenko.\nUkrajinski lider želi da NATO pošalje ratne brodove u Azovsko more, koje bi trebalo da se deli između Moskve i Kijeva u skladu sa sporazumom iz 2003. Ukrajina kaže da su ruski ratni brodovi blokirali Kerčki moreuz sa Krima, teritorije koju je Rusija silom anektirala 2014, čime su praktično odsekli ukrajinske crnomorske luke.\nNATO je pod pritiskom da oštro odgovori na sastanku ministara spoljnih poslova u utorak. Ali, u svom govoru prošle nedelje, generalni sekretar NATO Jens Stoltenberg nije dao naznake da se Alijansa priprema za rizičnu pomorsku konfrontaciju sa Rusijom.\nRuski predsednik Vladimir Putin obraća se medijima posle samita G-20 u Buenos Airesu\n"Pozivamo Rusiju da obezbedi nesmetan pristup ukrajinskim lukama i dozvoli slobodnu plovidbe za Ukrajinu u Azovsko more i kroz Kerčki moreuz", rekao je Stoltenberg novinarima.\nPosle incidenta u Azovskom moru, predsednik SAD Donald Tramp otkazao je planirani sastanak sa svojim ruskim kolegom Vladimirom Putinom na samitu G20.\nTramp je na Tviteru prošle nedelje napisao: "Evropska unija nas godinama koristi, kroz trgovinu i onda ne sprovode svoje vojne obaveze kroz NATO. Stvari se moraju promeniti brzo!"\nUz temu trošenja na vojsku, ministri spoljnih poslova NATO zemalja takođe će raspravljati i ambicijama Ukrajine i Gruzije da se pridruže Alijansi. Gruzijski novoizabrani predsednik Salome Zurabišvili već je zauzela tvrdu liniju prema Rusiji, opisujući je kao "nepredvidivu okupacionu silu", obećavajući da će pogurati zemlju unapred u nameri da se priključi NATO-u.\n"Možemo da tražimo i to radimo - članstvo - i to je naš put bez ikakve alternative, ali na tom putu moramo da napravimo mnogo više konkretnih koraka i namera je da budemo zahtevniji partner Evropljanima, kao i našim NATO partnerima", rekla je Zurabišvili novinskoj agenciji Rojters.\nZapad se susreće sa balansiranim držanjem u bavljenju sve nepredvidljivijim Kremljom, kaže analitičar Rusije Nikolas Redman sa Međunarodnog instituta za strategijske studije.\n"To je delom zbog eksploatisanja nekih kapaciteta koje zapadne zemlje imaju u cilju sopstvene zaštite. To će zahtevati nove pristupe. To je takođe, mislim, do odluke gde bi tačke mogućeg dijaloga mogle da se postave".\nMinistri inostranih poslova takođe bi trebalo da raspravljaju o "Operaciji odlučna podrška" u Avganistanu, u kojoj je angažovano oko 16.000 pripadnika vojski iz 39 NATO i partnerskih zemalja, koje su uključene u obuku i podršku avganistanskim snagama.\nTri američka vojnika poginula u Avganistanu


Bezbednost informacionih sistema preduzeća u Srbiji Bezbednost informacionih sistema preduzeća u Srbiji – Personal magazin\nU organizaciji Udruženja informatičke delatnosti i Info centra Privredne komore Beograda, održan je poslovno-stručni skup na temu bezbednosti informacionih sistema preduzeća. Samim tim što smo povezani na Internet, izloženi smo…\nU organizaciji Udruženja informatičke delatnosti i Info centra Privredne komore Beograda, održan je poslovno-stručni skup na temu bezbednosti informacionih sistema preduzeća. Samim tim što smo povezani na Internet, izloženi smo globalnim pretnjama, i na taj način po pitanju rizika, kojima su izloženi informacioni sistemi, ne zaostajemo za svetom.\nPrema istraživanju instituta SANS, oko 90% svetskih web sajtova ima bezbedonosne propuste. Kompanija Network Security Solutions iz Beograda je ovog leta vršila analizu web sajtova banaka u Srbiji neinvazivnim testovima i ustanovila da je od 34 testirana sajta, njih 26 imalo ozbiljne propuste pronađene u prvih 10 minuta.\nInformacioni sistem liči na orahovu ljusku po pitanju opasnosti: one opasnosti koje dolaze od korisnika informacionog sistema unutar kompanija su mnogo veće od opasnosti koje dolaze spolja i teže uočljive. Direktori i vlasnici kompanija bi morali da obrate pažnju na interne bezbednosne procedure i načine pristupa podacima. Što se tiče spoljnog ugrožavanja, hakeri upadaju na sajtove kompanija najčešće iz dva razloga: finansijskog i sticanja prestiža.\nAktuelno stanje bezbednosti informacionih sistema kompanija prezentovao je Dejan Levaja, ekspert za bezbednost IS firme Network Security Solutions. Demonstracijom korišćenja propusta u neblagovremenom ažuriranju operativnih sistema i softvera zaštite, pokazao je na koji način je moguće izvršiti preuzimanje kontrole nad serverom ili pojedinim računarom u sistemu.\nLjuban Petrović, MUP Srbije, Služba za borbu protiv organizovanog kriminala, je predstavio zadatke i ciljeve koje ova služba i Odeljenje za borbu protiv visokotehnološkog kriminala izvršava i ispunjava kako bi suzbili kriminal u informatičkoj oblasti. O obimu ovih nezakonitih radnji u svetu govori i podatak da su u 2008. godini razne kriminalne grupe zaradile više nego nelegalna trgovina narkoticima.\nTanja Lukić, USAID Projekat za razvoj konkurentnosti (www.compete.rs), je sa strane USAID-a prezentovala program koji ova organizacija nudi privrednim subjektima za obuku kadrova iz oblasti IT bezbednosti prema standardu ISO 27001. Ovaj program je otvoren za prijavu za sva zainteresovana preduzeća, a počinje u februaru 2010. godine.\nBezbednost informacionih sistema preduzeća u Srbiji was last modified: December 23rd, 2009 by Redakcija\nInformacioni sistemiMUP SrbijePrivredna-komora-BeogradaSANSUSAIDvisokotehnološki kriminal


ŠKOLA NOVINARSTVA ZA SREDNjOŠKOLCE :: Semberija INFO ::\n,,Semberske novine’’ i portal ,,Semberija info’’ krajem 2019. godine pokrenuli su drugi ciklus projekta ,,Mali novinar’’, koji se realizuje u saradnji sa Aktivom direktora srednjih škola, odnosno sa srednjim školama sa područja Bijeljine, Lopara i Ugljevika.\nSvaka škola kandidovala je po pet radova na određenu temu, koji su dostavljeni u redakciju,,Semberskih novina’’, nakon čega je počelo objavljivanje na portalu Semberija info. Zbog vanredne situacije u vezi sa pandemijom korona virusa projekat je bio privremeno obustavljen, a od petka 15. maja 2020. nastavljamo sa objavljivanjem učeničkih radova naportalu www.semberija.info.\nDeset najboljih radova biće objavljeni u ,,Semberskim novinama’’, uz kratku biografiju autora, te nazive njihovih škola.\nProjekat podrazumijeva učešće učenika srednjih škola putem pisanih radova na teme ,,Veliki ljudi sa naših prostora’’ i ,,Mladi i budućnost’’.\nKrajnji cilj projekta je da autori četiri najbolja rada, prema odluci žirija, učestvuju u Ljetnjoj školi novinarstva ,,Mali novinar’’, koja će biti organizovana u prostorijama ,,Semberskih novina’’. Tako bi se mladi autori upoznali sa novinarskim poslom, dok će njihovi nagrađeni radovi i radovi nastali tokom Škole novinarstva, biti objavljeni u printanom izdanju,,Semberskih novina’’.


SEĆANJE NA ŽRTVE FAŽIZMA I u Beogradu organizovan marš "BESMRTNI PUK"\nBeta , B92\nManifestacija "Besmrtni puk" u znak sećanja i počasti svima koji su poginuli u borbi protiv fašizma u Drugom svetskom ratu, prvi put se održava danas u Beogradu, povodom Dana pobede nad fašizmom.\nSvecani marš ulicama Beograda povodom proslave Dan pobede nad fasizmom u Drugom svetskom ratu\nUčesnici manifestacije nose fotografije rođaka koji su učestvovali u toj borbi i oni su oko 12 časova krenuli u šetnju od Spomenika oslobodiocima Beograda u Drugom svetskom ratu do Trga Nikole Pašića, a kako je planirano, potom će otići do zgrade Ruskog doma.\n- To je važno sećanje na našu prošlost, ali je takođe važno i za budućnost jer ovim iskazujemo poštovanje prema precima i našoj istoriji - rekao je Čepurin.\nU šetnji su učestvovali i nekadašnji ministar odbrane Bratislav Gašić, ministar rada Aleksandar Vulin, kao i lider SNP Nenad Popović, koji je u rukama držao fotografiju svog pretka Boška Popovića.\nŠetnji je prisustvovalo i nekoliko hiljada građana.\nMarš "Besmrtni puk" prvi put i u Beogradu\nOrganizatori "Besmrtnog puka" u Beogradu su medija centar "Ruski Ekspres", Srpski ogranak Međunarodne društvene fondacije za jedinstvo pravoslavnih naroda i Koordinacioni savet ruskih sunarodnika u Srbiji.\nMarš "Besmrtni puk" tradicionalno se održava u celoj Rusiji na dan obežavanja godišnjice pobede u Drugom svetskom ratu, a samo prošle godine na manifestaciji se okupilo desetine hiljada Moskovljana, među kojima je bio ruski predsednik Vladimir Putin koji je nosio portret svog oca.\nOva manifestacija prvi put je održana 2012. godine u Tomsku, a već 2014. godine u 500 gradova u sedam zemalja.\nPre dva dana, 7. maja, prvi put Besmrtni puk prošao je i Pekingom. Marš je organizovan u parku Nanguan, blizu Ruskog kulturnog centra u Kini.


Švedska princeza Viktorija sa članovima Predsedništva BiH: Na sastanku o klimatskim promenama i zaštiti životne sredine (FOTO)\nČlanovi Predsedništva BiH pozdravili su danas angažman visoke švedske delegacije na temama od zajedničkog interesa za sve građane u BiH, a to su klimatske promene, zaštita životne sredine, inovacije i preduzetništvo, te učešće mladih.\nPredsedavajući Predsedništva BiH Željko Komšić i članovi Predsedništva BiH Milorad Dodik i Šefik Džaferović danas su tokom prijema za švedsku princezu Viktoriju i princa Danijela izrazili zadovoljstvo ovom posetom i zahvalili za kontinuiranu podršku i angažman Švedske kroz brojne razvojne projekte.\nSastanku je prisustvovala i zamenik premijera Švedske Izabela Lovin, saopšteno je iz Predsedništva BiH.\nU saopštenju se dodaje da je švedska Vlada podržala izradu zajedničke strategije za zaštitu okoline, koja će se bazirati na smanjenju zagađenja vazduha i ublažavanju efekata klimatskih promena.\nNa sastanku je istaknuto da je to globalni problem, na čijem se rešavanju može zajednički sarađivati.\nInaće, Princeza Viktorija i princ Danijel od Švedske danas su zajedno s Mirkom Šarovićem, ministrom spoljne trgovine i ekonomskih odnosa, Srebrenkom Golić, ministarkom za prostorno planiranje, građevinarstvo i ekologiju Republike Srpske, i Sinišom Milićem, načelnikom Distrikta Brčko, učestovali u sadnji drveća u parku Koševo da bi obeležili početak izrade ekološke strategije za BiH za period 2030. godine.\n"REŠAVANJE PITANJA GRANICA OD ŽIVOTNE VAŽNOSTI" Sastanak predsedavajućeg Saveta ministara i ambasadora Srbije u BiH


Polovni Deutz kamioni cisterne oglasi za prodaju - Srbija - Mascus Srbija\nNalazite se ovde: Mascus Srbija > Transportna vozila > Kamioni > Kamioni cisterne > Deutz\nPolovna Deutz kamioni cisterne na prodaju\nOvo su rezultati pretrage polovnih Deutz kamioni cisterne mašina koje su za prodaju. Deutz kamioni cisterne oglase možete sortirati po ceni, godini proizvodnje, ili zemlji. Takođe možete, da koristite kriterijume za pretragu na levo da ubrzate pretragu, ili pročitajte više o Deutz kamioni cisterne u Brend sekciji.\nDeutz 6X6konfiguracija sekire: 6x6\nOvde je kompletna lista polovnih Deutz kamioni cisterne za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Deutz kamioni cisterne koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”, onda definišite brend, model, cenu i/ili lokaciju polovne/ih Deutz kamioni cisterne koje Vas interesuju.


Niška televizija » Postoji mogućnost da „Samsung“ dođe u Niš\nObjavljeno 01.02.2013. 15:58\nVelike su šanse da kompanija „Samsung“ posle aprila uđe u proceduru otvaranja fabrike u nekoj od niških industrijskih zona. To je danas u sedištu Nišavskog okruga izjavio ambasador Južne Koreje Kim Kwang Keun. On je dodao da tome u prilog ide i činjenica da su predstavnici „Samsunga“ prezadovoljni kako radi njihova fabrika, koja je preseljena iz Beča.\nKorejski ambasador je istakao i to da imamo puno dodirnih tačaka koje su neophodne da bismo sarađivali u oblastima poput nauke, obrazovanja, sporta i proizvodnje.\nPosle današnje posete ambasadora Južne Koreje Nišu, pojačane su nade da će Samsung i zaista investirati u naš grad. Na sastanku (inače, zatvorenom za novinare) ambasador Kim Kvang Keun potvrdio je da su u ovom trenutku predstavnici ovog tehnološkog giganta prezadovoljni saradnjom sa Srbijom, od kako su iz Beča u našu zemlju preselili deo proizvodnje.\nOdnos lokalne samouprave prema inostranim investitorima ambasador ocenjuje kao profesionalan i krajnje prijateljski. To je osvedočeno na primeru „Jura korporacije“, koja je od države dobila i subvencije, a što je bio veliki korak u procesu smanjenja nezaposlenosti, što je i dalje naš najveći problem.\nAmbasador Keun je razgovarao sa gradonačelnikom Niša Zoranom Perišićem, predstavnicima Ministarstva rada, kompanije Jura i Nišavskog okruga.\nPosle skupa je istaknuto da je funkcionisanje kompanije Jura u nasoj zemlji za svaki primer, te da ce to, posle samita ambasadora u Seulu u aprilu, verovatno dovesti i druge jake industrijalce da obidju Nis, medju njima, prema svim ocekivanjima, i predstavnike Samsunga.\nPotpredsednik „Al Dahre“: Investicija od 300 miliona evra


Pesem.si - Dedino Muško (Zoran Jovanović) - Konkurs za aforizme - U cilju negovanja i razvijanja kratk\nKonkurs za aforizme\n15. 08. 2018 ob 23:06\nU cilju negovanja i razvijanja kratkog satiričnog izraza, udruženje „Leskovački klub čitalaca“ iz Leskovca, organizuje Treći festival humora i satire „Satirična LEskovačka Mućkalica (SLEM)“, u okviru koga raspisuje konkurs za najbolje aforizme.\nKonkurs je otvoren od 15. avgusta do 30. septembra 2018. godine, a pravo učešća na konkursu imaju autori aforizama iz Srbije i inostranstva. Strani državljani mogu da dostave aforizme na svom jeziku, ali je obavezan i prevod na srpski.\nOd ove godine, učešće na konkurs moguće je i mejlom:\n- aforizme slati u Word dokumentu\n- slati 5-10 aforizama\n- veličina slova 12,\nrazrešenje šifre (ime, prezime, kontakt i kraću biografiju) slati u posebnom dokumentu u istom mejlu\ndokument koji sadrži razrešenje nasloviti: RAZREŠENjE ŠIFRE.\nZa poseban doprinos humoru i satiri autoru sa područja Jablaničkog okruga biće dodeljena diploma Žak Konfino. Organizator zadržava pravo da, ukoliko nema odgovarajućeg kandidata, diploma ne bude dodeljena.\nDodela nagrada pobednicima konkursa za najbolje aforizme biće organizovana u drugoj polovini novembra u okviru Trećeg festivala humora i satire „SLEM“. Predviđene su tri nagrade za najbolje autore i specijalna nagrada „Miodrag Stojanović Dunđer.


Radovi na šabačkom trgu koštali 20 puta manje nego na Trgu Republike – На вези\nRadovi na šabačkom trgu koštali 20 puta manje nego na Trgu Republike\n“Najvažnija razlika je što je šabački trg koštao 20 puta manje, oko 400 hiljada evra plus 100 hiljada evra za fontanu, a za Trg Republike izdvojeno je skoro 10 miliona evra”, izjavio je Zelenović.\n“Stvari u Srbiji mogu da izgledaju drugačije ali je važno da li radite pošteno i u skladu sa zakonom, ili radite štetočinski, kao što su potrošene pare na trgu “, istakao je Zelenović.\n“Prošlo je 10 dana od otvaranja trga koji je koštao 10 miliona, a jedini “uspeh” koji je napravila ova vlast je saobraćajni kolaps”, istakao je Bastać i pokazao fotografije kolapsa oko trga i u Vasinoj ulici, kao i fotografije oštećenih kamenih ploča na Trgu Republike.\nOd nadležnih je zatražio da pokažu nadžorne knjige kako bi građani saznali šta je tačno toliko koštalo jer ako je trg u Šapcu renoviran za 400 hiljada, gde je razlika.\nOva vest Radovi na šabačkom trgu koštali 20 puta manje nego na Trgu Republike je objavljena na Savez za Srbiju.\n← Стефановић: Скандалозна политичка демонстрација хрватских власти\nFilm i diskusija EU: Izbjeglice i migranti →


Izgradnja fabrike aviona počinje u martu | Info centrala\nNaslovna Istaknuto Izgradnja fabrike aviona počinje u martu\nIzgradnja fabrike aviona počinje u martu\nSrpska industrija lakih aviona (Sila) „Aero East Europe“ počeće u martu gradnju fabrike u Jagodini, najavio je danas vlasnik i direktor ove firme Milorad Matić.\nFabrika će se graditi na placu površine 1,14 hektara građevinskog zemljišta u javnoj svojini, koje je Skupština grada, bez naknade, neposrednom pogodbom, prenela na investitora.\n„Investitor je u obavezi da izgradi objekat sa pratećim sadržajem u skladu sa vrstom delatnosti koju obavlja, ukupne površine 5.000 kvadartnih metara“, stoji u odluci Skupštine grada.\nFabrika će se graditi na Štipljanskom putu uz sadašnji Sportski aerodrom, registrovan 2010. godine kao letilište, a pista će biti najzahtevnija za izgradnju, ocenio je Matić.\nNa mestu gradnje, na otvorenom, stručnjaci „Sile“, koriste lepo vreme za montažu aviona, a juče ih je posetila političko-privredna delagacija Turske, zajedno sa domaćinom predsednikom Skupštine grada Draganom Markovićem – Palmom.\nReč je o jednomotornim lakim avionima, metalne strukture, namenjenih pilotskim akademijama za obuku pilota, službama hitne medicinske pomoći, biznismenima, školama letenja, avio-taksi službama, objasnio je Matić.\nZahvaljujući visokom kvalitetu, a proizvode se od serifikovanih aluminijskih aeronautičkih materijala, i konkurentnim cenama, ova firma je do sada, iz fabrike u Jagodini i ranije u Kraljevu, isporučila 165 ovakvih aviona kupcima u zamljama Evropske unije i SAD, poseduje sertifikate Nemačke, Italije, SAD, Francuske, Švedske, a potpisan je ugovor i sa kupcem iz Indije, objasnio je Matić.\nMarković je ranije izjavio Tanjugu da je plan grada da na Štipljanskom putu, izgradi aerodrom za avione do 80 putnika, koji će imati veoma važnu ulogu u razvoju turizma i privrede Jagodine, Pomoravlja i ovog dela Srbije, između aerodroma u Beogradu i Nišu, koji su od Jagodine udaljeni 140 i 100 kilometara.\nLetilište, nukleus budućeg aerodroma u Jagodini, udaljeno je od administartivnog centra grada oko šest kilometara, površine je oko 40.000 kvadratnih metara i prvi je stepen budućeg poslovnog aerodroma. Prema ranijem projektu, imaće upravni zgradu, pistu, toranj, dve benzinske pumpe…\nJagodina je imala aerodrom 1951. godine.\nPrethodni tekstPRIJATELJSKA POSETA: Dragan Marković Palma ugostio delegaciju iz Turske\nSledeći tekstUhapšen pod sumnjom da je udario biciklistu i pobegao\nRadosav 29. октобра 2019. At 19:26\nDivna ideja daj bože da i u Jagodini proradi Aerodrom!\nMiljana Ristić Stanković biće sahranjena u Jagodini


Maratonci trče sa gas maskama - Ekologija e-magazin : Ekologija e-magazin\nMaratonci trče sa gas maskama\nMeđunarodni maraton počeo je danas u Peking uprkos velikom zagađenju vazduha u kineskoj prestonici, zbog čega su mnogi takmičari stavili maske na lice kako bi se bolje izborili protiv smoga.\nŽeljko Stanković — 24. October 2014.\nMeđunarodni maraton počeo je danas u Pekingu uprkos velikom zagađenju vazduha u kineskoj prestonici, zbog čega su mnogi takmičari stavili maske na lice kako bi se bolje izborili protiv smoga.\nNekoliko hiljada ljudi krenulo je s pekinškog trga Tjananmen na trasu dugu 42 kilometara, koja će se završiti u Olimpijskom parku u Pekingu.\nKinesko atletsko udruženje, domaćin 34. međunarodnog maratona, saopštilo je sinoć da se za danas očekuje blaga do umerena koncentracija smoga u Pekingu.\n“Takmičari se mole da se prilagode vremenskim uslovima i preduzmu odgovarajuće mere za zaštitu zdravlja, dok se starijim osoba preporučuje da ponovo pažljivo razmotre da li će učestvovati na maratonu”, navodi se u saopštenju.\nOrganizatori su rekli da očekuju oko 30.000 učesnika i dodali da će 140.000 sunđera biti dostupno duž trase maratona kao bi takmičari mogli povremeno da obrišu kožu izloženu vazduhu.\nViše u Novom Magazinu\nNext post 10 saveta za zimsko kampovanje\nPrevious post Zakon o GMO uskoro u proceduri\nKina: Tužio državu zbog zagađenja vazduha\nŽeljko Stanković, 26. February 2014.\nSunce u Pekingu sada može da se vidi samo na ekranima\nŽeljko Stanković, 23. January 2014.


Niš: U subotu protest u parku Sveti Sava zbog izgradnje parkinga – Društvo – Radio Sanja\nNiš: U subotu protest u parku Sveti Sava zbog izgradnje parkinga – Društvo\nNacionalna asocijacija roditelja i nastavnika pozvala je nastavnike, roditelje, kao i građane Niša da se u subotu, u 12 časova, na prostoru nekadašnjih teniskih terena u parku Svetog Save, prisustvuju protestu zbog planirane izgradnje parkinga na tom prostoru, udaljenom samo 20 metara od Osnovne škole „Sveti Sava“.\nNa protest su pozvani građani kako bi za taj prostor potražili rešenje koje, kako je navedeno u pozivu, „neće ugroziti zdravlje i bezbednost dece“.\nPredstavnici grada Niša juče su obišli prostor na kojem su se ranije nalazili teniski tereni i balon sale za mali fudbal povodom zvaničnog početka radova na izgradnji „Humanitarnog parkinga“ sa 200 parking mesta.\n„Parking će biti humanitarni jer će novac koji vozači plaćati za parkiranje odlaziti za lečenje bolesne dece, a ne „Parking servisu“, najavili su oni.\nStanovnici tog dela Niša su tokom minule zime potpisivali onlajn peticiju protiv izgradnje parkinga i najavili protest ukoliko peticija ne urodi plodom.\n„Izgradnja humanitarnog parkinga odlična ideja, ali da ne treba da bude izgrađen u neposrednoj blizini škole i da dodatno zagađuje vazduh, koji je u Nišu već veoma zagađen. Izgradnja je protivzakonita, a na tom prostoru mora biti vraćena prvobitna namena, a to je park sa školskim poligonom za saobraćaj“, naveli su pokretači peticije.\nOnis u rekli da je izmenama i dopunama Plana generalne regulacije područja opštine Medijana, definisana lokacija javnih garaža na prostoru između škole „Sveti Sava“ i Vizantijskog bulevara, bez ikakve studije o proceni uticaja na životnu sredinu i zdravlje stanovništva.


Narodna biblioteka Zvornik proglašena za najbolju u 2020 godini u RS - Glas Zvornika\nNarodna biblioteka Zvornik proglašena za najbolju u 2020 godini u RS\nZVORNIK – Narodna biblioteka Zvornik, proglašena je za najbolju biblioteku u 2020 godini u Republici Srpskoj i dodjeljena joj je povelja Društva bibliotekara RS “Đorđe Pejanović”. Nagrada je došla u godini kada Narodna biblioteka i muzejska zbirka obilježava 75 godina svog rada, rekla je direktorica ove kulturno obrazovne ustanove Nega Stjepanović.\nOna je na prijemu koji je organizovan u Gradskoj upravi rekla da je dobijeno republičko priznanje rezultat timskog rada u kojem su učestvovali svi zaposleni u ovoj kulturno obrazovnoj ustanovi i u svim segmentima rada ove ustanove.\n„Zaposleni u Narodnaoj biblioteci i muzejskoj zbirci upotrijebili su sva svoja znanja kako bi kod svojih korisnika stvorili navike da dolaze u biblioteku kako bi iz jednog realnog prostora preselili u virtuelni svijet organizujući različite virtuelne radionice“, rekla je Stjepanovićeva.\n„ Svoje znanje smo upotrijebili kako bi pokazali da smo društveno i scijalno odgovorni i u vrijeme pandemije virusa korona smo radili zaštitnu opremu – vizire za zaposlene u zdrstvenim ustanova.\nOna je naglasila da dodijeljena plaketa „Đurđe Pejanović“ nije samo priznanje za ovu ustanovu i njene zaposlene, nego je to priznanje gradu Zvorniku, gradskoj upravi i gradonačelniku, koji svi zajedno podržavaju rad Narodne biblioteke.\nGradonačelnik Zvornika Zoran Stevanović se zahvalio zaposlenim u Narodnoj biblioteci i muzejskoj zbirci, koji su svim zalaganjem i odgovornošću postigli zavidne rezultate rada, posebno kada se ima u vidu da je 2020 godina bila u znaku pandemije virusa korona. On je rekao da je zvornička Narodna biblioteka i muzejska zbirka odškolovala i kod mnogih generacija naših sugrađana, stvorila naviku čitanja.\nGradonačelnik Zvornika je zaposlenima čestitao na republičkom priznanju i 75 godina postojanja i rada Narodne biblioteke i muzejske zbirke, koje obilježava ove godine. On je dodao da je će grad Zvornik biti i dalje podrška ovoj ustanovi, a od zaposlnih u ovoj kulturno obrazovnoj ustanovi očekuje da i dalje budu podrška svim onima koji žele, hoće i vole da čitaju.\nGradonačelnik Zvornika je poručio mladim sugrađanima da postanu članovi Narodne biblioteke, da čitaju knjige, a ne da školsku i drugu literaturu čitaju putem interneta, na računarima i mobilnim telefonima, jer je mnogo bolji osjećaj držati knjigu u ruci.


PETROVIĆ : POBEDA ZA OPROŠTAJ OD JEZERA - iKragujevac\nPETROVIĆ : POBEDA ZA OPROŠTAJ OD JEZERA\nsubota, 11 maj 2019 16:00\nRukometašice Radničkog 1964 će nakon izuzetno uspešne prolećne sezone u nedelju 12.maja dočekati ekipu ŽRK Sloge iz Petrovca na Mlavi u hali „Jezero“ u okviru pretposlednjeg, 21-og kola SBRL za žene i pokušati da se pobedom oproste od svojih navijača.Podsećamo da su u prvom meću odigranom u Petrovcu,Kragujevčanke slavile minimalnim rezultatom 26-25.\n- U nedelju dočekujemo ekipu Sloge u,za nas poslednjoj utakmici na domaćem terenu u ovoj sezoni. To što igramo poslednji put pred domaćom publikom, daje nam samo još veću motivaciju i želju da pobedimo.Ekipa Sloge je jedna jako dobra, iskusna ekipa koja se nslazi u sredini tabele,iako po imenima zaslužuje mnogo viši plasman.\nUtakmica u Petrovcu, koju smo dobile minimalnim rezultatom, je bila jaka, fizički veoma zahtevna i pre svega uzbudljiva, što očekujem i od ovog duela. Pozvala bih navijače, koji su bili uz nas od početka sezone, da dođu još jednom i da nas podrže u nameri da bodovi ostanu u "Jezeru"-najavila je poslednji ovosezonski meč u Jezeru kapiten Radničkog 1964 Tijana Petrović.\nPočetak utakmice je zakazan za 16 časova a pravdu će deliti sudijski par Bojan Dauti i Uroš Minić iz Beograda.


RTS :: Plastične kese od 2020. proterane iz Beograda\nPriroda Plastične kese od 2020. proterane iz Beograda\nponedeljak, 12. avg 2019, 18:12 -> 18:28\nPlastične kese od 2020. proterane iz Beograda\nGrad Beograd će od sledeće godine potpuno zabraniti korišćenje plastičnih kesa. Ministar zaštite životne sredine Goran Trivan pozdravio je tu odluku i pozvao druge lokalne samouprave da slede prestonicu, ali, s druge strane, iz Privredne komore Srbije kažu da će ta mera uticati na sudbinu 150 preduzeća u Srbiji koja bave proizvodnjom kesa.\nMinistar zaštite životne sredine podsetio je da je samo prihvatanjem trgovinskih lanaca da naplate plastične kese smanjilo njihovu upotrebu i do 80 odsto.\nTrivan kaže da je beogradska odluka jedan od primera gde će se vrlo efektno pokazati kako se lako i brzo mogu doneti efikasne mere za zaštitu životne sredine i dodao da je ona rezultat saradnje Ministarstva koje je kroz Zakon o glavnom gradu dalo priliku Beogradu za ovakvu odluku.\n„Beograd je perjanica kad je u pitanju zaštita životne sredine u našoj zemlji, a u mnogim stvarima i u regionu“, ocenio je ministar.\nSekretar Udruženja za hemijsku i gumarsku industriju i industriju nemetala pri Privrednoj komori Srbije (PKS) Dragan Stevanović navodi da u Srbiji trenutno postoji oko 150 proizvođača plastičnih kesa koji zapošljavaju oko 2.000 radnika.\n„Proizvodnja kesa je ove godine pala 39,7 odsto u odnosu na prošlu godinu zbog najavljenih mera, ali i zbog naplate kesa u velikim supermarketima“, objasnio je Stevanović.\nKaže da za preduzeća koja se bave proizvodnjom plastičnih kesa nema alternative, te će ona, ako se zabrani korišćenje kesa u celoj zemlji, stati sa proizvodnjom.\nEvropska unija donela je meru kojom se pojedine vrste plastike za jednokratnu upotrebu, poput slamki i pribora za jelo, zabranjuju od 2021. godine, a ministar Trivan kaže da Ministarstvo prati sve preporuke EU.\n„Mi smo spremni da to primenimo kod nas u Srbiji, a do kraja ove godine pozabavićemo se promišljanjem kako to da izvedemo, dok ćemo sledeće godine najaviti mere za izbacivanje jednokratne plastike“, rekao je ministar.\nDragan Stevanović kaže da je sve to deo Strategije EU za smanjenje plastičnog otpada do 2030. godine, kojom su, navodi on, predviđena ograničenja u primeni plastičnih proizvoda za jednokratnu upotrebu, smanjenje neke vrste plastike, kao i mere za smanjenje plastičnog otpada u moru.\nOsim cilja da se smanji plastika, a najpre ona za jednokratnu upotrebu, Stevanović navodi da je državama EU predloženo da donesu plan kojim će biti obuhvaćena i alternativna rešenja kako ne bi bila ugrožena privredna proizvodnja.\n(sreda, 14. avg 2019, 17:21) - Ulmer [neregistrovani]\n(sreda, 14. avg 2019, 17:14) - Dragacevac [neregistrovani]\n(sreda, 14. avg 2019, 16:48) - anonymous [neregistrovani]\n(utorak, 13. avg 2019, 21:06) - anonymous [neregistrovani]\n(ponedeljak, 12. avg 2019, 20:06) - anonymous [neregistrovani]\nSvaki peti udah je dar Amazonije, da li to važi i kada je Sao Paolo prekriven dimom\nI Leonardo Dikaprio pomaže šumama Amazona\nPapa: Amazonija je neophodna za Zemlju


► Vesna Rakić Vodinelić zatražila inicijativu za izmenu sastava RIK-a\nČlanica Republičke izborne komisije (RIK), predstavnica grupe građana "Za Srbiju bez straha" Vesna Rakić Vodinelić zatražila je danas da se podnese inicijativa predsednici parlamenta za izmenu stalnog sastava RIK-a jer je u njemu više od polovine članova koji podržavaju kandidaturu Aleksandra Vučića.\n"Nijedna partija ni koalicija ne može imati više od polovine. To je pravilo koje se ne poštuje jer od 17 članova, 12 su predstavnici koalicije koje su predložile Vučića za predsednika", rekla je Vesna Rakić-Vodinelić.\n"Sastav predlažu poslaničke grupe. Nije RIK organ koji predlaže", rekao je Dimitrijević.\n"Mi nemamo ovlašćenja time da se bavimo. Poslaničke grupe su te koje predlažu članove i one mogu da pokrenu inicijativu o tom pitanju", rekao je Dimitrijević.\n"Nisam imala iluziju da će moj predlog biti usvojen, ali smatram da o tome mora da se razgovara na najvišem zakonodavnom telu. Predsednica Skupštine je dala obećanje da će Skupština raditi ako stvar bude hitna, a ovo je hitno", rekla je Vesna Rakić Vodinelić.\nDJB: RIK propustila zakonske rokove, potrebno raspisivanje novih izbora\nPokret Dosta je bilo (DJB) ocenio je večeras da predsednik Srbije u skladu sa Ustavom i zakonom treba ponovo da raspiše parlamentarne izbore, jer je Republička izborna komisija (RIK) propustila...


Siniša Ilić u ime BiH potpisao Ugovor o nabavci vakcina sa Globalnom alijansom za vakcine (GAVI) - Zvornicki.ba\nSiniša Ilić u ime BiH potpisao Ugovor o nabavci vakcina sa Globalnom alijansom za vakcine (GAVI)\n”Potpisivanjem Ugovora pokrenut je za stanovnike Bosne i Hercegovine izuzetno značajan postupak nabavke vakcine za COVID-19 kroz Instrument za globalni pristup. To ne znači da Bosna i Hercegovina, i Republika Srpska, zatvara vrata za druge dobavljače vakcina. Pažljivo ćemo pratiti i šta se događa sa ruskom vakcinom i procjenjivati šta je najbolje za naše stavnovništvo. Osnovni zadatak institucija u ovom trenutku je da postupe u interesu zaštite zdravlja građana, te današnjim potpisivanjem Ugovora sa Globalnom alijansom za vakcine GAVI, ne zatvaramo vrata nikome, a posebno vakcini čija je upotreba već počela u Ruskoj Federaciji”, rekao je Ilić.\nOdlukom Savjeta ministara BiH predviđeno je da će obaveze plaćanja troškova nabavljenih vakcina, proistekle iz potpisanog Sporazuma o međusobnim pravima i obavezama u vezi sa nabavkom vakcina putem Instrumenta za globalni pristup vakcini za COVID-19 (COVAKS), snostii institucije entiteta odnosno Brčko Distrikta BiH, a na osnovu potreba koje su prethodno iskazalli.\nSavjet ministara BiH prethodno je odobrio 50.000 KM iz tekuće budžetske rezerve Ministarstvu civilnih poslova BiH za troškove skladištenja, špedicije i prevoza vakcina proistekle iz Ugovora o nabavci vakcina sa Globalnom alijansom za vakcine (GAVI), a pokrenuće i postupak pribavljanja vanjske garancije za osiguranje pokrića obaveza po potpisanom Sporazumu sa Globalnom alijansom za vakcine (GAVI) o pristupanju Bosne i Hercegovine Instrumentu za globalni pristup vakcini za COVID-19 (COVAKS).\nU Zvorniku i Bratuncu 4 nova slučaja korona virusa


Večeras debata Trampa i Bajdena | Standard\nRepublikanski predsjednik Donald Trampi njegov demokratski protivkandidat, bivši potpredsjednikDžo Bajden,u četvrtak uveče će učestovati u poslednjem TV duelu prij američkih predsedničkih izbora 3. novembra. Debata će početi u 21 čas po američkom vremenu, tj u pet časova ujutru po srednje evropskom vremenu.\nDvojica kandidata, obojica u svojim 70-im godinama, često su prekidala jedan drugog, Tramp više nego Bajden, u debati krajem septembra, koja je trajala duže od 90 minuta. Neki politički komentatori u SAD opisali su je kao najgoru predsjedničku debatu ikada.\nAli ovog puta, nezavisna Komisija za predsjedničke debate utišaće mikrofon svakog kandidata dok onaj drugi bude govorio dva minuta u odgovoru na šest pitanja koja se tiču aktuelnih tema, koje je odabrala moderatorka Kristen Velkeriz NBC njuza.


Ministar Dačić učestvovao na Mediteranskoj konferenciji OEBS-a u Malagi\nPrvi potpredsednik Vlade Srbije i ministar spoljnih poslova Ivica Dačić učestvovao je na Mediteranskoj konferenciji OEBS-a na kojoj je razmatrana saradnja država učesnica OEBS-a sa Mediteranskim partnerima u oblasti energetike i zaštite životne sredine.\nUnapređenje ekonomske saradnje i važnost razmena privrednih delegacija Srbije i Španije\nDrugog dana boravka u Sevilji, prvi potpredsednik Vlade Srbije i ministar spoljnih poslova Ivica Dačić sastao se sa Vanesom Bernard Gonsales, šefom Agencije za promociju izvoza Andaluzijske Vlade (Extenda Junta de Andaluzia).\nMinistar Dačić razgovarao sa predstavnikom Vlade Kraljevine Španije u Autonomnom regionu Andaluzija\nPrvi potpredsednik Vlade Srbije i ministar spoljnih poslova Ivica Dačić sastao se u Sevilji sa Alfonsom Rodriges Gomes de Selisom, predstavnikom Vlade Kraljevine Španije u Autonomnom regionu Andaluzija.\nPoseta stafera američkog Kongresa Ministarstvu spoljnih poslova\nDržavni sekretar Ministarstva spoljnih poslova Nemanja Stevanović susreo se danas sa šestočlanom delegacijom stafera američkog Kongresa, koji borave u poseti Beogradu od 23. do 26. oktobra.\nKljučne reči: Nemanja Stevanović Državni sekretar Ministarstvo spoljnih poslova


Variranje spoljne temperature, najviše utiče na hronične bolesnike - JUGPRESS\nVariranje spoljne temperature, najviše utiče na hronične bolesnike\n’’Nagli prelazak niskih u visoke spoljne temperature, kao što je to slučaj ovih dana, najviše utiče na hronične bolesnike-kardiovaskularne i astmatičare.Ovakve promene,najviše utiču na rast krvnog pritiska i dovode do gušenja’’, kaže dežurni lekar opšte medicine Doma Zdravlja, primarijus dr Gordana Stanković.\nPre desetak dana spoljna tempertura bila je ispod nule,dok će ovih dana dostici i 18-ti podeok.Takve nagle temperaturne promene,dovode do gimnastike krvnih sudova.Oni se skupljaju i šire,što teško podnose i zdravi ljudi, a kamoli pacijenti sa krtim krvnim sudovima,koji imaju artero-sklerozu.\n„Savet za ove pacijente je da uredno uzimaju svoju terapiju, da mere krvni pritisak i da se ponašaju onako kako im je savetovano vezano za njihove hronične bolesti i da jednostavno sačekaju da se temperatura normalizuje“, kaže primarijus dr Gordana Stanković.\nPri ovakvim naglim temperaturnim skokovima,preporučuje se umeren rad,ali i umerena ishrana,naročito u periodu praznika.\n„Ovaj period godine obeležen je slavama, proslavom Nove godine a dolazi nam i Božić.Potrebno je u tom smislu povesti malo više računa o ishrani i ne preterivati u tome. Savet je i da se ne preteruje sa fizičkom aktivnošću pri ovakvim vremenskim uslovima jer sve to može da izazove ne željene zdravstvene tegobe“, objašnjava primarijus dr Gordana Stanković.\nDomu Zdravlja, ovih dana javljali su se i astmatičari, jer je bilo i magle,koja kod ovih njih uzrokuje gušenja. Za ove tegobe,kažu lekari,postoje savremeni lekovi i pumpice, koje zdravstveno stanje brzo popravljaju, tako da su astmatičari u ovakvim vremenskin uslovima,manje ugroženi od kardivaskularnih pacijenata.


Projekat "Volim knjige" na Štrandu\nUdruženje "Život kao inspiracija" treći put zaredom realizuje projekat "Volim knjige" koji je podržan od strane Gradske uprave za kulturu Novog Sada.\nOsnovni cilj projekta je da se senzibilišu najmlađi za knjige, čitanje i podsticanje čitalačkih navika.\nAktivnosti koje su namenjene deci mlađeg i predškolskog uzrasta će biti relizovane u subotu 27. avgusta u 11 časova u biblioteci na Štrandu (plato kod restorana Čiken tika- desno od mosta).\nVoditeljka radionica je pedagoška asistentkinja na projektu Milena Nikić Grbić.\nOvo je samo jedan segment bogatog programa u okviru projekta a očekuju nas i berze knjiga za decu i odrasle itd.\nedukacija gradska biblioteka knjige Novi Sad štrand


Sloga i teoretski među prvoligašima -\nSloga i teoretski među prvoligašima\nFudbaleri Sloge četiri kola prije kraja i teoretski su obezbijedili plasman u Prvu ligu Republike Srpske.\nČeta iz Gornjeg Crnjelova ima do kraja da odigra još pet susreta, ali je stekla nedostižnih 21 bod prednosti u odnosu na Glasinac 2011. Izabranici Dalibora Kapikula titulu u Drugoj ligi Republike Srpske, grupa istok ovjerili su ubjedljivom pobjedom u 26. kolu na svom terenu protiv Drine HE iz Višegrada, koju su savladali sa 6:0. Njihov najbliži pratilac iz Sokoca poražen je na gostovanju u Gacku od domaće Mladosti sa 1:3 i tako će se Sloga poslije samo jedne sezone provedene među drugoligašima odmah preseliti u viši rang takmičenja.\nU grupi zapad fudbaleri Alfa Modriče rutinskom igrom savladali su goste, Slogu iz Srpca sa 2:0. Novi proljećni trijumf najavio je iskusni Neđo Šuka, pogotkom u 17. minutu, da bi u finišu meča “rezervista” Danijel Zlatković otklonio sve dileme oko potajnih ambicija Sloge da može ostati neporažena. I najbliži pratioci Modričana ostvarili su pobjede, pa je situacija u vrhu tabele, četiri kola prije kraja prvenstva, ostala nepromijenjena. To znači da je igračima lidera iz preostala četiri susreta potrebno još tri boda da bi se vratiti među prvoligaše.\nVeoma ubjedljivu pobjedu zabilježili su Laktaši, koji su sa pola gasa dotukli već odavno otpisani Željezničar iz Doboja sa 8:1.


ZAHARČENKO: Pobeđujemo kijevske fašiste zato što su uz nas braća po krvi iz Rusije, Srbije i Španije\nZAHARČENKO: Pobeđujemo kijevske fašiste zato što su uz nas braća po krvi iz Rusije, Srbije i Španije\n„Nikada nismo skrivali da među nama ima mnogo građana Rusije, bez čije pomoći bi nam danas bilo mnogo teško, i teže bi nam bilo da ratujemo.\nMeđu dobrovoljcima iz Rusije ovde ima mnogo bivših vojnika, oni se bore zajedno s nama, razumeju da je to njihova dužnost” — izjavio je premijer DNR Aleksandar Zaharčenko u programu televizije „Rusija 24”.\n„Reči ću još otvorenije: među nama ima i sadašnjih vojnika, koji su izabrali da provedu svoj odmor ne na plaži, već među nama, sa braćom koja se bore za svoju slobodu” — istakao je premijer DNR.\nOn je istakao da je boraca iz Rusije „bilo oko tri-četiri hiljade”.\n„Mnogi od njih su se već vratili kući, ali ih je više ostalo ovde. Nažalost, ima i poginulih dobrovoljaca iz Rusije” — rekao je on.\nZaharčenko je kazao da Kijev i Zapad poraze snaga hunte, odnoso uspehe ustanika, objašnjavaju mešanjem Rusije. Međutim, podvukao je, osim dobrovoljaca, nikakve vojne pomoći iz Rusije nema.\n„Danas se mnogi pitaju: kako se armija DNR iz nepovezanih polupartizanskih odreda pretvorila u moćnu vojnu organizaciju, sposobnu ne samo da se suprotstavlja ukrajinskim oružanim snagama, nego i da pobeđuje na bojnom polju. Istovremeno i Kijev i Zapad ponavljaju da se radi o ruskoj vojnoj invaziji, a to čine da bi nekako opravdali poraze koje Ukrajinci trpe već nekoliko meseci” – dodao je Zaharčenko.\nOvome je još pridodao: „Uveren sam da samo kod Rusa postoji osećaj za tuđu nesreću i ljudska stradanja koji ih navodi da idu da se bore i umiru za slobodu drugih ljudi. Setite se Španije, setite se Srbije. Takvi ljudi su došli i nama u Donbas jer su naša braća po krvi”.\nPosle Zaharčenka oglasio se predsednik parlamenta Novorosije Oleg Carjov, rekavši:\n„Džen Psaki nikako ne može da shvati kako je moguće da ukrajinska vlast trpi poraz za porazom. Jer, SAD su potrošile pet milijardi dolara na to da od Ukrajine naprave antirusku državu, a još pojačavaju pritisak na EU da je podržava. A odgovor je vrlo prost: ni jedna vlast ne može dobiti rat protiv naroda koji ratuje za svoju zemlju, za svoja uverenja i pravo da živi u svojoj zemlji”.\nŠtab Armije DNR istovremeno je saopštio da će u narednih nekoliko dana biti oslobođen i Mariupolj.\nTaj veliki lučki i industrijski grad uveliko napuštaju ukrajinska adminsitracija i pristalice kijevske hunte. Neki beže u Kijev, neki na zapad Ukrajine, a neki – izigravajući izbeglice – odlaze u Rusiju.\nIsti štab je upozorio i da hunta počinje miniranje važnih objekata u Mariupolju, a i provokacije koje će pripisati DNR i Rusiji. Time se bave ukrajinska Služba državne bezbednosti i bataljon teritorijalaca sa zapada zemlje „Vinica”.\nPrva internacionalna brigada Jugoistoka, koja se bori za Novorosiju, objavila je da Ukrajinci oko Mariupolja raspoređuju i višecevne raketne bacače „Uragan”.


Ema Radukanu protiv Lejle Fernandez - tinejdžersko finale iz budućnosti - Izazov\nEma Radukanu protiv Lejle Fernandez – tinejdžersko finale iz budućnosti\nRadio-televizija Srbije\t 11. septembra 2021. 21:06\nNeće biti prvi put da publika u Njujorku gleda dve tinejdžerke u finalu Ju-Es opena – 1999. godine sedamnaestogodišnja Serena Vilijams pobedila je osamnaestogodišnju Martinu Higins.\nIpak, mnogo toga jeste prvi put kada je Ema Radukanu u pitanju. Svakim kolom koje je mlada Britanka prolazila padao je po neki rekord, a nikada se ranije u Open eri nije desilo da se kvalifikantkinja plasira u finale grend slema.\nBritanka je u Njujorku, računajući i kvalifikacije, pobedila devet protivnica i nijednoj nije prepustila ni set.\nRedom su pred Radukanu u Njujorku padali Bibijan Šofs, Marijam Bolkvadze i Majar Šerif u kvalifikacijama, a zatim u glavnom žrebu Stefani Vogel, Šuai Žang, Sara Soribes Tormo, Šelbi Rodžers, olimpijska šampionka Belinda Benčić i Marija Sakari.\nNeverovatan je i podatak da je Britanka pred Ju-Es open bila 150, a pred Vimbldon, pre samo nešto više od mesec dana, 338. teniserka na svetu.\nBilo je jasno već na ovogodišnjem Vimbldonu, kada je Radukanu posle dobijene specijalne pozivnice stigla do četvrtog kola, da će u budućnosti biti ozbiljan faktor u ženskom tenisu, ali finale Ju-Es opena već ove godine niko nije mogao da predvidi, pre svega zbog vrlo tankog iskustva sa kojim je Radukanu stigla u Njujork.\nOsamnaestogodišnja Britanka je pre samo par meseci polagala završne ispite iz matematike i ekonomije, a više od godinu dana nije igrala takmičarski tenis zbog pandemije koronavirusa.\nIspostavilo se da Ema u dosadašnjoj kratkoj karejeri ima više odigranih mečeva, ali i znatno više uspeha, na grend slemovima nego na drugim, slabijim WTA turnirima.\nRadukanu pred kvalifikacije za Ju-Es open jeste u Čikagu stigla do finala turnira serije WTA 125 (ekvivalent muškim čelendžerima), ali je na preostala dva jača turnira ove godine (zapravo jedina dva na kojima je i učestvovala u karijeri) ispadala već u prvom kolu – od Harijet Dart u Notingemu i Kineskinje Šuai Džang u San Hozeu.\nFernandez – malo starija i puno iskusnija\nIako su obe rođene 2002. godine, kanadska teniserka Lejla Fernandez nekoliko meseci je starija od Eme Radukanu – napunila je 19 godina dan pre engo što se plasirala u polufinale u Njujorku, dok će Radukanu rođendan proslaviti u novembru.\nMada razlika u godinama ne postoji, Fernandezova znatno iskusnija ulazi u veliko finale. Za razliku od radukanu, imala je ranije već šest ušešća na grend slem turnirima, na kojima je zbirno upisala četiri trijumfa. Pre Ju-Es opena najveće dostignuće joj je bilo treće kolo u Parizu prošle godine.\nFernandezova, koja je pre Ju-Es opena bila 73. teniserka sveta, u svojoj biografiji ima i jednu WTA titulu, osvojenu u Montereju u martu ove godine. U finalu je ubedljivo savladala Viktoriju Golubić, prepustivši joj samo pet gemova. Najbolji plasman joj je 66. pozicija na WTA listi.\nKanađankin put do finala nije bio impresivan kao kod Radukanu, ali utisak je da je imala i nešto teži žreb. Sa turnira je eleminisala znatno iskusnije teniserke – prošlogodišnju šampionku Naomi Osaku, bivšu prvu teniserku sveta Anđeliku Kerber i u polufinalu Arinu Sabalenku.\nKo kod da večeras podigne trofej, dobar meč je zagarantovan, a Ema Radukanu i Lejla Fernandez obećavaju da će ženski tenis biti sve popularniji i da će u budućnosti dobiti ono što mu sada fali – velika dugogodišnja rivalstva i prepoznatljive zvezde koje svojim igrama, ali i pojavom, stavom i ponašanjem, privlače publiku, medije i velike sponzore.


Prethodno je srpski predsjednik Aleksandar Vučić optužio Crnu Goru da se usvajanjem Rezolucije koja je kako je ocijenio protiv vitalnog interesa srpskog naroda, umiješala u tuđa pitanja:\n“Je li ta Srebrenica u Crnoj Gori? Kakve veze Srebrenica ima sa Crnom Gorom? Što se oni mešaju u nečije tuđe odnose?, zapitao se Vučić.\n"Neshvatljivo je da ovakav stav dolazi od predsjednika parlamenta države koja je kandidat za članstvo u EU. Da i ne pominjemo da to što bi se ovakve i slične poruke mogle tumačiti i kao poziv na rušenje državnog poretka u zemlji, iako iskreno vjerujemo da to nije bila namjera gospodina Dačića", navedeno je 21. juna u saopštenju MVP.\nSkupština Crne Gore je 17. juna, na predlog Bošnjačke stranke, glasovima 40 opozicionih poslanika na čelu sa Demokratskom partijom socijalista (DPS) Mila Đukanovića i 15 poslanika iz vladajuće većine - Građanskog pokreta URA i Demokrata usvojila Rezoluciju o zabrani negiranja genocida u Srebrenici. Usvajanju Rezolucije oštro se usprotivilo 16 poslanika vladajućeg prosrpskog Demokratskog fronta.\nPredstavnici vladajućeg Demokratskog fronta (DF), koji su glasali protiv Rezolucije, smatraju da je usvajanjem ovog dokumenta sprski narod proglašen genocidnim.Optužbe DF, ovim povodom, na istom su fonu kao i srpskih vlasti i usmjerene uglavnom prema premijeru Zdravku Krivokapiću.\n„Sramno“, „Izdaja“, „Đukanović, Bečić i Krivokapić proglasili Srbe za genocidan narod“, „Najcrnji, najgori udar na Srbiju“, „Veleizdaja“ - neki su od naslova iz srpske štampe ovih dana.Na udaru su se osim poslanika koji su glasali za Rezoluciju, našli i predsjednik parlamenta Aleksa Bečić i premijer Zdravko Krivokapić.\nKomentarišući napade na crnogorske zvaničnike, Vujović navodi da se svako „ko se drzne“ da u bilo kom političkom trenutku vodi računa o interesima Crne Gore smatra izdajnikom srpstva i nekim ko je neprijateljski nastrojen prema Srbiji.\nZbog toga bi, smatra Vujović, dijelu parlamentarne većine koji sebe nazivaju građanskim (URA i Demokrate) reakcije iz Srbije trebale da budu nauk.\n„Oni bi trebalo da naprave otklon od političkih struktura sa kojima su u vlasti. Prije svega od Demokratskog fronta i da shvate da su napravili pogrešan izbor, strateškom saradnjom sa ekstremno nacionalističkim desnim političkim snagama nakon izbora 30. avgusta“, kaže Vujović.\nPremijer Krivokapić se nije konkretno oglasio povodom najnovijih napada iz Srbije ali jeste na navode jednog od lidera DF, Andrije Mandića da je izdajnik.\n"Oni koji uporno pokušavaju da uruše moj ugled i ugled Vlade Crne Gore, urušavaju Crnu Goru i vraćaju nas na lošu politiku vođenu proteklih 30 godina. Ja imam obavezu i odgovornost samo prema narodu Crne Gore. Nemam dugove ni prema kome sa ove ili sa one strane i neću dozvoliti da neki svoje dugove naplaćuju preko države, njenih građana, pa čak i Crkve. Ja sam u životu izdavao samo naučne radove i knjige, a šta su sve izdali ”profesionalni Srbi” i ”profesionalni Crnogorci”, znaće se vrlo brzo", navodi se u reagovanju premijera Krivokapića.\nCvijetin Milivojević, politički analitičar iz Srbije kaže za RSE da je Rezolucija o Srebrenici donijeta u nezgodnom trenutku, a da trenutna situacija između dvije države može rezultirati padom crnogorske Vlade.\n„Očigledno da ovo nije bio spontan korak Vlade Crne Gore, niti je Skupština to uradila spontano, nego vjerovatno po nekom nalogu. Ova Vlada je formirana sa velikim očekivanjima iz Srbije, da će sa jedne strane zaštititi imovinu Mitropolije SPC u Crnoj Gori, a sa druge da će povući neke korake u planu odustajanja od priznanja Kosova, što je bilo nerealno očekivati jer je riječ o koalicionoj Vladi. S obzirom na to da očekivanja nisu ispunjena, sada zvanični Beograd podmeće priču da je prioritet Krivokapića da se bavi 'izmišljenim genocidom u Srebrenici i izmišljenim zločincima iz redova srpskog naroda'“, ocijenio je Milivojević.\nOn kaže da ovakve reakcije iz Srbije imaju cilj da „udare na sve što dolazi od nove izvršne vlasti u Crnoj Gori“, kao i da da Srbija dodatno destabilizuje sadašnju vlast u Crnoj Gori, uz pomoć Mila Đukanovića.\n„Ovo je pokušaj da se vrati ona politika kada su apsolutni vladari, u Srbiji je to Vučić a u Crnoj Gori Đukanović, a koja se svodila na brutalno raspirivanje anticrnogorstva u Beogradu i brutalno raspirivanje antisrpstva u Podgorici. Gledano iz ugla poslovno-političkog partnerstva Vučića i Đukanovića, njima je ova situacija idealna. Mislim da je to jedna netaktična i nemudra politika“, kaže Milivojević.\nA problem miješanja zvaničnika iz Srbije u unutrašnja pitanja Crne Gore režiser Branko Baletić vidi u činjenici da Srbija odbija da se suoči sa realnošću više od 30 godina i dodaje da bi „susret Srbije sa realnošću bio bi veliki tresak koji ne bi mogao proći bez turbulencija, ne samo u Srbiji već i u regionu zbog nagomilanih problema“.\n„Nadam se da zbog ovih zaoštrenih odnosa neće doći do većih sukoba jer sam uvjeren da najveći broj Crnogoraca ne mrzi Srbe i obratno ali neodgovorna politika obje strane doprinosi ovakvoj atmosferi“, dodaje.\nPojačane tenzije između pristalica procrnogorske opozicije, predvođene DPS-om, i podržavalaca vladajućeg prosrpskog DF u kontinuitetu proizvode proteste, sukobe, kao i porast govora mržnje na društvenim mrežama.