Kriminalna odluka srpskih vlastodržaca: Srbija će uzeti kredit da gradi velikoalbanski koridor, autoput Niš-Priština-Tirana\nDo Velike Albanije, o trošku Srbije\nJoš 2005. godine, u nemačkom Bundestagu, prilikom rasprave o "harmonizaciji odnosa na Zapadnom Balkanu", pomenuta je ideja o izgradnji auto-puta koji bi spajao jugoistočnu Srbiju sa Kosovom i Albanijom. Ideja nije bila autentično Nemačka, nego je reč strategiji NATO pakta koja je zacrtana u januaru 2001. godine, kada je u Briselu, prvi put pomenuta mogućnost izgradnje jedne takve saobraćajnice. Razlozi su bili više nego jasni. U pitanju je pravljenje američkog "bezbednosnog koridora" preko centralnog Balkana i pozicioniranje Srbije kao kolonije NATO alijanse. Krajem avgusta 2014. godine, i predsednik Vlade Srbije, Aleksandar Vučić, priznao je da je na početku svog kriminalnog mandata, predlagao bivšoj visokoj predstavnici EU, Ketrin Ešton, da Srbija bude glavni nosilac izgradnju auto-puta Niš-Priština. Reč je o investiciji koja bi koštala blizu milijardu evra (Vučićev "predračun" koji je pomenuo tokom svoje poslednje posete Berlinu, govori o 840 miliona evra).\nIdeju NATO pakta da izgradnja auto-puta Niš-Priština bude deo odgovora na prisustvo ruskih bezbednosnih snaga na jugu Srbije, odlazeći srpski premijer Aleksandar Vučić, odlučio je da ostvari preko leđa svih građana Srbije, tako što će uzeti kredit od evropskih banaka, koji su mu već ponuđeni u tu svrhu. Albanci sa Kosova koji su već uveliko krenuli u kupovinu zemlje uzduž budućeg koridora, a pripreme za izgradnju ove putne deonice koja je deo velikoalbanskog klina koju Amerika hoće da zabije u Srbiju, već su počele. U njima glavnu reč vodi Vučićeva vlada.\nPoslednji čin ove naopake ideje, desiće se kad Srbija uzme već ponuđeni kredit kojim će veći deo auto-puta biti izgrađen. U Briselu je već skovana fraza ("infrastrukturni uslov privrednog razvoja i stabilnosti Zapadnog Balkana"), koja treba da prikrije stvarne razloge izgradnje putne trase Niš-Priština-Tirana-Valona. Ali, Srbija kao glavni nosilac tereta izgradnje ovog auto-puta, još uvek ne zna koliko će on koštati! Procena ukupne vrednosti investicije nije ni na vidiku! Istina, Vučić je o nekim ciframa javno govorio, ali to nije ni izdaleka stvarni trošak.\nProvidno sročena izjava Vučićeve resorne ministarke Zorane Mihajlović, da je "taj autoput je za nas jako važan zato što ćemo ga vezati na takozvani 'Plavi koridor' - Jadransko-jonski autoput koji prolazi kroz Albaniju", govori o tome da je počeo i proces indoktrinacije građana Srbije, koji sve to treba da plate.\nNa poslednjem sastanku ministara spoljnih poslova država regiona, održanog 25. marta ove godine u Prištini, Johanes Han (čovek sa neverovatnom namesničkom titulom "Komesar za dobrosusedstvo i pridruživanje"), ponudio je "dostupnih 100 miliona evra" iz evropskih fondova za izgradnju planirane saobraćajnice. Reč je o novcu koji mora biti povučen ove godine i u pitanju je tek deseti deo vrednosti cele investicije. Znajući da je glavni teret izgradnje buduće saobraćajnice na sebe preuzela Vučićeva vlada, ministar spoljnih poslova lažne države Kosovo, Hašim Tači, imao je puno razloga da se raduje, pa je rekao da "projekat transportne mreže predstavlja konkretan korak saradnje zemalja regiona". Manje diplomatski rečeno: da će Srbija da plati doprinos velioalbanskoj ideji, u koju se auto put Niš-Priština-Tirana-Valona, savršeno uklapa!\nTakozvana Studija o izvodljivosti auto-puta Niš-Priština-Tirana-Valona je u pripremi. Vučićeva vlada se već hvali tom činjenicom. Resorna ministarka kaže da će Studija biti gotova do jeseni. A, rehabilitacija železničke pruge Kraljevo-Rudnica (koja bi spojila Srbe sa severa Kosova i centralnu Srbiju), kao i još dvadeset strateški važnih lokalnih i regionalnih železničkih trasa u Srbiji (koje izgledaju kao sa kraja devetnaestog veka), može da sačeka.\nTreba podsetiti i na to da je Srbija posle Drugog svetskog rata, zbog nametnute ideje "proleterske solidarnosti", demontirala čitave fabrike i prebacivala ih kao pomoć Enver Hodžinoj Albaniji. Za vreme Titove Jugoslavije, udomila je na svojoj teritoriji više od 200 hiljada emigranata iz Albanije, podigla je fabrike i poljoprivredne kombinate u svakom kraju Kosova i Metohije, zaposlila ih, školovala i izgradila svu potrebnu infrastrukturu, uključujući i mrežu puteva. Tako je uzgojila "guju u nedrima", koja se kasnije pretvorila u jezgro separatizma.\nU nastavku svog neurotičnog "nastupa", predložio je i da Srbija finansira rekonstrukciju dve železničke trase (Beograd-Podgorica-Skadar-Tirana) i (Beograd - Bijelo Polje - Peć - Klina - Glogovac - Priština). U oba slučaja, reč je o trasama koje bi pomogle Albancima sa Kosova da "izađu iz sebe" i prostru se po centralnim delovima Srbije, što je i konačni cilj velikoalbanskih planera.\nVučićevo ludilo se tu nije zaustavilo, pa je izašao sa predlogom da se gradi i železnička trasa od Bijelog Polja preko Berana do Peći (gde nikada nije ni postojala pruga!). Prema planovima koje su mu njegovi evroatlanski prijatelji dali da promoviše, na toj relaciji treba da se izgradi 103 kilometra šina, a Srbija bi učestvovala u plaćanju troška dela investicije od oko 850 miliona evra! Zašto bi Srbiji jedan takav trošak trebao, a reč je o saobraćajnicama koje nisu od interesa za razvoj Republike Srbije?\nAlbanska vlast na Kosovu, platila je jednu trasu auto-puta Priština-Tirana, koji je koštala milijardu evra! Ispostavilo se da je u pitanju putna trasa koja je komercijalna dva meseca godišnje. Shvativši valjda da je cena povezivanja "Velike Albanije" preskupa, Tačijeva vlada u Prištini je došla na ideju da iskoristi prisustvo NATO pakta i otrcanu priču o "povezivanju regiona". Vučić je tu došao kao nekakav velikoalbanski menadžer, na koga u početku niko nije računao, ali koji se pokazao najspremnijim da uključi Srbiju u finansiranje saobraćajnica koje će povezati sve Albance, gde god ih ima u zagraničnim područjima, Srbije, Makedonije i Crne Gore.\nDvojica francuskih novinara, Žan Arno Deran i Loran Žeslen, inače vrsni poznavaoci prilika Balkana, objavili su veliki istraživački tekst u francuskom mesečniku "Mond diplomatik", o finansijsko-političkoj i strateškoj pozadini projekta autoputa Tirana - Priština, u kome činjenicama potvrđuju da je reč o projektu koji je dobar za NATO pakt i za realizaciju saobraćajnica neke buduće velikoalbanske države. Uzgred, treba reći i to da albanska vlada na Kosovu nikada nije objavila ugovor o izgradnji ovog autoputa, mada je poznato da trasa izgrađenog autoputa prema Albaniji, košta 25 posto bruto domaćeg proizvoda Kosova! Albanski poreski obveznici sa Kosova koji danas isplaćuju američki kredit za autoput do Tirane, ovu trasu sarkastično zovu "patriotski put". Srpsko iskustvo o "patriotskim projektima", nemerljivo je skuplje, ali će Vučićev nauma da pomogne okupljanju svih Albanaca u jednu državu, dovesti u pitanje dalji opstanak Srbije kao države sa nešto preostale suverenosti.\nInteresantna je i sudbina auto-puta od Prizrena do Merdara, nazvanog „Ibrahim Rugova", po bivšem albanskom političkom vođi. Kada bude potpuno završen, autoput će biti ukupne dužine oko 102 kilometara. Od granice Albanije do Prizrena ima samo 18 kilometara. Dakle, za sat vremena se ovim putem može doći iz Albanije do ulaza u Kuršumliju! Za Srbe od Merdara do Kuršumlije, taj autoput znači samo albanizaciju i iseljavanje. Koliko je Albancima stalo do ove deonice puta, najbolje govori i podatak da je na njemu, tokom dve i po godine, danonoćno radilo 2.500 radnika. Izvođač je, takođe "Behtel", američki konzorcijum koji je gradio i autoput u Albaniji.\nOvog proleća, evropski komesar za dobrosusedstvo i pridruživanje, Johanes Han, organizovaće konferenciju (21. aprila u Briselu), na kojoj će ozvaničiti početak izgradnje auto-puta Niš-Priština-Tirana. Ponudiće i deseti deo potrebnih sredstava iz takozvanih IPA fondova, kao takozvanu "grant investiciju", koju Srbija treba da prihvati. Zvanično, Evropska unija će izdvojiti milijardu evra za putnu mrežu Zapadnog Balkana, ali nije precizirano šta će kome biti namenjeno, koliko toga će Srbija povući u obliku kredita i zajmova a koliko okolne zemlje, a posebno Kosovo čije postojanje kao države Brisel ne osporava.\nNa stolu kod njegovih "psihijatara" u Briselu, nalazi se i njegov projekat nazvan "Inicijativa za slobodniji protok robe do uspostavljanja carinske unije", kojom bi bila obuhvaćena Srbija, Makedonija, Crna Gora, BiH i Albanija. Poseban akcenat je stavljen, naravno, na Albaniju! Na papiru koji je Vučić poslao nadležnima u Briselu, u delu gde obrazlaže njegovu "Inicijativu", piše da je smisao svega "efikasniji i jeftiniji protok robe, uspostavlja se spoljnotrgovinska politika prema trećim zemljama, formiranje Unije mladih Zapadnog Balkana (Unija bi obuhvatala Srbiju (uz obavezno uključivanje mladih Albanaca sa Kosova), Crnu Goru, Hrvatsku, Bosnu i Hercegovinu, Makedoniju, Sloveniju, Albaniju), izgradnja autoputa koji bi omogućio povezivanje Kosova sa Koridorom 10, rekonstrukcija putnog i pružnog koridora Srbija - Crna Gora - Albanija...", i mnogo toga još. Ali, sve sa ciljem da se Albanci izvuku iz izolacije u koju su upali ostvarenjem svojih separatističkih ideja i otimanjem istorijske i državne teritorije Republike Srbije. Tačnije rečeno, Vučić je svojim akcijama već postao deo projekta velikoalbanskog širenja na ostatak Srbije.\nKonačno, građani Srbije moraju znati i to da su posle potpisivanja kapitulacije sa NATO paktom u Briselu, sadašnji srpski vlastodršci, na čelu sa Aleksandrom Vučićem, otvorili vrata daljem porobljavanju ove države i njenih građana. Investicija u auto put Niš-Priština-Tirana, poslednji je signal da se pruži otpor ogoljenom nasilju zapadnih okupatora. U protivnom, Srbija će biti naterana da napravi, ne samo puteve i pruge, nego i nove gradove na teritoriji buduće Velike Albanije.\nUprkos tome što je priznala samoproglašeno albansko Kosovo, Crna Gora je odbila da uđe u avanturu pravljenja tunela ispod planine Čakor (na čijim vrhovima, kojim ide stari put Murino-Čakor-Peć, je međudržavna granica). Postoje najmanje dva jaka razloga za takvu odluku: reč je o tunelu kojim bi Albanci sa Kosova izašli na severoistok Crne Gore, gde bi ubrzo došlo do demografske promene u korist Albanaca, i drugo, cena tog projekta višestruko bi prevazišla njegovu isplativost.


Nezgoda u Jagodini: Devojčici petarda otkinula šaku, prebačena u bolnicu | Bez Cenzure\nHome\tU fokusu\tNezgoda u Jagodini: Devojčici petarda otkinula šaku, prebačena u bolnicu\nNezgoda u Jagodini: Devojčici petarda otkinula šaku, prebačena u bolnicu\nby jelena 19 decembra, 2021\n19 decembra, 2021 236 views\nNesreća se dogodila danas popodne, a nije poznato koja vrsta pirhotehničkih sredstava je prouzrokovala ovakvu povredu.\nPrema prvim informacijama, eksplozija je bila toliko jaka da je devojčica ostala bez šake.\nPosle intervencije službe Hitne pomoći u Jagodini dete je upućeno na dalje medicinsko zbrinjavanje u Univerzitetsku dečju kliniku u Tiršovoj.\nUprkos apelima nadležnih, policije i lekara, iz godine u godinu se dešavaju ovakve nesreće, zbog nestručnog rukovanja pirotehnikom, ali i preprodaje petardi na crnom tržištu bez odgovarajuće provere i sertifikata. Skoro isključivo stradaju deca i mladi, a najčešće su povrede ruku, koje uključuju i amputaciju prstiju ili cele šake i to obično one kojom se deca služe, kao i povrede očiju.\nPolicija spasila Novosađanina koji je pretio da će se ubiti


Patronažne sestre su velika pomoć majkama - Roditelj Portal\nHome Beba Patronažne sestre su velika pomoć majkama\nPatronažne sestre su velika pomoć majkama\nOva sluzba na vreme dobija izveštaj iz porodilišta koja porodilja odlazi kuci sa detetom, i njenu adresu boravka.\nRoditeljstvo je veština koja se uci na delu, a koliko je komplikovana najviše se oseti onog dana kada tek rodjena beba stigne kuci.\nIako tokom boravka u bolnici mlade majke dobiju savete kako da hrane i previjaju, kupaju i neguju, kada izadju iz porodilišta najcešce nastupa panika.\nSrecom, da bi ovi prvi dani bili lakši a roditelji stekli sigurnost u „rukovanju“ sa bebom pomazu patronazne sestre.\nOna vec prvog dana posle izlaska iz porodilišta, dolazi u posetu. Ova sluzba na vreme dobija izveštaj iz porodilišta koja porodilja odlazi kuci sa detetom, i njenu adresu boravka.\n– U Beogradu ima pet porodilišta iz kojih svaki dan u proseku izadje oko 45-50 beba i usplahirenih mama – objašnjava Andjelka Kotevic, viša medicinska sestra i šef sluzbe „Halo beba“. – Upravo informacije o otpustu majke i bebe iz porodilišta stizu u naš servis, a mi ih dalje upucujemo nadleznim patronaznim sluzbama. Naša dezurna patronazna sestra istog dana kada majka i beba dodju kuci poziva porodicu, proverava adresu na kojoj ce boraviti i najavljuje posetu za sutradan. Takodje, pruza informacije porodici da ovo besplatno telefonsko savetovalište radi 24 sata.\nPrema postojecim propisima porodilja i beba imaju pravo na pet poseta patronazne sestre, a ukoliko postoji rizik po zdravlje mame ili bebe i na još dve posete. Rad sa porodicom patronazna sestra odredjuje prema prioritetima porodice. To podrazumeva i rano otkrivanje eventualnog fizickog, mentalnog i emocionalnog poremecaja u razvoju deteta.\n– Patronazna sestra uci roditelje kako da okupaju ili prebrišu bebu u danima kada se ne kupa, koja gardaroba je adekvatna, kako obraditi pupcanu ranu, kako pravilno postaviti bebu na dojku, kako je nakon obroka podici da podrigne – naglašava naša sagovornica. – Takodje pruza i informacije kako treba masirati bebu, odrzavati higijenu pelenske regije, ocistiti nos, oci, odseci noktice, kada moze da se vodi u šetnju, kada rodbina moze da dodje u posetu…\nOdojce (beba starija od mesec dana), prema postojecim pravilnicima, ima pravo na jednu prvu i jednu ponovnu posetu patronazne sestre, a ako postoji neki rizik imaju pravo na ukupno cetiri posete. Dete posle prvog rodjendana, do druge godine, ima pravo na jednu posetu, kao i na jednu u cetvrtoj godini. Po nalogu pedijatra, posete mogu da se produzavaju, u skladu sa potrebama.\nPoseta i trudnicama\nPatronazne sestre pomazu i trudnicama. U ovom periodu one ih uce da ovladaju veštinama koje su vezane za kompletnu negu trudnice, pripremu za porodjaj, dojenje… Ova edukacija se obavlja od sedmog do devetog meseca trudnoce kroz organizovani grupni rad u školama za roditeljstvo. – Trudnica ima pravo i na posetu patronazne sestre u porodici – kaze Andjelka Kotevic iz sluzbe „Halo beba“. – Ova poseta omogucava i upoznavanje trudnice i patronazne sestre, ali i otklanjanje rizika za zdravlje ako postoji.


U Frankfutru nemačko-srpski poslovni forum\nTo je dogovoreno na današnjem sastanku predsednika PKS Marka Čadeža sa predstavnicima Privredne komore Frankfurta.\nNa sastanku je ocenjeno da će ekonomski forum “Hesen-Srbija biti dobra prilika da se vodećim kompanijama pokrajine Hesen predstave ekonomski potencijal Srbije, uslovi poslovanja i investiranja.\n“To je i velika šansa za srpske firme da se povežu sa nemačkim kompanijama i razmotre mogućnosti poslovne saradnje kroz investicije, konkretne kooperacije i uključivanje u njihov lanac dobavljača”, rekao je Čadež.\nOn je o učešću na poslovnom forumu predstavnika nemačkih finansijskih institucija razgovarao sa izvršnim direktorom Dojče banke za centralnu i istočnu Evropu Peterom Tilsom (Peter Tils) i predsednikom Upravnog odbora Prokredit banke iz Frankfurta Kristofom Frajtagom (Christof Frytag).\nČadež se sastao i sa Olafom Holcgrefeom (Olaf Holzgrefe), šefom sektora za odnose sa inostranstvom, iz nemačkog Udruženja za nabavku i logistiku (BME) koje okuplja 9.000 firmi, sa kojim je razmotrio mogućnosti granskog povezivanja članova te asocijacije i kompanija iz Srbije, u cilju pronalaženja novih dobavljača.\nKako je saopštila PKS, današnji razgovori u Frankfurtu deo su konkretizacije jučerašnjih dogovora u Berlinu gde je Čadež o daljim koracima u realizaciji bilateralnih i regionalnih inicijativa razgovarao sa predstavnicima kabineta nemačke kancelarke Angele Merkel i ministarstava za spoljne poslove, za privredu i energetiku i za privrednu saradnju i razvoj, kao i Udruženja industrijskih i trgovinskih komora Nemačke.\nIstaknuto je da su nemačke institucije i poslovna zajednica tokom dvodnevne posete predsednika PKS Nemačkoj iskazale veliku spremnost da nastave sa podrškom održivom razvoju i rastu srpske ekonomije, kao i inicijativama za jače infrastrukturno i poslovno povezivanje Zapadnog Balkana.\nSa predsednikom PKS Čadežom u poseti Berlinu bio je i predsednik Privredne komore Kosova Safet Grdžaliju.


Lider Hamasa: Nema povlačenja pred izraelskim vojnicima - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Lider Hamasa: Nema povlačenja pred izraelskim vojnicima\nFoto: EPA-EFE/MOHAMMED SABER /arhiva\nVođa Hamasa Ismail Hanije izjavio je večeras da se ekstremističke organiazcije u pojasu Gaze neće povući suočene sa napadima izraelske vojske, upozorivši da njihovi borci još nisu upotrebili svu silu koja im je na raspolaganju.\nOn je to rekao na skupu kojem je prisustvovalo stotine ljudi u Kataru.\nHanije je ocenio da je „otpor je najkraći put do Jerusalima“, naglasivši da Palestinci neće prihvatiti ništa manje od palestinske države sa Jerusalimom kao glavnim gradom.\n„Cionistički neprijatelj je udario na Gazu, sravnio sa zemljom kule i počinio masakre“, misleći da će to navesti ekstremističke organizacije na povlačenje, rekao je vodja Hamasa, upozorivši da će se otpor pojačati ako izraelski napadi eskaliraju.\nOn je takodje rekao da se Hamas neće povući uprkos činjenici što je Gaza pod blokadom skoro 15 godina.\n2 reagovanja na “Lider Hamasa: Nema povlačenja pred izraelskim vojnicima”\n16. maja 2021. u 03.55\nTačno treba nekoliko asteroida veličine Menhetna da nas spizdi i izbriše zemlju sa lica svemira.\n16. maja 2021. u 04.28\nNikad nije ni bilo povlacenja, zato sve to traje decenijama.\nKultura • danas 12:45\nKonkurs za predstavljanje Srbije na Pesmi Evrovizije u Italiji otvoren do decembra


"Indonezija se nada brzom ulasku Srbije u EU" - Nova Borba\n"Indonezija se nada brzom ulasku Srbije u EU"\nPredsednik Srbije Tomislav Nikolić sastao se danas u Džakarti sa predsednikom Predstavničkog doma Republike Indonezije Adeom Komarudinom, koji je tom prilikom istakao da se nada brzom ulasku Srbije u Evropsku uniju.\nOn je rekao da temelj prijateljstva dve zemlje, postavljen u vreme Nesvrstanih, treba da bude osnov za učvršćivanje tesne i intenzivne saradnje.\nPodsetio je da je grupa srpsko-indonežanskog prijateljstva uspostavljena kako bi se gradilo prijateljstvo dva parlamenta, ali i dve države, naglasio je Ade Komarudin.\n„Mi ćemo učiniti sve što je u našoj moći da se ojačaju bilateralni odnosi i vaša poseta, predsedniče Nikoliću, veoma je važna za korak napred“, rekao je predsednik Predstavničkog doma Indonezije.\nOn je dodao da ta zemlja podržava evropski put Srbije: „Nadam se vašem brzom ulasku u EU i da će Indonezija na taj način dobiti još jednog saveznika, na koga može da računa“, podvukao je Ade Komarudin.\nPredsednik Nikolić je rekao da Srbija ispunjava uslove za punopravno članstvo, međutim, sama Evropska Unija se suočava sa velikim problemima, kao što je kriza proširenja i migrantska kriza.\n„Brojni evropski lideri su se suočili sa padom popularnosti, zato što su želeli da se drže zajedničkih principa i standarda“.\nSa svoje strane, Srbija veoma efikasno sprovodi reforme i stabilizuje finansije, tako da dobija brojne pohvale i od evropskih institucija i od MMF-a i Svetske banke.\n„Mi smo posvećeni obnavljanju starih prijateljstava i veoma nam je važno prijateljstvo sa Indonezijom. Mi ćemo nastaviti da vam pružamo podršku i na bilateralnom i na međunarodnom planu“, podvukao je predsednik Nikolić.\nPredsednik Srbije je rekao da je prijateljstvo koje su dve zemlje uspostavile pre 58 godina, sada obnovljeno, te dodao da će ekonomija biti oblast u kojoj ima najviše prostora za unapređenje bilateralnih odnosa.


Jedino se u Rožajama više rađa nego što umire - Osvrt.me\nnedelja, 25 aprila, 2021\nZbog Ramazana platio sve dugove svojih sugrađana\nNaslovna Vijesti Društvo Jedino se u Rožajama više rađa nego što umire\n“Bijela kuga u sjevernim opštinama vlada, jer se u sredini gdje je prosječna plata 300 eura ne može planirati porodica. To nije dovoljno da jedna osoba preživi i ima valjane uslove za život, a kamoli četvoročlana familija. I traganje za boljim životom pod tim uslovima je sasvim opravdano i legitimno. Da bi broj stanovnika sjevera i Crne Gore rastao, svaka porodica mora da ima bar troje djece! Kod nas se na to gleda kao na stvaranje sirotinje, a ne na stvaranje porodice”, navodi Pavićević.\nPrethodni tekstĐukanović sa unukom\nDruštvo Osvrt portal - 25. aprila 2021. 0\nSjever Crne Gore više je nego ikad suočen sa izumiranjem, pokazuju to posljednji podaci Monstata, prema kojima je prirodni priraštaj u toj...\nIzdvojene vijesti Osvrt portal - 24. aprila 2021. 0\nGrađani Podgorice danas su bili u prilici da vide predsjednika Crne Gore Mila Đukanovića u sasvim drugoj ulozi. Predsjednik...\nDruštvo Osvrt portal - 24. aprila 2021. 0\nNevjerovatna priča iz Bara obišla je čitav region nakon što je objelodanjeno da je jedan nepoznati donator, porijeklom iz Crne Gore, svojim...


"DOJČE VELE": "Velika Albanija je OPASNA IDEJA, zasad su priče o ujedinjenju samo PUSTI SNOVI" | DNEVNE\n“DOJČE VELE”: “Velika Albanija je OPASNA IDEJA, zasad su priče o ujedinjenju samo PUSTI SNOVI”\nPriče o ujedinjenju Albanaca samo su pusti snovi koji se oživljavaju uvek kada albanski političari požele da glume patriote, kažu međunarodni posmatrači za “Dojče vele”.\nMeđunarodni posmatrači ne veruju da će Albanci pokušati da ujedine svoje teritorije ni nasilnim niti diplomatskim putem. Prema njihovom mišljenju, verovatnije je da su provokativne izjave iz Tirane i Prištine samo svojevrsni politički blef uoči ovogodišnjih izbora na Kosovu i u Albaniji. Pretnja da će granice biti promenjene verovatnije služi kao pritisak na Evropsku uniju da načini ustupke državama sa dominantnim albanskim stanovništvom, piše “Dojče vele”.\nPriče o ujedinjenju samo su “pusti snovi”, tvrdi Frederik Veslej, viši saradnik u trustu mozgova Evropski savet za međunarodne odnose. Ipak, dodaje, takve izjave veoma su korisne, kako za albanske, tako i za nealbanske političare kada treba da ujedine svoje birače.\nNedavne izjave premijera Albanije Edija Rame i predsednika Kosova Hašima Tačija “ne bi trebalo uzimati preterano ozbiljno”, ocenjuje Erdoan Šipoli sa kosovskog univerziteta Džordžtaun.


BalkanMagazin :: Trampove carine na kinesku robu plaća američki strana\nponedeljak, 02. decembar 2019 01:24\nFED: Dodatni troškovi od 40 milijardi dolara pali na leđa američkih firmi - kupaca kineske robe i krajnjih potrošača\n(Kontejnerski brod sa kontejnerima iz Kine, "Maersk Emerald" iskrcava se u luci Oakland u Kaliforniji)\nKada je administracija predsednika Donalda Trampa lane uvodila carine na kineski uvoz tvrdila je da će te dodatne troškove snositi kineska strana. Da se cene kineskih proizvoda ne bi menjale ni posle uvođenja carina od 25 posto morale bi, dakle, kineske firme da snize cene ali one to gotovo ili uopšte ne čine u odnosu na svoje američke kupce.\nU praksi to znači, prema studiji FED (Federalne rezerve-praktično američka centralna banka) da dodatni troškovi zbog carina - koji, procenjuje se, iznose oko 40 milijardi dolara - padaju na leđa američkih firmi kupaca kineske robe i, konačno, američkih potrošača.\nZbog američko-kineskog carinskog rata, američka carina povećava cenu kineske robe odmah po ulasku u zemlju za 25 procenata. Ako bi kineske firme htele da apsorbuju ove troškove morale bi da snize svoj cene za bar 20 posto, da bi bile na nivou koji američkim proizvođačima i trgovini na veliko i malo omogućava da održe stabilnim svoje cene i profite. To se, međutim, prema ovoj studiji, kako prenosi AP, ne događa.\nPrema podacima o američkom uvozu od juna 2018. do septembra 2019. uvozne cene su pale za samo dva posto. To je, inače, prema ovoj studiji, na nivou opšteg pada cena u nizu zemalja usled usporavanja rasta svetske trgovine.\n"Stabilnost cena kineske robe pokazuje da carine moraju platiti američke firme i potrošači", ističe se u ovoj studiji koja, međutim, ne procenjuje kako su ovi troškovi podeljeni između trgovinskih firmi i finalnih potrošača, tj da li se smanjuju profiti američkih prodavaca kineske robe ili se povećavaju cene u trgovinama.\nIstraživači su utvrdili da i kineska strana u izvesnoj meri oseća uticaj povećanih američkih carina. Udeo Kine u američkom uvozu mašina i električnih uređaja snizio se od 2017. za dva posto, a u uvozu elektronike za čak šest posto. To učešće preuzeli su u pogledu mašinskih uređaja Evropa i Japan, a u slučaju elektronike i električnih uredjaja Malezija, Južna Koreja, Tajvan i Vijetnam.


G20: Cilj je ravnomeran rast i pouzdan izlazak iz krize\nMinistri finansija Grupe 20 potvrdili su u petak da je njihov cilj ravnomeran rast i obavezali se da će svaki pojedinačno izraditi strategiju pouzdanog izlaska iz krize, navodi se u zajedničkom saopštenju objavljenom nakon sastanka u Vašingtonu.\n"Mi, ministri finansija i guverneri centralnih banaka Grupe 20, sastali smo se u Vašingtonu kako bismo osigurali svetski ekonomski oporavak i tranziciju ka jakom, dugotrajnom i ravnomernom rastu", navodi se u saopštenju.\nOko istog cilja o ravnomernom rastu založili su se i šefovi država i vlada tokom samita G20 koji je održan u septembru u Pitsburgu.\nPrema oceni ministara, neke zemlje moraju da ulože napore da nastave sa politikom oporavka, ali svi moraju ustanoviti plan izlaska iz krize koji sadrži vanredne mere podrške privredi.\nMinistri su izmedju ostalog zatražili od Medjunarodnog monetarnog fonda da nastave svoj posao na oporezivanju finansijskog sektora.


► Uručenjem nagrada zatvoren Leskovački festival filmske režije LIFFE\nFoto: Beta /Agencija KomunikAr\nMinutom ćutanja publika je odala počast reditelju Goranu Paskaljeviću, ovogodišnjem laureatu nagrade "Živojin Žika Pavlović" koji je preminuo 25. septembra, saopštili su organizatori.\n"Na Akademiji sam se najviše družio sa rediteljima. Možda su oni to tumačili kao da bih ja igrao u njihovim filmovima, što i jesam, ali je mene zanimalo kako oni dolaze do celog ovog procesa", rekao je Kičić.\nReditelj Srdan Golubović, dobitnik Gran prija "Živojin Žika Pavlović" za režiju filma "Otac", rekao je da je nagrada značajna jer nosi ime po Pavloviću, koji je bio njegov profesor, na čemu mu zavide kolege iz regiona.\n"I treba da zavide", rekao je Golubović i zahvalio takođe svom bivšem profesoru, mentoru, reditelju i umetničkom direktoru festivala Darku Bajiću koji mu je, kako je rekao, dao priliku da s njim radi, sarađuje i da uči od njega.\n"Istu tu ljubav, strast i energiju Darko je preneo na ovaj divan festival. Zbog toga ga danas svi mi koji se bavimo režijom smatramo dragocenim mestom", zaključio je on.\nDruga i treća nagrada "Živojin Žika Pavlović" za režiju uručena je Mladenu Đorđeviću i Marku Đorđeviću, dok je slovenački reditelj Matjaž Ivanišin nagrađen u kategoriji Nezavisni film.


Početak/Ekonomija/Radnici razočarani vestima sa protesta, ništa još od sastanka u Vladi\nNiške Vesti11. februara 2022.\nRadnici nekadašnjih niških industrijskih giganata koji imaju potraživanja za zaostale plate razočarani su otišli sa današnjeg protesta ispred Gradske kuće jer se ispostavilo da njihovi predstavnici nisu bili na sastanku u Vladi Srbije, kao što im je to bilo obećano.\nRadnici su podsetili da im je gradonačelnica Niša Dragana Sotirovski pre dve nedelje obećala da će sastanak u Vladi Srbije na temu zaostalih plata biti održan u roku od 10 dana.\nJedan od tridesetak okupljenih radnika, Goran Stojanović rekao je da protesti ispred Gradske kuće više nemaju nikakvog smisla i da je potrebno da se jednom za svagda stavi tačka na problem isplate zaostalih zarada.\n„Moj predlog je da se organizujemo i odemo u Vladu kako bi nam tamo rekli da li za nas ima para ili nema. Da ne dolazimo više uzalud ispred Gradske kuće“, izjavio je Stojanović.\nPredstavnik radnika Radosav Spajić rekao je da su dobili novo obećanje za sastanak u Vladi Srbije i ta bi do tog sastanka trebalo da dođe oko 21. februara, na šta su okupljeni burno negodovali.\nOn je rekao da se pre dva dana čuo sa gradonačelnicom Draganom Sotirovski i da ga je ona obavestila o novom terminu sastanka i o tome da će poći sa radnicima u Beograd na taj sastanak.\n„Gradonačelnica je rekla da su iz Centra za socijalni rad uzeli spiskove sa imenima radnika koji imaju neisplaćene zarade, a ovih dana će uzeti spiskove iz suda. Što se sastanka tiče, inisistirao sam da ugovori sastanak ne samo sa premijerkom Anom Brnabić već i sa predsednikom Aleksandrom Vučićem. Ona je rekla da Ana Brnabić ili ona ili bilo ko drugi ne može u ovoj državi da uradi ništa za šta neće pitati predsednika države“, izjavio je Spajić.\nKako je kazao, radnici očekuju da će rukovodstvo naše zemlje shvatiti da sa problemom zaostalih plata ne mogu više da rade kao što su radili.\n„Imaju presude iz Strazbura koje su obavezujuće, a imamo i izvršne presude naših sudova. Vlada Srbije mora da to ispoštuje. Pored toga pitamo se, da li smo mi država u državi? U Vojvodini radnicima Privredni sudovi priznaju dugovanja i odmah im se plate isplaćuju“, rekao je Spajić.\nOn je najavio da će se zaposleni i narednog petka okupiti ispred Gradske kuće.\nProtest radnici Vlada Srbije\n11. februara 2022. u 20:19\nTreba isplatiti radnike poceloj srbiji a ne samo u vojvodini jer hoce glasove za izbore inama u prokuplju duguje da isplati milan toplica tulare i pored sudskog resenja ali ovo je sramota da se sudsko resenje ne vazi gde je tu vladavina prava a ne da neko me da a nekom nista


Tokom dugog niza godina poslovanja, kompanija Mercator-S dobila je mnogobrojne značajne nagrade i priznanja za svoj rad.\n„Čuvarkuća“ srpske privrede\nŽig „Čuvarkuća“ predstavlja potvrdu domaćeg porekla i vrhunskog kvaliteta proizvoda koje dodeljuje Privredna komora Srbije. Kompanija Mercator-S ponosni je nosilac čak 111 „Čuvarkuće“ koje je osvojio naš prepoznatljiv i uspešan brend „Ukusi moga kraja“.\nOsvojili smo čak tri „Kaktusa“\nStručni žiri nacionalnog Festivala integrisanih komunikacija prepoznao je vrednost i kvalitet naših marketing kampanja. Tako smo 2016. godine dobili „Kaktus“ nagradu za najbolju content kampanju – „IDEA voće i povrće“, 2018. godine za BTL kampanju „IDEA Dorćol“, a 2020. godine za kampanju „Verujemo u ideju – Novi Sad 2020“.\nThe most innovative retail chain\nNaša IDEA dobitnik je nagrade The most innovative retail chain u okviru Hot Spot Ecommerce Awards 2021, u organizaciji e-commerce Asocijacije Srbije. Pobednike je biralo stanovništvo Srbije, kao i stručni žiri sačinjen od sedam eminentnih članova. Ponosni smo na našu IDEA Online prodavnicu, na ulogu koju je imala u vreme pandemije i imamo velika očekivanja u ovom segmentu rasta u budućnosti.\nJEDINA FAMILY FRIENDLY TRGOVAČKA KOMPANIJA U SRBIJI\nNakon sprovedene evaluacije korporativne politike kojom je kompanija poboljšala rad i iskustvo zaposlenih, TMS CEE je, prema sertifikacionoj šemi „Ekvilib“ Instituta iz Slovenije, dodelio našoj kompaniji Family Friendly Enterprise sertifikat, kojim je Mercator-S postao jedini trgovinski lanac u Srbiji koji je dobio ovo važno priznanje.\nEMPPLE NAGRADA ZA MERCATOR-S HR TIM\nU petak 1. oktobra održavao se Empple, prvi employer branding festival u Srbiji koji promoviše i podstiče zdrave employer branding prakse, u cilju kreiranja boljeg ekosistema zapošljavanja i percepcije employer branding-a kao struke koja ima relevantan doprinos biznisu. Naša kampanja „Kaži, jer se važi!“ je na tom događaju osvojila nagradu za najbolji projekat za engagement zaposlenih 2021.\nSensaloves nagrada za IDEA Organic\nNa festivalu Sensa Piazzetta sreće, IDEA Organic dobila je „Sensaloves“ priznanje u kategoriji Organic – zdravi proizvodi organskog porekla – You are what you eat. Ova nagrada je svojevrsna potvrda IDEA Organic filozofije, da organska hrana predstavlja životni koncept koji se zasniva na stvaranju boljeg života kroz izbor kvalitetnih, organskih namirnica.\n„Heroj Beograda“ u našim redovima\nZbog nesebičnog doprinosa organizaciji akcije pakovanja paketa pomoći za više od 180.000 najstarijih Beograđana, naš kolega Sava Kolundžić zaslužno je dobio nagradu „Heroj Beograda“.\nPlaketa od Ministarstva odbrane\nTrud i rad koji smo pokazali tokom borbe sa virusom Covid-19, a koji se ogleda u doniranju sredstava i pružanju podrške Ministarstvu odbrane i Vojsci Srbije, potvrđen je plaketom koju je naša kompanija dobila od strane Ministarstva odbrane, na ceremoniji svečanog uručivanja vojnih priznanja i zahvalnica.\nPriznanje Superbrands dve godine za redom\nSuperbrands priznanje dodeljuje se najuspešnijim kompanijama koje posluju u Srbiji i predstavlja potvrdu kvaliteta, postignutog uspeha i poverenja korisnika usluga. Kompanija Mercator-S dva puta je dobila ovo prestižno priznanje (2015/2016. i 2017/2018. godine) čime je prepoznata i potvrđena kao uspešna i kvalitetna kompanija na srpskom tržištu.\nŽig „Zaštićen potrošač“ za brigu o klijentima\nRepublička unija potrošača dodelila nam je sertifikat „Zaštićeni potrošač“ kao potvrdu najvišeg nivoa kvaliteta usluga koje pružamo u našim Mercator-S objektima. Ovaj žig predstavlja garanciju da naša kompanija kontinuirano unapređuje i vodi brigu o potrošačima i ispunjava zahteve sertifikovanih međunarodnih standarda ISO 9001, 13001, 10002 i HACCP sistema.\nGrand Prix na Disrupt konkursu\nHrabri Deda Mrazovi iz Gorske službe spasavanja Srbije deci u Tiršovoj poklonili su paketiće, a cela ideja IDEA Karavana nagrađena je sa dva priznanja. Prvu nagradu IDEA Karavan je svojio u kategoriji „Trgovina”, podkategorija „Komunikacije”, a druga nagrada „Grand Prix”, kao projekat koji je osvojio najviše glasova žirija.


Privatni fondovi zaradili i za sebe i za penzionere | Novosadski informativni portal 021\nOvakav rezultat ne samo da je rekordan za njih već je i najbolji u istraživanju koje je sproveo OECD, Organizacija za ekonomsku saradnju i razvoj među 80 zemalja članica i nečlanica. S obzirom na to da su članice OECD-a neke od najrazvijenijih ekonomija, pomenuti rezultat je još bolji, piše Politika.\nDobrovoljni privatni penzijski fondovi su jedan od mogućih vidova štednje za penziju. Doprinos u fondove uplaćuju ili sami građani koju mogu biti i nezaposleni ili poslodavac u ime i za račun zaposlenog. Svaki fond ima donju granicu za doprinose, iznos uplate precizira se ugovorom o članstvu, a obično se radi o mesečnim uplatama. Uplata penzijskog doprinosa u dobrovoljne penzijske fondove iz sredstava poslodavca oslobađa se plaćanja poreza na dohodak građana i doprinosa za obavezno socijalno osiguranje do iznosa od 5.500 dinara po zaposlenom mesečno.\nU 2006. godini, kada su dobrovoljni penzijski fondovi započeli poslovanje, poreska olakšica je iznosila 3.000 dinara i od tada se vrši usklađivanje tog iznosa s visinom inflacije u prethodnoj godini. Zbog toga je uobičajeno da se članovi fondova, pri opredeljivanju za visinu mesečnih uplata u penzijske fondove, rukovode utvrđenom visinom neoporezivog iznosa, pa i prosečan iznos mesečnog doprinosa po članu fonda kontinuirano raste od osnivanja dobrovoljnih penzijskih fondova.\nĐenerali društvo za upravljanje dobrovoljnim penzijskim fondovima upravlja fondovima Đenerali Bejzik i Đenerali Indeks. Bejzik je, na primer, prošle godine ostvario prinos od čak 19 odsto. Nataša Marjanović, članica Izvršnog odbora Đenerali Osiguranja kaže da je imovina fondova u konstantnom porastu i da je ova vrsta štednje potreba, a ne luksuz, posebno imajući u vidu situaciju sa javnim penzionim sistemom.\n"Od početka poslovanja svim članovima preporučujemo da malim uplatama u dugom vremenskom periodu obezbede svoje prihode za penziju. Na primer, član fonda koji je od 2006. godine počeo da uplaćuje maksimalni neoporezivi iznos i kojem je poslodavac uplaćivao isti iznos, danas na svom ličnom računu ima 1,7 miliona dinara, što je gotovo 14.000 evra. Članovi koji su odmah prepoznali neophodnost i prednosti štednje u dobrovoljnom penzijskom fondu sada imaju veću ušteđevinu nego što su očekivali. Uz stabilan kurs i nisku inflaciju, naši članovi imaju i visoke realne ostvarene prinose", kaže Nataša Marjanović.\nSnežana Ristanović, direktorka Društva za upravljanje dobrovoljnim penzijskim fondom "Rajfajzen future", ukazuje na sve veću ulogu ovih finansijskih institucija za obezbeđivanje budućih penzija zaposlenih i drugoročno održivih i sigurnih penzijskih sistema. To je posebno važno za zemlje u kojima se granica za odlazak u regularnu, državnu penziju stalno pomera naviše, dok se istovremeno procenat starijeg stanovništva u ukupnoj populaciji povećava. "Srpski dobrovoljni penzijski fondovi, sa ostvarenim realnim prinosom od 13,5 odsto su ostvarili najbolji rezultat u 2015. godini, na nivou svih privatnih penzijskih fondova koji posluju u zemljama članicama OECD i zemljama koje nisu članice ove organizacije", kaže Ristanovićeva.


Zakazivanje sjednice Skupštine Kantona Sarajevo - Istinomjer\nNakon što se predsjedavajuća Skupštine Kantona Sarajevo, Ana Babić oglušila na zahtjev za sazivanje sjednice kantonalnog organa zakonodavne vlasti, zamjenik predsjedavajuće Sejo Bukva, na inicijativu SDP-a, sazvao je za 5. septembar sjednicu Skupštine KS.\nZastupnici u Skupštini Kantona Sarajevo, Edin Forto (NS) i Segmedina Srna-Bajramović (SDP) su još u julu tražili zakazivanje sjednica na kojoj bi se raspravljalo o finansijskim izvještajima javnih preduzeća u Kantonu Sarajevo, te su još tada izrazili zabrinutost i sumnju da će ista biti prolongirana s obzirom da vladajuća koalicija ne želi da opozicija vidi izvještaje jer bi isti mogli dovesti do dodatnih problema.\nPravljenje fiktivnih klubova kako bi se kontrolisao Kolegij je dokaz da su stranke na vlasti spremne uraditi sve da bi po svaku cijenu kontrolisali resurse KS-a u predizbornoj kampanji.”\nSegmedina Srna-Bajramović, 17.07.2018.\nU zahtjevu koji je prije nekoliko dana upućen zamjeniku predsjedavajuće, a koji potpisuju SDP-ovi zastupnici Segmedina Srna-Bajramović i Slaviša Šućur, navodi se da su primorani obratiti se Bukvi s obzirom na to da se predsjedavajuća Ana Babić u potpunosti oglušila na zahtjeve za održavanje sjednice Skupštine Kantona Sarajevo.\nZajednički smo više puta svjedočili sjednicama kolegija na kojim se različitim poslovničkim manipulacijama od SDA svjesno pokušavalo opstruisati razmatranje važnih izvještaja od interesa za građane Kantona Sarajevo, što nas je dovelo u situaciju da zakonodavni organ ne zasjeda već više od tri mjeseca. Mi smo kao opozicija od samog početka imali vrlo jasan stav, a to je da Skupština KS treba da zasjeda stalno po svim pitanjima koja su pristigla iz vlade, bez bilo koje vrste selekcije tačaka po pitanju političke (ne)prihvatljivosti kakvu SDA promoviše mjesecima. Javnost podsjećamo da je cijeli problem nastao onog trenutka kada vlast koju predvodi SDA nije uspjela s dnevnog reda ranije zakazane sjednice skinuti izvještaje o finansijskom poslovanju i radu javnih preduzeća i ustanova u Kantonu Sarajevo. Tada je dva puta prekidana sjednica kolegija i najavljena i zakazana sjednica više nikada nije održana čime i ovaj zakonodavni organ ušao u ozbiljnu institucionalnu krizu u kojoj se Parlament Federacije BiH već godinama nalazi. “\nSegmedina Srna-Bajramović i Slaviša Šućur, 10.08.2018.\nS obzirom na višemjesečne napore i insistiranja na zakazivanju sjednice Skupštine Kantona Sarajevo, a i činjenice da je isti doveo do datuma održavanja sjednice, Istinomjer zalaganja SDP-a, te zastupnice Segmedine Srne-Bajramović ocjenjuje dosljednim.


VUČIĆ POKAZAO DOKUMENTA: Ovo su potpisi za Rio Tinto\nAutor: Glas javnosti 01.12.2021. u 18:32\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić na vanrednoj konferenciji za novinare govorio je o Rio Tintu i pokazao je dokumenta.\n"Važno je da vam pročitam apsolutno sve i svaki dokument. Prvi dokument koji se tiče Rio Tinta se tiče svih građana. 2004. godine Ministarstvo rudarstva donosi rešenje, kojim se preduzeću Rio Sava eksplorejšn (Rio Sava Exploration) iz Beograda dozvoljava istraživanje u Loznici. Dokument broj dva, iz 2005. kada su proširene granice istražnog prostora. Svi znate ko je tada bio na vlasti".\n"Drugi dokument 17.1. 2005. odobrava se istraživanje u okviru proširenih granica".\n"Treći dokument 26.9.2005. odobrava se izvođenje geoloških istraživanja na teritoriji opštine Loznica".\n"Četvrti dokiment 15.1.2007. odobravaju se nova istražna polja".\n"Peti dokument 4.1.2008. nastavak geoloških istraživanja na još devet polja"\n"Šesti dokument 28.8.2008. odobrava se dodatna istraživanja".\n"Sedmi 15.9.2009. Novih osam istražnih tačaka".\n"Osmi 14.4.2011. nove istražne tačke".\n"Dolazimo sada do ključnog dokumenta, dokumenta broj 9, on je donet 1. februara 2012. godine i njime se odobrava izvođenje radova da se bor i litijum ispituju u Jadru, u ležištima velikih obima. Tada su na vlasti bili i Đilas, i Tadić, i Jeremić, i Zelenović i svi koji nam drže pridike. Ovo je jedini dokument koji dozvoljava bušotine i kopanja na teritoriji Srbije".\n"Stav dva kaže: Memorandum odražava stavove i namere strana da sarađuju, izražene u dobroj veri, ali bez stvaranja obaveza. Izvolite citat. Sve se vidi".\n"Vlada Srbije je 18.8.2021. donela rešenje o ispitivanju i proceni rudarskih iskopavanja na životnu sredinu. . Godinu i dva ili tri meseca ćemo čekati studiju o uticaju na životnu sredinu pre nego što izađemo pred građane".\n"Ljudi treba da znaju da smo za putnu infrastrukturu tog kraja izdvojili 14-15 miliona evra. Da budem sasvim iskren, među onima koji su dali donacije je i Rio Tinto".\nPredsednik je najavio da će posetiti mesta u tom kraju kako bi razgovarao sa građanima.\nAleksandar VučićRio TintoPredsednik Srbije Aleksandar Vučić


Vlada odlučila: Jeremić kandidat za naslednika Ban Kimuna! ~\nNekadašnji predsednik Generalne skupštine Ujedinjenih nacija Vuk Jeremić sa urednikom Radetom Bakračevićem\nVlada Srbije odlučila je da kandiduje Vuka Jeremića za novog Generalnog sekretara Ujedinjenih nacija – saznaju “Novosti”.\nOva odluka na određen način predstavlja iznenađenje s obzirom da se nekoliko visokih funkcionera Srbije do sada izjasnilo da bivši ministar inostranih poslova, Jeremić, ne može da računa na podršku Srbije u nameri da dođe na čelo UN.\nBivši ministar spoljnih poslova Srbije Vuk Jeremić zahvalio je danas srpskoj vladi i premijeru na ukazanom poverenju i podršci njegovoj kandidaturi za generalnog sekretara UN istakavši da mu je “velika čast i privilegija da predstavlja zemlju”.\n“Kandidatura sa sobom nosi veliku odgovornost i učiniću sve što je u mojoj moći da Srbiju na najbolji način predstavim na svetskoj pozornici”, rekao je Jermeić za televiziju B92.\n“Neće biti lako, ovo je jedna od najvažnijih funkcija, u izborima će biti ukršteni interesi svih velikih sila i kampanja će biti naporna, jer ima mnogo kandidata”, rekao je Jeremić\nJeremić je ocenio da će mu prethodna funkcija predsedavajućeg Generalnoj skupštini UN biti jedna od komparativnih prednosti, jer “u tom smislu ne krećemo od početka”.


Srbija i Svetska banka: Kredit od 100 miliona dolara čeka potvrdu parlamenta | BIRN\nSrbija još ne koristi kredit od 100 miliona dolara koji joj je u maju 2020. odobrila Svetska banka kao pomoć za borbu protiv epidemije COVID-19, zato što ga nije ratifikovala Narodna skupština Republike Srbije, saznaje BIRN.\nIz Svetske banke navode da očekuju da bi kredit mogao biti efektivan od septembra ove godine, dok Ministarstvo zdravlja Srbije kao datum ističe kraj novembra.\nIzgradnja novih laboratorija za testiranje na virus korona, postavljanje stanica za testiranje na aerodromima i graničnim prelazima i kupovina vozila hitne pomoći – samo su neke od stvari predviđenih ovim projektom Svetske banke koji je specifično namenjen pomoći zemljama u borbi protiv virusa korona.\nIako su mediji krajem maja naširoko pisali o dobijanju ovog kredita, četiri meseca kasnije ni jedan odobreni dolar nije iskorišćen za borbu protiv virusa korona, niti se tačno zna kada će se krenuti sa korišćenjem sredstava.\nBIRN je do ovih saznanja došao nakon što smo uputili zvanične dopise nadležnima iz Svetske banke, kao i Ministarstvu zdravlja Republike Srbije, koje je nosilac ovog projekta.\nZanimalo nas je koliko je sredsatva iz kredita do sada potrošeno, na šta su ta sredstva potrošena i na koji način – da li su javne nabavke sprovedene objavljivanjem poziva ili direktnim pregovaranjem i koliko je svaka od njih koštala.\n“Iako smo odobrili ovaj kredit on još uvek nije efektivan, što znači da nije isplaćen, jer mora da bude ratifikovan od strane srpskog parlamenta”, rekao je za BIRN u pisanom odgovoru krajem avgusta Đerđ Bela Fritče iz Svetske banke i dodao da oni očekuju da do toga dođe u septembru.\nIpak, u odgovoru Ministarstva zdravlja na isto pitanje upućeno 25. septembra 2020. godine, saznali smo da projekat neće početi barem još dva meseca.\n“U skladu sa potpisanim kreditnim sporazumom za Srbiju, očekujemo da projekat postane efektivan do 24. novembra 2020. godine”, naveli su iz ovog ministarstva.\nNa pitanje kako su sprovedene nabavke, ko je dobio posao i po kojoj ceni, iz Ministarstva zdravlja odgovaraju da je planirano “da se nabavke predviđene Sporazumom o zajmu sprovode konkurentnim metodama na nacionalnim i međunarodnim otvorenim tenderima, u skladu sa procedurama Svetske banke”.\nOvim projektom predviđena je izgradnja dve regionalne laboratorije sa kapacitetom od preko 1000 PCR testova dnevno, i to jedna u Kliničkom centru Vojvodina, a druga u Kliničkom centru Kragujevac.\nNa aerodromima u Beogradu i Nišu trebalo bi da budu postavljene “test stanice”, kao i na 10 graničnih prelaza.\nPredviđena je i nabavka vozila hitne pomoći, novih aparata i skenera, kao i opremanje jedinica intenzivne nege.\nTakođe, predviđena je i izrada elektronskog sistema koji bi povezao sve laboratorije u kojima se vrši testiranje na virus korona.\nPrema podacima sa sajta Svetske banke, projekat je odobren 26. maja 2020. godine i traje do 31. maja 2022. Srbija ima obavezu da u aprilu 2021. podnese izveštaj.


Ujedinjena Srpska: Zajedno u borbi za očuvanje zdravlja - GradPrijedor.com - Portal grada Prijedora\nHome»Politika»Ujedinjena Srpska: Zajedno u borbi za očuvanje zdravlja\nUjedinjena Srpska: Zajedno u borbi za očuvanje zdravlja\n10. novembra 2020. Updated: 10. novembra 2020. 2 Mins Read\nČlanovi Ujedinjene Srpske su se proteklih dana posvetili dezinfekciji stambenih objekata i dječijih igrališta.\nOvim aktivnostima, članovi stranke, kao i kandidati na predstojećim lokalnim izborima, žele pružiti podršku svojim sugrađanima u vremenu obilježenom korona virusom i mjerama preporučenim u svrhu zaštite zdravlja građana.\nUjedinjena Srpska je odlučila pokrenuti kampanju dezinfekcije usljed otežane epidemiološke situacije i povećanog broja lica zaraženih virusom korona širom Srpske, čime je dio sredstava namijenjenih za reklamni materijal preusmjerila na dezinfekciona sredstva.\nSredstva koja se koriste registrovana su u Republici Srpskoj, švajcarske su proizvodnje, a sadrže vodonik-peroksid, jone srebra i alkohol i trenutno važe za neke od najboljih u svijetu.\nIz ove stranke pozvali su sve druge političke subjekte da im se pridruže u radu za opšte dobro svih građana Republike Srpske, umjesto da energiju troše na kritike političkih neistomišljenika.\nUjedinjena Srpska svoje aktivnosti zasniva na savjetima više od 180 ljekara i 400 medicinskih sestara, koliko ih broji u svojim redovima.\nIz ove stranke poručuju da će dezinfekcija trajati i u narednim danama, kroz sve gradove i opštine Srpske.\nČlanovi Ujedinjene Srpske su još jednom akcijom pokazali kako im je zdravlje sugrađana uvijek na prvom mjestu.\nPored dezinfekcije stambenih prostora, vjerskih objekata i dječijih igrališta, opštinski odbori Ujedinjene stranke organizovali su akciju mjerenja krvnog pritiska i šećera u krvi. Građani su tako u prilici da u svojim područnim odborima ove stranke dobiju informacije koje su im od velike koristi u vrijeme kada se odlazak doktoru, zbog epidemiološke situacije, značajno prorijedio.\nOsim pomenute aktivnosti, članovi medicinske struke ove stranke uvijek su raspoloženi da pruže zainteresovanim sugrađanima i dodatne informacije, kao i savjete u vezi s poštivanjem mjera preporučenih u toku trajanja pandemije virusa korona.


Ekstremni sportista Kejleb Mur (20) preminuo je posle povreda zadobijenih prilikom takmičenja "X igre" ("X Games") na motornim sankama.\nOvaj sportista, za kojeg prijatelji i kolege tvrde da je bio neustrašivi momak velikog srca, takmičio se u egzibicijama na sankama, kada je posle nekoliko uspešnih i veoma efektnih skokova, načinio jedan koji ga je odveo u smrt.\nMur je slabo procenio termin pada prednjeg dela sanki koje su se zabile u sneg a on je tom prilikom zaradio ozbiljan potres mozga. Kasnije je u jednoj bolnici u Koloradu podlegao povredama.\nUoči ovog takmičenja, novinar Brent Rouz iz Dedspina, proročki je napisao da je samo pitanja dana, nedelje i meseca kada će neki ekstremni sportista na 'X igrama' nastradati.\n"Dok sam gledao ove atlete kako me sa sankama nadleću, utisak mi je kako niko do sada nije nastradao. Možda je sigurnije to izvoditi nego što nama izgleda, ne znam", najavio je nenamerno Rouz Murovu smrt.


Emisija KONKRETNO na T1 TV: Poznati beogradski advokat o krivičnom postupku protiv vlasnika Hotela Srbija-Tis (VIDEO) | Za media\nOsnovno javno tužilaštvo u Zaječaru dostavilo je 19. septembra Osnovnom sudu optužni predlog protiv Toplice i Snežane Mitrović, vlasnika i direktora Hotela „Srbija Tis“ zbog krivičnog dela oštećenja životne sredine.\nPodsetimo, krivičnu prijavu podneo je još u martu 2015. godine Aleksandar Marjanović u ime dve hiljade Zaječaraca koji su potpisali peticiju za zaštitu arteskih česama. Zanimljivo je to što će se prema našim saznanjima prvi put u istoriji srpskog pravosuđa pred Osnovnim sudom u Zaječaru voditi krivični postupak zbog krivičnog dela oštećenje životne sredine. Gosti emisije „Konkretno“ su Željko Ristić advokat i vlasnik advokatske kancelarije iz Beograda i Boban Pogarčić, predsednik Udruženja „Za česme“.\nOva emisija sufinansirana je sredstvima Ministarstva kulture i informisanja Republike Srbije.\nEmbedded video for Emisija KONKRETNO na T1 TV: Poznati beogradski advokat o krivičnom postupku protiv vlasnika Hotela Srbija-Tis (VIDEO)\nPovodom saopštenja Udruženja građana "Za česme" u kome obaveštavaju javnost da su došli u posed dokaza da se voda na...Više


Predmet: Komad Milan Archives - Detektor\nU nastavku suđenja za zločin počinjen na području Višegrada Optužba kao dodatni dokaz najavilo saslušanje jednog svjedoka.\nSvjedočeći u svoju korist pred Okružnim sudom u Istočnom Sarajevu, Milan Komad negirao je da je ubio Ibrahima Ribca, te je naveo da je saznao ko je počinalac ubistva u višegradskom naselju Kosovo Polje, navodeći da ima saznanja ko je počinio ovo ubistvo.\nOdgođeno suđenje Milanu Komadu\nSuđenje Milanu Komadu, optuženom za zločin počinjen u Kosovu Polju (općina Višegrad) 1992. godine, odgođeno je jer Odbrana nije uspjela pribaviti određene materijalne dokaze.\nVidio ubistvo komšije\nSvjedok Okružnog tužilaštva u Istočnom Sarajevu ispričao je kako je njegov prvi komšija Ibrahim Ripca ubijen u višegradskom naselju Kosovo Polje.\nRafali u Kosovu Polju\nSvjedok Okružnog tužilaštva u Istočnom Sarajevu prisjetio se ubistva komšije u selu Kosovo Polje (općina Višegrad).\nPočelo suđenje Milanu Komadu\nNa početku suđenja Milanu Komadu, optuženom za zločin počinjen na području Višegrada, prvi svjedok Okružnog tužilaštva u Istočnom Sarajevu ispričao je kako je čuo da je ubijen njegov komšija i dalji rođak u junu 1992. godine.\nSredinom februara početak suđenja Milanu Komadu\nSuđenje Milanu Komadu, optuženom za zločin počinjen na području Višegrada, počet će 18. februara čitanjem optužnice, izlaganjem uvodnih riječi i saslušanjem prvog svjedoka Okružnog tužilaštva u Istočnom Sarajevu.\nPredmet protiv Komada proslijeđen u Istočno Sarajevo\nSud BiH proslijedio je Okružnom sudu u Istočnom Sarajevu postupak protiv Milana Komada, optuženog za zločin protiv civila u Višegradu.


Zbog Ukrajine prete Rusiji sankcijama i ratom - WebTribune\nHome/SPEKTAR/Zbog Ukrajine prete Rusiji sankcijama i ratom\nZbog Ukrajine prete Rusiji sankcijama i ratom\nOdlazeća kancelarka Angela Merkel zalaže se za uvođenje novih kaznenih mera Moskvi ukoliko dođe do invazije na Ukrajinu\nNe samo da je EU spremna da nametne nove sankcije Ruskoj Federaciji, nego se, čini se, članice NATO-a ozbiljno spremaju i za rat s Moskvom.\nPovod je navodna ruska invazija na Ukrajinu, koju Moskva uporno demantuje, a Zapad istrajava na tome da je ona izvesna.\nČak ni ukrajinske vlasti još nisu usaglašene povodom obaveštajnih podataka, koji, tvrdi se, govore o gomilanju ruskih snaga na zajedničkoj granici, ali je odlazeća kancelarka Angela Merkel rekla da EU mora da bude spremna za uvođenje dodatnih sankcija. I to u dva slučaja: ukoliko situacija eskalira u istočnoj Ukrajini i oko nje ili na granici Belorusije i Poljske.\nNa zajedničkoj konferenciji za novinare u Berlinu sa svojim poljskim kolegom Mateušom Moravjeckim, odlazeća kancelarka je rekla da EU mora da bude jedinstvena kad je reč o beloruskom korišćenju migranata kao oružja protiv Poljske i ruskom raspoređivanju trupa blizu granice s Ukrajinom. Poručila je da bi „agresija na suverenitet Ukrajine imala visoku cenu”.\nMerkelova je pokušala da pre napuštanja funkcije organizuje još jedan sastanak „normandijske četvorke” i to je rekla i novinarima, jer smatra da vrata moraju da ostanu otvorena za dijalog sa Rusijom u vezi s ukrajinskim rešenjem.\nRusija je sada na ivici da bude okrivljena za neuspeh. Ministar spoljnih poslova Sergej Lavrov nekoliko puta je ponovio, kao i sam Vladimir Putin, da sastanak mora da ima smisla, da se unapred dogovore oblasti u kojima može biti napretka, a ne da se organizuje samo da bi se reklo da je održan.\nRuska strana upozorava da je Kijev zakočio mirovni proces jer ne ispunjava Sporazume iz Minska i da pokušava podsticanjem ratne opcije da reši problem.\nO razlozima zbog kojih već dugo nije održan sastanak na nivou ministara spoljnih poslova „normandijske četvorke” (iako su održavani sastanci na nižim nivoima), kancelarka je ranije objasnila da Pariz, Berlin i Moskva imaju sasvim različite stavove.\nOna je ponovo apelovala na ruskog predsednika da unapredi te pregovore kako bi došlo do ispunjavanja Minskih sporazuma. Njih dvoje su nedavno imali i telefonski razgovor u kojem je bilo reči i o ovoj temi, ali očigledno nisu postigli dogovor.\nA u vezi sa svim tim pre desetak dana Lavrov je potegao nesvakidašnji potez: objavio je diplomatsku prepisku s kolegama iz Berlina i Pariza u vezi s pripremama sastanka „normandijske četvorke”.\nPripremajući susret, Lavrov je svojim nemačkim i francuskim kolegama predložio nacrt zajedničke izjave, koji su oni odbili i predložili svoju, koja je, opet, za Moskvu bila neprihvatljiva. Rusija ima jedan uslov za učešće na sastanku u „normandijskom formatu” – zajedničku izjavu da je mirovni proces zastao zbog nespremnosti Ukrajine da ispuni ključne tačke Minskog sporazuma onim redosledom koji sugeriše „Štajnmajerova formula”.\nTaj redosled podrazumeva davanje posebnog statusa Donbasu u Ustavu Ukrajine i amnestiju za učesnike u ratu na istoku države, zatim održavanje izbora prema standardima OEBS-a, pa tek onda ukrajinsko preuzimanje kontrole nad granicom između Ruske Federacije i Donbasa.\nIako je u dogovaranju ovog redosleda učestvovao lično Frank-Valter Štajnmajer, sadašnji predsednik, a tada ministar spoljnih poslova Nemačke, Berlin i Pariz nisu hteli da pristanu da zajedničko saopštenje sadrži podsećanje na „Štajnmajerovu formulu”.\nDrugi razlog nesaglasnosti je da zvanična Moskva smatra da se ostale tačke „Minska 2” mogu realizovati samo direktnim pregovorima između Kijeva na jednoj i Donjecka-Luganska na drugoj strani, što Kijev odbacuje. Ruski mediji podsećaju da Berlin i Pariz Kijevu u tome povlađuju, što se videlo i u prepisci između ministara.\nU francusko-nemačkom predlogu zajedničkog saopštenja na samom početku je navedeno da ruski predlog za direktan dijalog „sigurno neće biti prihvaćen”.\nRusko Ministarstvo spoljnih poslova smatra da su direktni razgovori osnovna pretpostavka, jer je takav dijalog dogovoren Sporazumom iz Minska 2 i odobren je u SB UN.\nZbog toga je Moskva uverena da je Zapadu potreban sastanak „normandijske četvorke” ne da bi se primenili Sporazumi iz Minska, nego da bi se Rusija navela da sporazumi koji su dogovoreni, a nepovoljni su po Ukrajinu sada budu revidirani u njenu korist.\nMerkelova je potom u telefonskom razgovoru s ukrajinskim predsednikom Volodimirom Zelenskim razgovarala o situaciji na granici Belorusije s Ukrajinom i EU, a njen portparol napisao je na „Tviteru” da je zaključeno da bilo koji pokušaj podrivanja nezavisnosti Ukrajine neće proći bez posledica.\nUkrajina je, u strahu od migranata koji se nalaze na belorusko-poljskoj granici, odlučila da podigne ogradu na granici s Belorusijom, očigledno učestvujući u teoriji da su migranti oružje Belorusije, i iza nje i Rusije, u destabilizaciji EU i okolnih država.\nDok EU govori o novim sankcijama Rusiji i Belorusiji, SAD intenziviraju priču da će Rusija, najverovatnije u januaru ili početkom februara, kad se smrzne tlo, poslati trupe iz tri pravca na Ukrajinu.\nNačelnik Glavne obaveštajne uprave (GRU) Ukrajine Kiril Budanov rekao je da će u tome imati podršku iz vazduha, a napad će, navodno, biti izveden artiljerijom i oklopnim vozilima, praćen amfibijskim operacijama ruskih trupa u Odesi i Marijupolju, kao i invazijom preko teritorije Belorusije.\nNjega je, međutim, demantovao sekretar Saveta za nacionalnu bezbednost i odbranu Ukrajine Aleksij Danilov rekavši da ovo odeljenje uopšte nije registrovalo pretnje koje je pomenuo Budanov.


Bogdanović: Srbija neće organizovati lokalne izbore na Kosovu\nMinistar za Kosovo Goran Bogdanović izjavio je danas da je Srbija neće organizovati lokalne izbore na Kosovu.\nOn je rekao da je od UNMIK-a dobijen negativan odgovor u vezi sa održavanjem lokalnih izbora.\n"Ne želimo da na bilo koji način kršimo Rezoluciju 1244 Saveta bezbednosti i da dovodimo u opasnost Srbe koji žive južno od reke Ibar", rekao je Bogdanović podsećajući da je UNMIK nadležan za organizaciju lokalnih izbora na Kosovu.\nNeorganizovanje izbora na Kosovu ne znači da su srpske institucije ugašene, naprotiv, lokalni izbori nisu održani od 1999. do 2008. godine pa su naše institucije opstale i bile možda čak i jače od onih koje su formirane nakon održavanja izbora, istakao je Bogdanović.\nBogdanović je napomenuo da se neće odustati od održavanja lokalnih izbora kasnije i da će se posle završetka ovog ciklusa izbora ponovo razgovarati sa predstavnicima UNMIK-a i tražiti od njih da organizuju lokalne izbore na Kosovu.


U Sarajevu uhapšena jedna osoba zbog iznude 5.000 KM - Klix.ba\nDanas su policijski službenici Federalne uprave policije pod nadzorom Tužilaštva KS i uz podršku Specijalne policijske jedinice, započeli sa realizacijom operativne akcije kodnog naziva "BIC" na području Sarajeva i uhapsili jednu osobu zbog iznude.\nU sklopu navedenih aktivnosti, a postupajući po Naredbi Općinskog suda u Sarajevu, izvršen je pretres i hapšenje jedne osobe iz Sarajeva inicijala H.M. (1963.god.) koje je od ranije poznata kao višestruki povratnik u vršenju krivičnih djela, a koje se sumnjiči da je danas u prijepodnevnim satima na području općine Centar - Sarajevo, od jedne osobe iznudila 5.000 KM uz prethodno upućene prijetnje opasne po život njega i njegove porodice.\nPrilikom hapšenja i pretresa navedene osobe pronađen je i izuzet novac u iznosu 5.000 KM, vatreno oružje, municija, mobilni telefonski aparat i SIM kartica, te drugi predmeti koji se dovode u vezu sa izvršenjem gore navedenih krivičnih djela.\nUhapšeni će biti kriminalistički obrađeno u službenim prostorijama Federalne uprave policije, te će u zakonskom roku biti predata Kantonalnom tužilaštvu Kantona Sarajevo uz Izvještaj o počinjenom krivičnom djelu.\nFUP Tužilaštvo KS iznuda novca


Predsednik Srbije Aleksandar Vučić sastao se sa pomoćnicom državnog sekretara SAD za Evropu i Aziju Karen Donfrid, sa kojom je razgovarao o bilateralnim odnosima, evropskim integracijama Srbije, dijalogu Beograda i Prištine, kao i o drugim aktuelnim geopolitičkim pitanjima, saopšteno je iz Predsedništva.\nSastanak VuÄiÄ‡a i Donfrid (Foto Tanjug,Strahinja AÄ‡imoviÄ‡)\nKako se dodaje, razgovarali su i o odnosu Srbije prema situaciji u Ukrajini, ali i o diverzifikaciji energetskih izvora u Srbiji i regionu Zapadnog Balkana.\nGovoreći o regionalnoj saradnji, predsednik Vučić je istakao da je za Srbiju od ključnog interesa očuvanje stabilnosti u regionu i da u tom smislu unapređenje dobrosusedske i uzajamno korisne saradnje predstavlja temeljno i nepromenjivo polazište ukupne spoljne politike naše zemlje. Vučić je posebno istakao inicijativu „Otvoreni Balkan“ kao primer uspešne regionalne saradnje i borbe za zajedničke ciljeve, naglasivši da je to najbolji način za pripremu regionalnih država za članstvo u EU, ali i prilika da dostignemo evropske standarde pre učlanjenja, navodi se u saopštenju.\n"Srbija je u odnosu na 2010. godinu sto puta uvećala izvoz u SAD", istakao je predsednik Vučić, navode iz Predsedništva.\nVučić i Donfrid su razmenili mišljenja i o dijalogu Beograda i Prištine, pri čemu su se saglasili da se otvorena pitanja u dijalogu mogu rešiti pod pokroviteljstvom EU kako bi došlo do kompromisnih rešenja.\n"Naša strana je ispunila svoje obaveze, dok Priština uporno izbegava da sprovede svoje. Ni devet godina nakon postizanja Briselskog sporazuma i Plana implementacije, nije pokrenuto osnivanje Zajednice srpskih opština", istakao je Vučić i naglasio da Beograd ostaje u potpunosti posvećen dijalogu, jer smatra da je to jedini put da se otvorena pitanja reše i postigne obostrano prihvatljiv dogovor, dodaje se u saopštenju.\nPomoćnica državnog sekretara SAD za Evropu i Aziju Karen Donfrid istakla je da se Sjedinjene Države snažno zalažu da čitav region Zapadnog Balkana uđe u Evropsku uniju i ponavlja da je to jedan od prioriteta američke spoljne politike prema regionu.\nPozdravljajući inicijativu "Otvoreni Balkan" i nameru Srbije da stavi ekonomska pitanja u fokus regionalne saradnje, pomoćnica državnog sekretara SAD je istakla da ova inicijativa predstavlja i priliku za još bolje promovisanje investicionih potencijala regiona.\nBrnabić: Evrointegracije i regionalni mir i stabilnost od ključnog značaja za Srbiju\nPredsednica Vlade Srbije Ana Brnabić razgovarala je sa pomoćnicom državnog sekretara SAD za Evropu i Aziju Karen Donfrid o bilateralnoj saradnji dve zemlje, dijalogu Beograda i Prištine, regionalnoj saradnji i procesu evropskih integracija, saopšteno je iz Vlade.\nPredsednica Vlade istakla je da su proces evropskih integracija i očuvanje regionalnog mira i stabilnosti od ključnog značaja za Srbiju i da su mir i stabilnost suštinski važni za budućnost Zapadnog Balkana. Govoreći o važnosti regionalne saradnje, Brnabić je istakla inicijativu Otvoreni Balkan kao dobar primer povezivanja svih građana regiona i pre svega mladih, dodaje se u saopštenju.\nSrbija je posvećena nastavku reformi u oblasti vladavine prava, a najvažniji deo tog posla urađen je usvajanjem ustavnih amandmana u januaru ove godine, što predstavlja preduslov za jačanje nezavisnosti i samostalnosti sudija i tužilaca, rekla je Brnabić. Dodala je da je vlada posvećena nastavku dijaloga i otvorenoj komunikaciji sa organizacijama civilnog društva i predstavnicima medija, navodi se.\nDonfrid je čestitala na dobrim ekonomskim rezultatima Srbije. Zaključeno je da je dalje jačanje i unapređenje ekonomske saradnje od važnosti za obe strane, kao i da su američke kompanije i investicije važne za Srbiju, naročito u oblasti IT i novih tehnologija, dodaju iz Vlade Srbije.\nBrnabić i Donfrid su razgovarale i o dijalogu Beograda i Prištine. Predsednica Vlade naglasila je da je Srbija otvorena i spremna za nastavak dijaloga i podsetila da Priština još nije uradila ništa na formiranju Zajednice srpskih opština što je bilo dogovoreno Briselskim sporazumom još pre devet godina. Brnabić je u razgovoru istakla dobru saradnju i komunikaciju sa KFOR, koja je naročito važna za Srbe koji žive na Kosovu i Metohiji.\nDonfrid je rekla da Sjedinjene Američke Države podržavaju nastavak dijaloga Beograda i Prištine i dodala da SAD snažno podržavaju proces evropskih integracija regiona, navodi se u saopštenju.


Novi bunari stabilizuju vodosnabdevanje u Lazarevcu, rezultati o kvalitetu vode odlični - Galaxy Media\nNovi bunari stabilizuju vodosnabdevanje u Lazarevcu, rezultati o kvalitetu vode odlični\nVodosnabdevanje u Lazarevcu polako se stabilizuje, nakon što su izbušena i opremljena tri nova bunara, od kojih je jedan već pušten u rad, dok se uvođenje u rad drugog bunara očekuje početkom sledeće nedelje.\nZbog nepovoljnih vremenskih uslova, na kratko su bili odloženi elektro radovi na trećem bunaru, pa se nastavak ovih radova može očekivati tokom naredne nedelje, saopštio je direktor Javnog komunalnog preduzeća “Lazarevac”, Aleksandar Rakić.\nUvođenjem u rad prvog bunara, dobijeno je dodatnih 10 litara po sekundi vode, što je dovoljno za ukidanje restrikcija, kazao je Rakić i dodao da bunar ima kapacitet i do 15 litara po sekundi, ako za tim bude bilo potrebe. Sa puštanjem u rad i drugog bunara dobiće se oko 20 do 25 litara po sekundi, što će itekako osigurati stabilnost vodosnabdevanja.\nPuštanje u rad bunara nije bilo moguće pre dobijanja rezultata o kvalitetu vode od nadležnih institucija, naglasio je Rakić i istakao da prema radiološkim, fizičko-hemijskim i biološkim analizama, voda sa tri nova bunara potpuno je ispravna i odličnog kvaliteta.


NARODNA SKUPŠTINA RS: Očekuje se da Ustavni sud BiH povuče svoju odluku o Danu Republike\nNarodna skupština Republike Srpske uputila je odgovor Ustavnom sudu Bosne i Hercegovine u vezi njihovog zahtjeva da se parlament izjasni o tome zašto još nije provedena odluka ovog suda o Danu Republike, izjavio je predsjednik Narodne skupštine Republike Srpske, Nedeljko Čubrilović.\nOn je precizirao da se u odgovoru parlamenta podsjeća da je Narodna skupština, u skladu sa pravilima Ustavnog suda, još 17. juna podnijela zahtjev za preistpitivanje njihove odluke, te da očekuje da Ustavni sud preispita i stavi van snage odluku o Danu Republike.\nČubrilovićče je podsjetio da je Narodna skupština usvojila odluku o održavanju referenduma, povodom odluke Ustavnog suda, uključujući i odluku o imenovanju Komisije za provođenje referenduma.\n- Sada čekamo da vidimo da li će na tu odluku da reaguje iz klubova naroda na povredu nacionalnog interesa i da se, u tom slučaju, o tome naknadno izjasni Vijeće za zaštitu vitalnog interesa Ustavnog suda RS - rekao je Čubrilović i dodao da ima sasvim dovoljno vremena kako bi se provele sve pripreme i referendum bio održan, kako je i planirano.\nOn je ukazao da je Narodna skupština, nakon odluke Ustavnog suda o ukidanju 9. januara - Dana Republike, formirala ekspertski tim koji je pripremio i poslao apelaciju na tu odluku. Čubrilović je naglasio da je u to uloženo mnogo truda, ističući da bi bilo korektno od Ustavnog suda da se izjasni o sudbini apelacije Narodne skupštine.\nOn je ponovio da odluka Ustavnog suda nije pravna nego politička i da je donesena iz političkih motiva i sa političkim instrukcijama.\nBez obzira na to, Republika Srpska će se, kao legalisti, poštovati odluke suda, ali i obavjestiti sud da su u pripremi izmjene Zakona o praznicima Republike Srpske ("Sl. glasnik RS", br. 43/2007 i 5/2016 - odluka US BiH) koji bi do kraja godine trebalo da se nađu u skupštinskoj proceduri.\nIzvor: Vebsajt Skupštine RS, 22.07.2016.


Neverovatna ponuda: Dođite na razgovor za posao, dobićete 500 evra, pa 1.500...\nPoslodavci se snalaze kako umeju da privuku kvalitetne zaposlene, kojih je sve manje na tržištu, pa su počeli da nude i novac za intervju\nNestašica radne snage u Evropi, pogotovo one kvalitetne, tolika je da su poslodavci postali toliko domišljati (ili očajni) da su počeli da nude pare samo da se pojavite na razgovoru za posao.\nKompanije u evrozoni vape za radnicima, posebno u veoma traženim zanimanjima u informatici, a nužda je postala toliko velika da su uvele novčane bonuse za pojedine faze selekcijskog postupka pri zapošljavanju, piše „Fajnenšel tajms“.\nJedan od primera kako to deluje u praksi je „Dojče femilienferzišerung“, brzorastuća osiguravajuća kuća. Njien vlasnik Štefan Knol dosetio se dosad nezamislivog načina privlačenja potencijalnih radnika.\nPrvo 500, pa 1.500...\nKnol kandidatima čije CV mu zapadne za oko nudi 500 evra da dođu na prvi krug razgovora za posao. Prolazak u drugi krug intervjua donosi još 1.000 evra, a uspešan završetak šestomesečnog probnog rada firma nagrađuje sa čak 5.000 evra.\nManjak ljudi u IT-ju ali i majstora, vozača...: Sve više oglasa, sve manje kandidata\nEU mora da reši gig-ekonomiju: Radnici preko aplikacija imaju svoja prava\nLokal da da polovinu para: Nacionalna služba poziva opštine za mere za zapošljavanje\n- Posebno je teško pronaći bilo koga sa IT veštinama. Takmičimo se sa divovima poput „Alijanca“ koji bez mnogo problema mogu da zaposle stotine stručnjaka iz celog sveta. Ali mi nismo zainteresovani za zaposlene iz, na primer, Indije, već želimo ljude odavde, iz Frankfurta - kaže Knol.\nRusi plaćaju - zatvorenike\nRuski biznis kuburi sa radnom snagom, posebno iz inostranstva, i to bi moglo da utiče na ekonomski oporavak zemlje od kovida 19. Zbog pandemije milioni stranih radnika su se vratili u okolne matične zemlje i sada sporo pritiču nazad. U nekim regionima i sektorima menadžeri su očajni, pa angažuju vojnike, studente, pa čak i zatvorenike, što izaziva neugodno prisećanje na komunistička vremena.\nNestašica radnika u Evropi posebno je vidljiva u IT-u i sektoru zdravstvene nege. Radnika nedostaje i u građevinarstvu, usled ekspanzije građevinske aktivnosti.\nI ugostiteljima je teško da pronađu radnike, pre svega zbog neizvesnog smera pandemije koja ta radna mesta čini posebno nesigurnim zbog mogućih novih epidemioloških mera.\nAnketa među 9.000 nemačkih kompanija koju su u oktobru uradili razvojna banka KfW i ekonomski institut IFO pokazala je da 43 odsto njih ima problema sa nedostatkom kvalifikovane radne snage. To je najviši udeo od ujedinjenja Nemačke 1990. godine.\nSlična je situacija i u Francuskoj, gde 54 odsto kompanija iz uslužnog sektora ima problema sa zapošljavanjem, najviše od 2000. godine.\nMeđutim, države evrozone sada imaju priliku da smanje nezaposlenost, koja je jedan od najvećih ekonomskih problema u tom području još od prethodne krize 2008. godine, kada je nezaposlenost u evrozoni rasla četiri godine.\nSada je rekordno niska, snizivši se u novembru prošle godine na 7,2 odsto. Evropska centralna banka procenila je da je u oktobru još samo 1,8 odsto radnika u evrozoni bilo “na čekanju” zbog posledica pandemije, nasuprot 20 odsto u aprilu 2020. godine.\n- Ovo je bio superbrzi oporavak tržišta rada u Evropi. Broj zaposlenih nastaviće da raste i u 2022, što će nezaposlenost učiniti rekordno niskom - ističe Katarina Utermul, stariji ekonomista „Alijanca“.\nIako omikron varijanta koronavirusa može da delimično pokvari optimistične prognoze, ekonomisti ipak očekuju da će zaposlenost nastaviti da raste, podstaknuti i evropskim planom oporavka vrednim 800 milijardi evra.\nZa razliku od SAD i Velike Britanije, u nekim evropskim državama, poput Španije i Francuske, zaposlenost je premašila pretpandemijske nivoe. U Italiji i Nemačkoj vrlo je blizu tih nivoa. A na nivou cele EU, udeo zaposlenih je na rekordno visokih 73,5 odsto.\nRast zaposlenosti prati i poboljšanje radnih uslova. Na primer, francuski poslodavci sve više nude ugovore na neodređeno vreme, odmičući se od nesigurnog rada, kaže Filip Martin, predsednik nezavisnog Veća za ekonomske analize koje savetuje tamošnju vladu.\nUgovore na određeno vreme namerava da smanji i Španija, nakon dogovora poslodavaca i sindikata koji još treba da bude potvrđen u parlamentu. Ali tamošnji ekonomisti smatraju da te reforme nisu dovoljno ambiciozne da bi rešile strukturne probleme španskog tržišta rada.\nDržava plaća porez: Subvencije za "prvu ligu“ inženjera i menadžera\nposao zapošljavanje intervju CV Nemačka\nNema više „preko veze“: Državne službenike zapošljavaće – robot


"Vučica" je protiv Đenove došla do vođstva u 35. minutu nakon velike greške veznih igrača gostujuće ekipe. Sejdu Dumbija je preuzeo loptu, sam se upustio u duel sa tri defanzivca, prevario jednog, a zatim uputio udarac koji Perin nije mogao da brani.\nĐenova se trudila, imala svoje prilike, na kraju utakmice i veći posed lopte, ali im to ništa nije značilo shodno tome da je Alesandro Florenci u trećem minutu nadoknade ponovo zatresao mrežu i tako postavio konačnih 2:0, rezultat kome nije doprineo Adem Ljajić, jer je sve vreme bio na klupi za rezerve.\nSa Dušanom Bastom u startnoj postavi, Lacio je kao gost osvojio bod protiv Atalante, koja je povela u 49. preko Bijave, da bi Parolo u 77. postavio konačnih 1:1. U domaćem timu neiskorišćena izmena ostao je naš golman Vlada Avramov, dok je Filip Đorđević, od 64. minuta, pridružio Basti u ekipi nebesko-plavih.\nPo bod su sa svojim ekipama osvojili Nemanja Vidić i Ivan Radovanović, čiji su timovi, Inter i Kjevo, odigrali 0:0, čime su nerazuri dodatno smanjili svoje šanse da se domognu pete pozicije, one koja vodi u kvalifikacije za Ligu Evrope, jer ih od nje, na kojoj je tim iz Firence, sada deli tri boda.\nZa razliku od pomenute petorice srpskih internacionalaca, Nenad Tomović je sa Fjorentinom osvojio ceo plen, odigravši svih 90 minuta u pobedi nad Ćezenom od 3:1. Gostima su presudila dva gola Iličića, u periodu od 31. do 35. minuta, a dileme oko toga kome će pripasti trijumf otklonio je Đilardino, nedugo nakon povratka ekipa sa predaha.\nSrbi u Seriji A imaju i jednog trenerskog predstavnika, Dejana Stankovića, koji je kao član stručnog štaba sa Udinezeom ostvario "minimalac" u Veroni. Do 0:1 stiglo se uz gol Di Natalea, ali i dva isključenja u domaćoj ekipi - Sala je dobio crveni karton u 61. minutu, 60-ak sekundi pre jedinog gola na utakmici, a Markez u 90.\nNapoli i dalje čuva nadu u Ligu šampiona, koja je za veliki Milan odavno samo san. Baš u međusobnom duelu, roso-neri su grčevito čuvali 0:0 sa 10 igrača skoro 70 minuta, pošto je na startu utakmice De Šiljo dobio crveni karton već u 43. sekundi, a Iguain nije realizovao penal. Otpor se dugo lomio, a onda su tri gola postignuta za 15 minuta.


АМЕРИЧКИ МЕДИЈИ: „Зашто Руси ћуте о С-500? Погађа мету на 600 километара“\nAMERIČKI MEDIJI: „Zašto Rusi ćute o S-500? Pogađa metu na 600 kilometara“\nRuski protivvazdušni raketni sistem S-500 „Prometej“ je po taktičko-tehničkim mogućnostima mnogo superiorniji od sistema S-400 „Trijumf“, pa bi bespotrebna reklama prvog mogla da omete promociju drugog na međunarodnom tržištu, piše „Nešenel interest“.\nAmerički novinar naglašava da domet rakete S-500 iznosi 600 kilometara, što je za 200 kilometara više od S-400. Osim toga, prvi sistem može istovremeno da prati i presreće do deset bojevih glava koje se kreću brzinom od oko 6,5 kilometara u sekundi, kao i da otkriva nevidljive avione.\n„Nešenel interest“ piše da ograničeno praćenje tempa rada na S-500 možda nije uslovljeno tehničkim poteškoćama u pravljenju sistema, već ekonomskim parametrima.\n„Oni se plaše da bi proizvodnja S-500 mogla da potkopa ogromni uspeh S-400“, pretpostavlja list.\nS-500 pripada novoj generaciji protivvazdušnih raketnih sistema zemlja—vazduh. On predstavlja jedinstveni sistem velikog opsega i visokog presretanja sa povećanim potencijalom protivraketne odbrane i može da presretne balističke rakete.\nRusija tvrdi da S-500 može da obori hipersonične rakete, dronove i stelt avione, kao što su lovački avioni pete generacije i ponos američkog Ratnog vazduhoplovstva F-22 i F-35.\nNema ovo ,,objašnjenje " nikakve logike ako se ima u vidu ruski stav da S-500 neće biti prodavan i da će se isključivo proizvoditi za rusku vojsku, a i objavljeno je da stupa na bojevu dužnost 2019. Poznato je da rusi o sistemima za ličnu upotrebu ne daju puno informacija , sem neophodnih da ,,obaveste" drugu stranu o mogućnostima istih...\nPa nisu Rusi lajava seoska prekoplotuša,kao vi "kravlji dečaci"! Kome su Rusi,ili bilo ko,dužni da saopštavaju svoje stvari?\nRusi su gotovo završili S-600 a i S-700 je u razradi, a taj S-700 skida apsolutno SVE i SVUGDE, bilo gde na Svetu.


Republika / Vesić: Izbori u martu sudbonosni za Srbiju\npetak, 6. 12. 2019.| 23:41\nParlamentarni izbori u martu su sudbonosni za Srbiju, jer će se na njima odlučivati da li će zemlja nastaviti da ide napred, što je jedino moguće davanjem glasa za politiku SNS, ili će se vratiti u prošlost iz koje više nema novog napretka, izjavio je večeras član Predsedništva SNS Goran Vesić. Vesić je na skupu žena članica SNS u Grockoj rekao da je zato na sledećim izborima svaki glas važan, jer, kako je naglasio, Srbija nema vremena za čekanje, a mnogo je vremena i prilika potrošila.\nOn je istakao da je za Srbiju najvažnije da očuva političku i ekonomsku stabilnost, dodajući da zato glas za SNS znači glas za Srbiju i glas da zemlji bude bolje. - Godina koja dolazi neće biti laka, zato što nas čekaju izbori koji su važni za Srbiju. Verujem da će neki od vas reći da su svi izbori važni, ali verujte mi da od ovih izbora nema važnijih", rekao je Vesić i podsetio na pritiske koje trpe vlast i predsednik Srbije Aleksandar Vučić u borbi "da Srbija ostane nezavisna, da se izbori za svoja prava na KiM i da nastavi svojim putem.\nOn je podsetio okupljene članice SNS na važnost njihove uloge u onome što Srbiju čeka naredne godine, dodajući da upravo one treba da razgovaraju s ljudima, da prenesu koja je politika stranke i da budu brana lažima koje se šire o vlasti u Srbiji. Vesić je naglasio da je Srbija u poslednjem tromesečju, zahvaljujući politici predsednika Vučića, zemlja sa najvećim bruto društvenim proizvodom (BDP) u Evropi, kao i da je za poslednjih šest godina otvoreno preko 200 fabrika u kojima radi skoro 200.000 ljudi.\n- Možete sami da vidite koliko je puteva izgrađeno, kao nikada do sada, možete sami da vidite koliko je zemlja postala stabilna, pogledajte samo Beograd...nezaposlenost u Beogradu je 7,7 odsto, nikada manja u istoriji, kada pričamo o poslednjih 30-ak godina, bila je 25 odsto 2013. godine - rekao je Vesić. On je istakao i da nema zemlje u Evrope veličine Srbije koja ima snažniju spoljnu politiku, niti evropske države veličine Srbije u koju dolazi više stranih zvaničnika. To je, kako je naglasio, zato što Srbija postaje sve snažnija zemlja, koja može da štiti svoje interese, kao i svoje interese na KiM i koja može da brže gradi svoju privredu.\nKazao je, međutim, i da to nije dovoljno, da plate treba da budu veće i standard još bolji, ali i da je sve to dokaz da je Srbija na pravom putu. Preneo je kako mu predsednik Vučić uvek napominje, kao što je to učinio i večeras pred dolazak u Grocku, da je potrebno posebno zahvaliti najstarijim članovima i penzionerima, koji su izneli najveći teret ekonomskih reformi Srbije, pristajući na smanjenje penzija, a koje danas rastu, jer je kasa puna. Dodao je i da je Srbija, na žalost, jedina zemlja na svetu koja ima opoziciju koja radi protiv svoje zemlje. - Imamo opoziciju koja nema odgovor ni na jedno pitanje...znaju samo da oni treba da dođu na vlast, to je njihov jedini program. To sa njihove tačke gledišta može da bude legitimno, ali nije legitimno sa strane naroda, jer nama treba vlast koja će da radi za narod. To je vlast koju sada imamo - zaključio je.\nSrbija Beograd Izbori Goran Vesić SNS


Ekonomski tehničar - Srednja stručna škola u Novom Sadu\nEkonomski tehničar – Četvrti stepen obrazovanja\nEkonomski tehničar je vrlo perspektivan smer koji je godinama aktuelan i za kojim postoji velika potražnja na tržištu rada.\nEkonomski tehničar je obrazovni profil četvrtog stepena na kojem polaznici stiču sva potrebna znanja za obavljanje poslova iz domena knjigovodstva, finansija, ispitivanja tržišta i marketinga. Nakon završetka četvorogodišnjeg školovanja učenici su obučeni za rešavanje različitih ekonomskih problema, kao što su troškovi, porezi, cene. Zahvaljujući stečenim znanjima uspešno vode finansijsku i nefinansijsku dokumentaciju u bankama. Prikupljaju podatke i vrše njihovu analizu, prateći stanje na tržištu globalne ekonomije. Prate troškove u preduzećima, učinke proizvodnje, raspodelu i potrošnju robe.


Amerika ponovo udara na Kinu, šalju najviše rangiranog diplomatu na Tajvan - mediji.net\nAmerika ponovo udara na Kinu, šalju najviše rangiranog diplomatu na Tajvan\nPeking je saopštio da se protivi zvaničnim posetama između Tajvana i SAD.\nAmerika će ponovo gurnuti prst u oko Kini, pošto šalje najviše rangiranog diplomatu u poslednjih 40 godina na Tajvan.\nKejt Krah, državni podsekretar SAD za ekonomski rast, energiju i životnu sredinu dolazi u na Tajvan kako bi u subotu prisustvovao komemoraciji bivšem predsedniku Li Teng-huiju, objavio je Stejt department, prenosi AFP.\nOvo je druga poseta visokih američkih zvaničnika Tajvanu u poslednjih mesec dana, a Krah do sada ima najviši...\nKinaPreko 3200 vesti\ndiplomataPročitajte još na ovu temu\nSjedinjene Američke DržavePreko 600 vesti\ntajvanPročitajte još na ovu temu\nViše od 25 miliona ljudi oporavilo se od posledica korona virusa u svetu, pokazuju podaci sajta Worldometers.Kako se navodi na sajtu, od početka pandemije izlečeno je 25.037.722 osoba. Širom sveta zaraženo je više od 33,7 miliona ljudi, a preminulo je 1.010.100 osoba.Trenutno je u svetu aktivno više...\nPredsednik Filipina Rodrigo Duterte otvoreno razmišlja da zabrani poslovanje Fejsbuku u toj zemlji nakon što je ta američka društvena mreža odlučila da ukloni naloge koji, kako kaže Duterte, štite državne interese i koriste se u borbi protiv pobunjenika.\n"Neću se vakcinisati protiv korona virusa"\nDirektor kompanija "Spejseks" i "Tesla" Ilon Mask izjavio je da se on i njegova porodica neće vakcinisati protiv korona virusa.\nFolksvagen u Kini ulaže 15 milijardi evra za električna vozila\nNemački proizvođač automobila "Folksvagen" (VW) saopštio je u ponedeljak da planira da sa tri kineske kompanije do 2024. godine uloži oko 15 milijardi evra u proizvodnju električnih vozila u Kini, najvećem svetskom tržištu automobila.


U KS 19 NOVOZARAŽENIH KORONAVIRUSOM, NIJE BILO SMRTNIH SLUČAJEVA | Hayat.ba\nTrenutno je na bolničkom liječenju 40 pacijenata, od kojih 19 ima akutnu infekciju, dok su ostali “postcovid pacijenti” ili se nalaze na opservaciji/trijaži. Na Kliničkom centru Univerziteta u Sarajevu liječi se 28 pacijenata, a u Općoj bolnici „Prim.dr. Abdulah Nakaš“ njih 12.\nOd početka pandemije u Kantonu Sarajevo evidentirano je ukupno 53.014 osoba zaraženih koronavirusom i 51.613 izliječenih.\nTokom jučerašnjeg dana, u Covid-ambulantama Javne ustanove Dom zdravlja KS pregledan je 61 pacijent, od kojih je jedan transportovan na bolničko liječenje.\nI danas je, u okviru “Dana otvorenih vrata”, u Zetri omogućena vakcinacija svim građanima Kantona Sarajevo iznad 18 godina, bez prethodnih najava. Ovakva organizacija vakcinacije će trajati dok se ne potroše raspoložive vakcine AstraZeneca.


Američki mediji: Rusija se ne može izolovati - Sputnjik Srbija\n03:35 25 Mart 2019\n15:15 12.11.2018 Preuzmite kraći link\nTrebalo je da zapadne sankcije izoluju Rusiju, ali retorika njihovih sastavljača je očigledno izvan realnosti — Rusija uspešno prodaje oružje i jača alijansu, piše „Fajnenšel tajms“.\nZapad je prvi put uveo sankcije u martu 2014. godine i trebalo je da one izoluju Moskvu od ostalog sveta, od vitalnih grana, naprave otpadnike bez prijatelja. Međutim, ovakvi „pokušaji su doživeli neuspeh“, sankcije nisu postigli svoje ciljeve, konstatuje list koji kao najbolji primer toga navodi prodaju ruskog protivvazdušnog sistema S-400 Indiji i Kini.\nSve „tešnja prijateljska saradnja sa Kinom dala je Moskvi pristup međunarodnim finansijama, nove trgovinske mogućnosti i veliku diplomatsku težinu“, navodi se u članku.\n„Fajnenšel tajms“ skreće pažnju na dublju saradnju sa velikim brojem država na Bliskom istoku — od Turske do Izraela, od Saudijske Arabije do Irana“, proširenje uticaja Moskve u regionu u pozadini nastavka kolebanja Vašingtona.\nStalni dolazak lidera država EU koji posećuje Krim, direktne strane investicije evropskih korporacija i nastavak zahteva na rusku naftu i gas nisu u skladu sa vojnom retorikom iz Brisela, navodi izdanje. Velika Britanija je jedna od „najratobornijih raspoloženih država prema Moskvi“, ali britanska naftna kompanija BP — jedna od najvećih stranih investitora, poseduje 19,75 odsto „Roskosmosa“.\n„Ne može se izolovati tako velika i važna država kao što je Rusija“, citira izdanje na uslovima tajnosti izvršnog direktora međunarodne energetske kompanije.\nZapadne diplomate u Moskvi „nezvanično priznaju da sankcije nisu dovele“ do željenog rezultata, dodaje list.


Više medija prekršilo Kodeks tekstovima o članu SNS-a iz Niša - Raskrikavanje\n30.10.2020. Milica Ljubičić Foto: Facebook / Savet za štampu\nSednica je počela diskusijom o žalbama koje je glavni i odgovorni urednik Danasa, Draža Petrović, podneo povodom teksta objavljenog u Srpskom telegrafu i na njegovom portalu - Republika. U spornim tekstovima navodi se da je Danas „opozicioni tabloid koji laže i cenzuriše za Đilasa”. Do ovakvog zaključka Srpski telegraf, kako se navodi u tekstu, došao je jer Danas nije objavio celu izjavu koju je glavni urednik Srpskog telegrafa, Milan Lađević dao za ovaj list. Danas, naime, nije objavio deo izjave u kojoj Lađević govori o „Đilasovoj zombi-politici”, te je ocenjen kao mediji koji je neprofesionalan i cenzuriše.\nČlanica Komisije za žalbe, Zorica Višnjć čitav tekst Srpskog telegrafa ocenila je kao „klasičan spin koji se već duže vreme sprovodi na javnoj sceni”, te da se u Srbiji svi mediji dele na „režimske i tajkunkske”, čime se šalje poruka da ne postoje nezavisni mediji. Novinarka Ljiljana Smajlović međutim je istakla da je za „nekoga ovaj tekst spin, a za nekoga istina, te da ne mogu nečije uverenje da proglase lažljivim, pogotovu ako 80 odsto građana deli to uverenje”.\nČlanovi Komisije za žalbe bili su podeljenog mišljenja - dok je šestoro glasalo da je Kodeks prekršen, troje je bilo protiv, te konačna odluka nije doneta.\nDuže od 40 minuta Komisija je raspravljala o osam žalbi koje je protiv Južnih vesti, portala N1 i nova.rs, Glasa javnosti, Direktno i Aloa podneo nastavnik iz Niša, Miljan Milenković zbog tekstova koji su ovi mediji objavljivali o njemu.\nOn se nedavno kandidovao za direktora osnovne škole u Nišu, zbog čega su Južne vesti podsetile čitaoce na njegovu spornu biografiju. Milenković, inače član SNS-a, pre dve godine je bio v.d. direktor niškog Lutkarskog pozorišta, a povukao se zbog pisanja Južnih vesti da je postavio nadzorne kamere svuda po pozorištu, između ostalog i u svlačionice, zbog čega su se pobunili glumci i roditelji dece. Južne vesti su takođe podsetile da je u istom periodu na fejsbuku ispod fotografije jedne svoje učenice Milenković ostavio „lascivan” komentar. Južne vesti su u svom članku navele da roditelji „u tajnosti prikupljaju potpise” protiv imenovanja Milenkovića za direktora škole, jer su „nekim roditeljima pretili opasni momci koji podržavaju Milenkovića”.\nOstali mediji preneli su objave Južnih vesti.\nČlanica Komisije, Vida Petrović Škero istakla je da je u velikoj dilemi jer je sa jedne strane javni interes, a sa druge povreda njegovog (Milenkovićevog) privatnog prava, te da je problem u načinu na koji je napisan tekst.\n„Koje je pravo bitnije, da li da javnost, odnosno svi roditelji u toj školi, budući đaci i oni koji su već tu, imaju za direktora takvog čoveka ili je važnije ništa ne pisati o njemu jer ga ponovo povređuješ. Kod nas je problem na koji se napravi afera, odnosno na koji se plasira tekst”, rekla je Petrović Škoro te istakla da po njenom mišljenju Kodeks nije prekršen.\nTamara Skrozza bila je saglasna se da je ovo u interesu javnosti da zna, ali da je „o svemu moglo da se piše na pristojniji način”.\n„Vi kada pročitate te tekstove, ispada da je čovek troglava aždaja, sklanjaj decu deset metara od njega”, istakla je Skrozza i dodala da je Kodeks prekršen.\nKomisija je za sve tekstove većinom glasova donela odluku da su prekršeni delovi Kodeksa o novinarskoj pažnji, ali i članovi koji se odnose na obavezu novinara da prave razliku između činjenica i komentara, pretpostavki i nagađanja, te da su u tekstovima iznete neosnovane optužbe i glasine.\nN1 je zbog objavljivanja Milenkovićeve fotografije sa ćerkom povredio i pravo na privatnost deteta.\nIzuzetak je kolumna na portalu Direktno, za koju članovi Komisije nisu doneli odluku o prekršaju Kodeksa jer je reč o ličnom stavu.\nInače, početkom oktobra Ministarstvo prosvete je poništilo konkurs za direktora škole.\nPred Komisijom su se našle i žalbe koje je podnelo Ministarstvo kulture i informisanja protiv Kurira i portala nova.rs.\nKurir je naime u dva teksta pisao kako je bivši ministar kulture Vladan Vukosavljević „usled pandemije ojadio budžet” jer je „spiskao 37 miliona na skupove i seminare” za narednu godinu. Ministarstvo je međutim objasnilo da su samo sklopljeni ugovori pri čemu taj novac možda i neće biti potrošen, što je i Kurir naveo u samom tekstu.\nKomisija je sa deset glasova donela odluku da Kurir prekršio upravo član Kodeksa koji upućuje da naslov ne sme biti u suprotnosti sa tekstom.\nMinistarstvo se žalilo i na tekst nova.rs u kojem se navodi da je „Maja Gojković poslala svoj tim u Ministarstvo informisanja, gde su češljali predmete i počeli da rade sistematizaciju radnih mesta”.\nKako se čitav tekst svodi na anonimne izvore, Komisija je jednoglasno odlučila da je prekršena istinitost izveštavanja.\nKomisija za žalbe nije imala ni dilemu da je Kodeks prekršen u slučaju žalbe Pavla Jelisijevića zbog teksta koji je Media portal objavio o njemu. Jelisijević je inače admin fejsbuk grupe „Dnevna doza prosečnog Čačanina”, na kojoj se između ostalog kritikuje lokalna vlast SNS-a. Sa druge strane, Jelisijević u žalbi tvrdi da je Media portal upravo povezan sa poslanikom SNS-a iz Čačka, te da je kritika lokalne vlasti na fejsbuk grupi razlog objavljivanja takvog teksta.\nMedia portal između ostalog navodi da je Jelesijević „iskompleksirana osoba sa manjim ili većim nedostacima”, te iznose brojne neargumentovane tvrdnje, upravo je zato Komisija jednoglasno odlučila da su prekršene odredbe istinitost izveštavanja i deo Kodeksa koji se tiče kulture javne reči.\nVlasnik Kurira, Igor Žeželj podneo je žalbu protiv N1 jer na svom portalu nisu preneli celo pismo koje je objavljeno na sajtu Kurira, inače upućeno Savetu za borbu protiv korupcije.\nNaime, Savet za borbu protiv korupcije uputio je saopštenje N1 u kojem poziva Žeželja da javno objavi pismo Savetu. Pismo je objavljeno na sajtu Kurira, međutim N1 jd preneo samo delolve istog. Komisija je jednoglasno odlučila da N1 prenošenjem delova Žeželjevog pisma nije prekršio Kodeks.\nSednicu Komisije za žalbe Saveza za štampu, možete pogledati ovde.


Borenović: Vlada zna samo da se zadužuje - Klix.ba\nBorenović: Vlada zna samo da se zadužuje\n28.3.2015. u 12:29\nPotpredsjednik PDP-a Branislav Borenović rekao je da Vlada Republike Srpske "ne zna ništa drugo osim da se kreditno zadužuje".\nReagujući na današnju izjavu premijera Republike Srpske Željke Cvijanović da SDS, PDP i NDP "omalovažavaju institucije Srpske jer su u institucijama BiH odbili da prihvate novo kreditno zaduženje kod Svjetske banke", Borenović je rekao da je "građanin Republike Srpske danas duplo više zadužen od građanina u Federacije BiH zahvaljujući neodgovornoj politici" republičke vlasti.\nOn je pozvao "Cvijanovićevu i njenog stranačkog šefa Milorada Dodika da umjesto zaduženja zatraže da Dragan Vučetić vrati novac koji je pronevjerio iz preduzeća 'Nikola Tesla' i da u zgradi Vlade Republike Srpske nađu i aktiviraju mjenice Robne kuće 'Boska'", navodi se u saopštenju PDP-a.\nPredsjednica Vlade Republike Srpske Željka Cvijanović izjavila je Srni da je odluka Predstavničkog doma parlamenta BiH da odbije da ratifikuje Sporazum o kreditu za razvojnu politiku poslovnog ambijenta između BiH i Svjetske banke klasično derogiranje odluka Narodne skupštine RS "od strane političkog Sarajeva u koje su se utopili SDS, PDP i NDP".\nCvijanovićeva je ocijenila da je objašnjenje SDS-a, PDP-a i NDP-a da su blokirali ratifikaciju, jer su protiv toga da se Republika Srpska zadužuje i navodno "krpa rupe" kreditnim sredstvima, najobičnija besmislica.\nOna je istakla da budžet RS ne zavisi od tih sredstava, te da ovdje i nije riječ o novcu, već o tome kako se političke partije iz Republike Srpske, kao što su SDS, PDP i NDP odnose prema RS.


kreativnaevropa.me - Dvodnevni sastanak Creative Europe deskova počeo je danas u Klužu (Rumunija).\nPrema agendi, danas će biti riječi i o statusu i daljem razvoju programa Kreativne Evrope nakon 2020. godine, izazovima koji se najavljuju, iskustvima.\nNa sjutrašnjem dijelu sjednice, predstavnici Culture i MEDIA deskova imaće odvojene sesije, u okviru kojih će se fokusirati na pojedinosti programa, izmjene, Work Programme 2020, plan MEDIA programa za period 2021-2027 i slično.\nSastanku prisustvuju i predstavnici CE deska MEDIA Crne Gore.\nU organizaciji potprograma MEDIA, 7. juna će se u Klužu održati i Evropski filmski forum, a sve u okviru Međunarodnog filmskog festivala u Transilvaniji (TIFF). Tema EFF-a u Klužu su „Nova strujanja u evropskoj kinematografiji“, a odnosi se na niz izmjena koje utiču na produkciju, od faze razvoja scenarija pa sve do postprodukcije.


SEEbiz.eu / HR / Ekološki incident u podmorju Crne Gore ugrozio bi jug Hrvatske\nistraživanje nafte u Crnoj Gori Žarko Radulović Crnogorsko truističko udruženje\nDatum objave: 26.09.2016. - 16:39:00\nZadnja izmjena: 26.09.2016. - 16:40:43\nPODGORICA - Predsjednik Crnogorskog turističkog udruženja Žarko Radulović odgovorio je na optužbe zelenih ekoloških organizacija da je dozvolom istraživanja ugljikovodika Crna Gora potpisala smrtnu presudu svom turizmu.\nKako ističe Radulović, ako bi i došlo do ekološkog incidenta Crna Gora bi najmanje bila ugrožena.\n"Ako ćemo razgovarati o ekološkoj ugroženosti, onda bi mnogo više bila ugrožena Južna Dalmacija nego Crna Gora, jer se bušotine nalaze točno na mjestu gdje teče morska struja, koja je dosta jaka i ide od Albanije pored Crne Gore prema Hrvatskoj. Prema tome, ako dođe do nekih ekoloških problema više bi Hrvatska stradala nego Crna Gora, koja to ne bi ni osjetila", kazao je Radulović.\nBušenje Jadranskog mora bit će napravljeno najsuvremenijom tehnologijom što, tvrdi Radulović, skoro da i isključuje mogućnost ekološkog incidenta.\n"Nije mi poznato da je bilo gdje u svijetu došlo do gašenja turizma zbog istraživanja nafte i plina, čak znam određene dijelove svijeta gdje bušotine i turizam idu paralelno i to su možda najpopularnije turističke destinacije", rekao je Radulović na optužbe zelenih, javlja B92.


Sistematski otkriju razne patologije - Užicka Republika Press\nTimovi izabranih lekara obrade po 20-ro predškolaca na sistematskim pregledima za upis u prvi razred. Procedura nalaže da roditelji sa decom prvo odlaze u zdravstvenu laboratoriju gde se proverava stanje kompletne krvne slike, a zatim se radi EKG i slede pregledi kod oftamologa, ušnog lekara i logopeda.\nBuduće prvake obavezno pregleda i dečji fizijatar, a pošto u bolnici radi samo jedan specijalista ove struke ovaj pregled se ostavlja za kraj, odnosno daje se uput da se pregled uradi u zakazanom terminu i da se naknadno izveštaji dostave pedijatrima, kaže dr Novka Garabinović Vukašinović, načelnica Službe za zdravstvenu zaštitu dece i školske dece Doma zdravlja Užice.\nKod dece ovog uzrasta tokom sistematskih pregleda lekari konstatuju status uhranjenosti, procene telesno držanje i deformitete, koji su zbog neaktivnosti sve učestaliji, a neretko se uoče i spuštena stopala. Na osnovu višegodišnjeg iskustva, dr Garabinović Vukašinović kaže da je poslednjih nekoliko godina zabrinuta zbog sve češće oralne patologije.\nTo je karakteristično već od treće godine života da deca ne znaju da izgovore č, dž, ć, r, ž, h jer imaju oskudan rečnik usled loše komunikacije u porodici..Mnogo bi logopeda trebalo da se taj problem prevaziđe.\nDanas se deci mnogo malo ili gotovo nimalo ne čitaju priče i bajke, ne pevaju se pesmice. Deca dosta kasnije prve reči počinju da izgovaraju, što je postalo sve učestalije poslednjih nekoliko godina. Načelnica dečjeg dispanzera kaže da uzroke treba tražiti u masovnom prisustvu tehnologija sa kojima deca odrastaju od malena.\nČeste su situacije u lekarskoj ordinaciji da roditelji tokom pregleda već bebe umiruju puštanjem različitih pesmica ili igrica na mobilnom telefonu, a oni tako maleni prstićima prelaze preko tastature.\nTime se gubi fina motorička kordinacija koja se najbolje vidi prilikom slaganja kockica i tada možemo da govorimo o spretnosti deteta. Trudimo se da roditeljima objasnimo da upotrebu mobilnih uređaja kod male dece svedu na minimum, jer loše utiče na razvoj najmlađih.\nSavetujemo im da svaki momenat iskoriste za hodanje na prstićima i šetnju sa najmlađima, zatim za igranje lopte i vožnju bicikle kod malo starije dece, da deci omoguće da preskaču vijaču, ko ima mogućnost da vodi decu na plivanje.\nU eri napretka tehnologija neizbežno je da i deca imaju kontakt sa svim vrstama mobilnih uređaja, ali nije opravdano da roditelji ne mogu deci da ograniče upotrebu istih.\nPorazno je što mi na običnim pregledima možemo da prepoznamo na kojoj strani dete leži dok gleda televizor ili igra igrice. Okupiranost mobilnim uređajima svakodnevno viđamo i u čekaonicama gde roditelji dok čekaju na pregled deci daju telefone da gledaju crtane filmove ili igraju igrice.\nSve su to elementi koji ukazuju na brojne razvojne, govorne i motoričke poremećaje kod najmlađih generacija, navodi dr Garabinović Vukašinović, dodajući da je u porastu broj dece koja su razdražljiva, nervozna, imaju kratku pažnju što se takođe može tumačiti kao posledica mobilnog vremena u kome živimo.\nU prilog ovome idu i istraživanja timova dečjih neurologa, koja za problem autizma i poremećaja sličnih autizmu kao glavne krivce vide pasivnost dece za okruženjem, a veliku posvećenost “mikrosvetu mobilnih uređaja”.\nOvom istraživanju u prilog ide činjenica da vakcinacija nema udela u autističnosti kod najmlađih generacija. Još jedan od velikih pratećih problema je i neadekvatna ishrana dece i adolescenata.\nBrza hrana koju deca često konzumiraju kako kući tako i u vrtićima i školama drastično se odražava na uhranjenost, pa su česti slučajevi gojaznosti među najmlađima, što pored pada imuniteta, za posledicu ima i sve učestaliju pojavu šećerne bolesti među najmlađom populacijom.