“Naime, mi smo se bavili problemom ukupnih troškova za ljekove i medicinska sredstva koji su skoro pola budžeta zdravstva i zabrinutošću, ako se tendencije pomenute potrošnje na godišnjem nivou nastave, kako će se to odraziti na održivost sistema. Sistema koji ima i mnogo drugih problema, koji su vjerujemo, vezani za ovoliko izdvajanje za ljekove kao što su niska lična primanja zaposlenih u zdravstvu, odlazak ljekara i dravstvenih radnika iz Crne Gore, tehnološko i ukupno održavanje zdravstvenih kapaciteta, školovanje kadra i sl.”, navode oni.\nNavode da “kada iscuri mnogo novca za stavku kao što su ljekovi i medicinska sredstva, ono što ostane smatramo nedovoljnim za aktivnu politiku u sektoru pogotovu za stimulacije najboljima da ostanu da rade za svoju zemlju”.\n“I da budemo sasvim konkretni, mislimo da se boljom politikom u sektoru ljekova i medicinskih sredstava od strane nadležnih moglo ušteđeti dosta sredstava a sa tim novcem se može uraditi mnogo toga”, naglašavaju iz URE.\nOni navode i da je primjena inovativnih ljekova i savremenih tehnologija „condition sine qua“ svakog sistema u 21 vijeku.\n“Zato je i uvođenje novih ljekova za tretman onkolških pacijenata i brojnih autoimunih oboljenja, koji su, treba naglasiti, i do sada bili tretirani savremenim terapijskim i inovativnim ljekovima, za podršku svih koji brinu za pacijente. To je za pohvalu svima, a ne za nikakva osporavanja, što nije nikada bila namjera URE”, kažu oni.\nNavode i da se znaju protokoli za primjenu novih ljekova, pa je to naglašavanje u saopštenju neprimjereno.\n“Potrošnja ovih ljekova uprkos visokim cijenama je mala u odnosu na ukupnu potrošnju, tako da vam je ovaj argument koji iznosite slab. Agencija navodi u svom izvještaju potrošnju deset najčešćih ljekova”\n10 najkorišćenijih ljekova u 2018. godini po vrijednosti DDD/1000/dan\n- VANBOLNIČKA POTROŠNJA\nR.br. ATC INN DDD/1000/dan\n1 B03BB01 folna kiselina 153,01\n2 B01AC06 acetilsalicilna kiselina 70,35\n3 C09AA05 ramipril 58,04\n4 B03BA03 hidroksokobalamin 47,15\n5 M01AB05 diklofenak 41,84\n6 C08CA01 amlodipin 32,01\n7 C09BA09 fosinopril, hidrohlortiazid 27,96\n8 C09AA09 fosinopril 27,16\n9 A10BA02 metformin 25,86\n10 C09BA03 lizinopril, hidrohlortiazid 20,23\n“Naša namjera je da saznamo cijene tih ljekova u poređenju sa regionom, a ne sa Holandijom visoko razvijenom zemljom koja ima izuzetan zdravstveni sistem u Evropi. Ili pak sa Italijom, čija se izdvajanja za finansiranje zdravstvenog sistema ne mogu upoređivati sa crnogorskim. Kad nas poredite sa Evropom, uradite to i po drugim indikatorima funkcionisanja zdravstvenog sistema i sredstvima za finansiranje zdravstvene zaštite”, navode oni.\nIstiču i da bi u Ministarstvo zdravlja trebalo da da odgovore koliko je ljekara napustilo sistem javnost zdravstva u poslednjih 5 godina i iz kojih razloga?\nDa li je tačno da skoro trećina ljekara u Crnoj Gori prima 550E EUR-a plate? Koliko se zdravstvenih radnika prijavilo za otpremninu i napuštanje sistema javnog zdravstva?\nKoje mjere preduzima Ministarstvo zdravlja da bi spriječilo odlazak medicinskog kadra?\nZašto se odluke o proširenju prava pacijenata, na bilo koji segment zdravstvenih usluga, uključujući i farmaceutske usluge ne baziraju na tačnim proračunima i analizama?\nZašto su pojedini ljekovi u Crnoj Gori dosta skuplji nego u regionu (primjeri: pradaxa, monopril, mostrafin, singulair…)?\n“Hvaliti se sa listom od 1000 ljekova, a biti svjedok nestašica elementarnih ljekova u apotekama i zdravstvenim ustanovama je zamagljivanje stvari, pa je tako i sa iskrenom brigom za zdravlje koju pokazuje Ministarstvo u svom saopštenju. URA se bavi realnim problemima društva a zdravstvo je u vrhu prioriteta građana po svim ispitivanjima javnog mnjenja”, ukazuju oni.\n“Kvalitetne činjenice podrazumijevaju, kako rekosmo, analizu troškova po grupama ljekova, postignute cijene ljekova za crnogorske građane (koje pregovara MZ i Fond zdravstva) i cijene istih u zemljama regiona - uporedne cijene. Tada bi građani imali potpuniju predstavu o problem.”, zaključuju oni u saopštenju.


Ne samo Fejsbuk: Play Store (Android) i App Store (iOS) podstiču ekonomski model u kom besplatne aplikacije zarađuju tako što vaše podatke prikupljaju i prodaju oglašivačima.\nProšlog ponedeljka, u New York Times su bili objavljeni zastrašujući rezultati istrage velike „anonimne” baze podataka o lokacijama telefonskih uređaja, preko kojih je ovaj list mogao da isprati svakodnevne aktivnosti običnih ljudi – bez zaštite anonimnosti čak i u slučajevima poverljivih podataka kao što su posete kliničkim centrima, odnosno kućne i poslovne adrese.\nTekst iznosi na videlo ono što se godinama slutilo: aplikacije instalirane na telefon beleže vaše aktivnosti. Iako se mnogo priča o „anonimizaciji”, i tvrdi se da se podaci nikad ne sakupljaju poimence, navike korisnika su do te mere specifične – često i jedinstvene – da se i preko anonimnih identifikatora često može ispratiti aktivnost svakog pojedinca.\nUz ovu istragu, New York Times takođe nudi vodič za upravljanje i ograničavanje podataka o lokaciji kod pojedinih programa. Ovaj proces lakše se obavlja na iOS nego na Androidu, ali svako bi trebalo da ga redovno sprovodi. Ipak, mislim da osnovni zaključak ne glasi treba bolje kontrolisati podešavanja na telefonu, već treba mnogo, mnogo bolje paziti šta se na telefon i zbog čega instalira.\nGde god da krenemo, nosimo sa sobom uređaj koji ne samo što sadrži GPS lokator, već i internet ili LTE vezu preko koje komunicira sa trećim licima, šalje im podatke koje mnoge od njih preprodaju. Načelno se lokacija može izvući iz kontakta telefona sa baznim stanicama, pa tako najbolji način za zaštitu privatnosti zahteva da koristimo ili glup ili nikakav telefon (ili iPod Touch). Ali za većinu nas, ovo nije praktično. Zato mislim da vredi preispitati koje aplikacije instaliramo na svoje uređaje, i koliko one stvarno vrede nama a koliko svojim kreatorima.\nPitanje koje treba da postavite sebi kada procenjujete aplikacije koje imate je "zašto ova aplikacija postoji?"\nOdluke donete kada su Epl, Gugl, i programeri aplikacija počeli sa ovim poslom još uvek imaju svoje posledice, više od deset godina kasnije. Načelno rečeno, svi smo mi spremni da telefon platimo po nekoliko stotina dolara, ali ne i da platimo aplikaciju 0.9 dolara. Ova nespremnost da se aplikacija plati unapred koštala nas je u ogromnoj meri. Proizvodnja čak i najobičnije aplikacije u vidu svetiljke ili prdeža nešto košta, a u ogromnom broju slučajeva autori „besplatnih” aplikacija nisu altruisti – prave ih da bi zaradili ovako ili onako, a često prikupljajući i preprodajući podatke.\nKada procenjujemo aplikacije, treba se zapitati „zašto ova postoji?”. Ako joj je svrha da vam nešto naplati, ili bar da ponudi pristup usluzi koja se naplaćuje, onda je sasvim moguće da opstaje bez prikupljanja i preprodaje podataka o korisniku. Ali ako je besplatna, i želi samo da stekne što veći broj korisnika, onda je vrlo verovatno da vaše podatke preprodaje oglašivačima.\nNYT ističe da veći deo podataka do kojih su u istrazi došli potiče iz besplatnih aplikacija za vremensku ili sportsku prognozu koje su tajno prikupljale podatke; stotine besplatnih igara i podkast aplikacija traže od korisnika dozvole koje im realno ne trebaju samo da bi prikupile i monetizovale privatne podatke.\nČak i aplikacije koje nisu tako blatantno sumnjive često funkcionišu na isti način: Fejsbuk i prateće aplikacije (Instagram, Messenger, itd.) prikupljaju gomilu podataka o korisniku, što iz samog korišćenja programa, što direktno iz telefona (iako su se baš potrudili da sakriju činjenicu da Android aplikacijom sakupljaju pozive.) Sam Android je ekosistem koji Guglu služi upravo za prikupljanje podataka. Ko nije spreman da detaljno iščita dokumente o zaštiti podataka kod svake instalacije, ko zna šta sve odajete programima koji vam donose vesti, podkaste, avionske i druge karte, putovanja i društvene mreže.\nProblem se sa vremenom samo komplikuje: Fejsbuk je od profitabilne aplikacije po imenu WhatsApp ($1 godišnje), napravio „besplatnu uslugu” jer smatra da će više zaraditi od reklama.\nDakle, dominantan poslovni model na telefonima koje svi koristimo bazira se na monetizaciji samog korisnika, što se može ograničiti samo brižljivim čitanjem dozvola koje dajete aplikacijama. Ako vam se ovo ne dopada, ostaje vam samo da se lišite pametnog telefona, ili da obrišete veliki broj aplikacija koje ste već instalirali.\nMožda je došao čas da se lišimo svih onih besplatnih aplikacija sa samo jednom namenom, čija se funkcija svodi na pristupanje određenom sajtu. Načelo gledano, bezbedniji ste ako istom sajtu pristupite direktno, kroz brauzer, iako to ume da bude nezgodno. U stvari, možda je došao čast da se lišimo bukvalno svih aplikacija, i onda redom instaliramo samo one kojima verujemo da će poštovati našu privatnost jer nam deluje da mogu da zarade bez monetizacije naših podataka. Ovo bi na iOS uređajima značilo oslanjanje na Eplove programe, čak i one koji ne rade tako dobro kao brojne alternative u ponudi.


NEPROMIJENJEN STATUS Dom omladine dobija programskog menadžera - Srpskainfo\nDom omladine je zgrada kojom upravlja Gradska uprava Banjaluka i njen status se neće mijenjati, iako je u ranijem periodu bilo govora da je potrebno da se osamostali, kako bi se lakše obezbijedili novi izvori finansiranja.\nFOTO: A. ČAVIĆ/GRAD BANJALUKA\nPosljednje informacije govore da aktuelna administracija neće unositi jednu takvu radikalnu promjenu, kojom bi Dom postao javna ustanova.\nTa izmjena je, između ostalog, trebala omogućiti Domu da konkuriše prema međunarodnim fondovima ili za grantove, čime bi mogla samostalno da dolazi do određenih finansijskih sredstava, a ne da isključivo zavisi od Gradske uprave kada je u pitanju novac.\nZa sada status ostaje nepromijenjen, a to znači da će Dom omladine i dalje biti u nadležnosti Odjeljenja za obrazovanje, zdravstvo, omladinu i sport, uz jedan izuzetak – treba da dobije programskog menadžera, koji će upravljati svim aktivnostima na tom prostoru.\n– Dom omladine je u resursnom smislu veliki potencijal za koji smatramo da do sada nije bio potpuno iskorišten. Pamtimo i bolje dane. Zato smo pripremili model za koji mislimo da će biti opravdan i koji će iskoristiti potencijale Doma. On, prije svega, podrazmijeva da zaposlimo programskog menadžera koji bi vodio i koordinirao svim aktivnostima na tom prostoru – objasnila je savjetnica gradonačelnika za društvene djelatnosti, Milada Šukalo, i dodala da će konkurs za tu poziciju biti raspisan u narednom periodu.\nPotvrdila je da se Dom omladine neće transformisati u javnu ustanovu, već da će, kao i do sada, ostati u okviru nadležnog odeljenja za društvene delatnosti. Pošto ne dolazi do promjene statusa Doma omladine, programski menadžer će, prema njenim riječima, imati status službenika.\nNavela je da u trenutnim uslovima ne postoji mogućnost da se prostor u slobodnim treminima daje u komercijalne svrhe, čime bi Dom mogao raspolagati sa određenim izvorom finansiranja.\nREKONSTRUISAN KROV Nova pozornica za kulturne sadržaje\n– Postoje određene zakonske prepreke kada je u pitanju mogućnost da se naplaćuje korištenje sadržaja. U nekom narednom periodu će se razmatrati mogućnost kako bi Dom omladine mogao biti nezavisniji i da u komercijalnom smislu ponudi svoje sadržaje. Trenutno je prvi cilj da mlade ljude tamo vratimo, a drugi je kako da razvijemo kapacitete, jer verujemo da sama zgrada predstavlja veliko bogatstvo, resurs i potencijal – navela je Šukalo.\nDom omladine je svojom namjenom uvijek bio predviđen kao mjesto za aktivizam mladih, te rad nevladinog sektora, ali je zadnjih godina nekako bio u drugom planu i njegov puni potencijal nije iskorišten do kraja.\nKako bi se ta situacija promijenila Šukalo kaže da će se formirati programski tim.\n– U njemu će biti predstavnici najjačih organizacija, koje su se dokazale i pokazale da nose aktivnosti za mlade u Banjaluci. Tim organizacijama će biti data mogućnost da se prijave na konkurs Grada, gdje će moći dobiti sredstva za aktivnosti koje će se odvijati u Domu omladine. Naša je želja da te organizacije budu nosioci 50 odsto aktivnosti koje se tamo dešavaju, dok ostatak raspoloživih termina, te ostalih kapaciteta, treba biti ponuđen svim ostalim omladinskim organizacijama, te grupama mladih, koji će svoje aktivnosti moći da provode tamo – objasnila je ona.\nNaglasila je da je cilj ove administracije da socijalna inkluzija bude jedna od primarnih tema u djelovanju Doma omladine.\n– Želimo da kroz razne aktivnosti mladima s razvojnim poteškoćama ponudimo sadržaj. Uvidjeli smo da imamo veći broj organizacija koji se bave ovom ciljnom gupom dok su djeca, ali njihovim odrastanjem oni su sve manje prisutni u društvu i sve više se povlače u svoje porodice i kuće. Nama je želja da im tamo omogućimo da imaju radionicu i prodajni kutak, gdje će moći da prodaju suvenire koje izrađuju. Osim toga, biće angažovani u našoj kaferetiji koju planiramo napraviti za mlade – precizirala je ona.\nKrov i lift\nMilada Šukalo je naglasila da je važno da se upotrijebi i prostor renoviranog krova Doma omladine.\n– Očekujemo podršku donatora u smislu određene opreme i namještaja, jer želimo da to bude kreativni i primamljiv prostor za mlade ljude da u njemu borave – rekla je Šukalo i dodala da se radi i na izgradnji lifta, koji bi trebao da omogući pristup na terasu.\nBanjaluka budžetDom omladinejavna ustanovaMladiomladinske organizacije\nGrad pisao "Putevima RS": Kiša je isprala signalizaciju na saobraćajnicama, obnovite je\nPut kroz Motike, most u Rekavicama, ambulanta u Dragočaju: Šta predviđa rebalans gradskog budžeta\nDani “Otvorenih vrata” se nastavljaju: Naredne sedmice revakcinacije i vakcinacije građana Banjaluke\nUbuduće na Petrićevcu: Vakcinalni punkt, zbog SLABOG INTERESOVANJA GRAĐANA, sele u manji prostor\nOdržavanje izbora u mjesnim zajednicama stavljeno na čekanje, OVO JE RAZLOG\n“Hvale se viškom novca, a žele novo zaduženje” Ilić poručio da je APSURDAN zahtjev gradske administracije\nMaterijalna šteta: Kiša „kumovala“ sudaru na putu prema Manjači (FOTO)


Jako težak položaj penzionera u Brčkom | Brčanski Forum\nJako težak položaj penzionera u Brčkom\nSekretar Udruženja penzionera Fonda penzijsko-invalidskog osiguranja Republike Srpske Spasoje Radonjić izjavio je da je položaj penzionera u Brčkom jako težak zbog loše ekonomske situacije u cijelom društvu.\nRadonjić je pojasnio da su mnogi penzioneri svoj status ranije zasnovali na malim platama i izrazio zabrinutost za njihovu budućnost.\n„Osjeća se nelagoda među ljudima koji su zatečeni ovom situacijom i zabrinuti za svoju budućnost, a mnogi od njih i za egzistencuju svojih porodica”, naglasio je Radonjić.\nBrčko bi se moglo nazvati gradom starih jer su mnogi mladi napustili ovaj grad, rekao je Radonjić i dodao da se mnogi penzioneri vraćaju iz inostranstva da žive u našem gradu.\nPrema njegovim riječima, Vlada Brčko distrikta suočena je sa brojnim aktivnostima te problemima, ali i obraća pažnju na stanje penzionera rekavši da se već godinama uplaćuje jednokratna novčana pomoć najugroženijim penzionerima, kao i druge vrste pomoći.\nU Brčkom pored ovog Udruženja egzistira i Udruženje penzionera F BIH i prema njihovim podacima, kako je kazao Radonjić, u Brčkom je ukupno registrovano oko 11.000 penzionera.\nKako smo nezvanično saznali od penzinera sa kojima smo razgovarali danas, u toku je realizacije Odluke Vlade distrikta o utrošku sredstava za novoevidentirane penzionere u ovoj godini koji ostvaruju pravo na jednokratnu novčanu pomoć.\nVlada distrikta obezbijedila je ove godine tri različite jednokratne novčane pomoći za sve penzionere sa prebivalištem u Brčkom u visini od 1.470.000 KM, zavisno od visine penzije.


Foto: Youtube/ 6abc Philadelphia / youtube\nPa kada je 198 zaposlenih tvrtke dobilo iznenađujuće bonuse od 50.000 američkih dolara prosečno, bilo je to božićno čudo koje nisu očekivali. Ukupna cifra svih bonusa iznosila je oko 10 miliona dolara.\n"Kada sam otvorila kovertu, bila sam u potpunom šoku", rekla je za "CNN" Stefani Ridgvej, asistent vođe projekata u firmi.\n"Nisam mogla da poverujem šta vidim. Nemam uopšte reči da opišem kako sam se osećala, bilo je upravo neverovatno", istkla je ona.\nPredsednik "St. John Properties", Lorens Maikranc, rekao je da je kompanija postigla glavni cilj razvoja nekretnina u iznosu od 20 miliona kvadratnih metara, udvostručujući taj iznos u 14 godina.\n"Želeli smo nešto da zahvalimo svim zaposlenima što su nam pomogli da postignemo svoj cilj i želeli smo da učinimo nešto veliko", izjavio je Maikranc za "CNN".\n"To je uistinu bila jedna od najneverovatnijih stvari kojoj sam ikada svedočio u životu. Svi su bili preplavljeni emocijama. Vrištali su, plakali, smejali se i grlili", rekao je Majkranc.\n"Ljudi su se postrojavali da nas grle i ljube, rukuju se s nama...Čuli smo priču za pričom o tome na što će potrošiti bonus. Ljudi su sada bez dugova, otplatili su kredite, školarine i studentske kredite", zaključio je on.\nPo prvi put u istoriji kompanije, koja ima osam različitih filijala, došli su svi radnici van države i njihove sve troškove aviokarte i hotela za zabavu je "pokrila firma".\n"Tako smo ponosni na naše zaposlene. Oni su temelj i razlog uspeha naše kompanije. I želeli smo da im se zahvalimo na velikom putu i mislim da smo uspeli u tome", rekao je Majkranc.


DEMOSTAT: GLAS NARODA I DEDOVINA - Bor GRAD INFO\nDEMOSTAT: GLAS NARODA I DEDOVINA\nurednik\t дец 12, 2021 98 0\nBlokade u znak protesta protiv dva zakona i protiv iskopavanja litijuma, su pokazale da Vučićev izborni nastup popušta na dva najvažnija mesta.\nN1 / Demostat – Jasmina Lukač\nPrvo, ne uspeva da zadrži sve svoje glasače uz sebe, drugo ne uspeva da spreči protivnika da pridobije one koji su dosad bili van sfere politički svrstanih. To su prevashodno mlađi demonstranti, koji su buntom protiv iskopavanja litijuma, protiv promena Zakona o eksproprijaciji i Zakona o referendumu, osvojili i simpatije poznatih ličnosti i njihovu makar uslovnu i simboličnu podršku.\nTime je taj bunt preuzeo prvenstvo nad Vučićevom pričom – veliki graditeljski uspesi i „velike“ promene u vrhu SNS. Ta je priča ostala sporedna i bez ikakve moći da privuče javnost, sem veštački kroz nametnute TV programe.\nVučić nije mogao izabrati pogrešniji dan od tog protestnog 27. novembra, da u 28. minutu svog obraćanja na kongresu SNS objavi „vodiću vas i na ovim izborima“ pre pokliča „volim vas“, „i napred u pobedu“. Bila je to objava predsedničke kandidature koja je ostala neprimećena. Kako nije prvi put da Vučić prestrojava već započetu kampanju (2018. beogradsku zbog ubistva Olivera Ivanovića, 2020. parlamentarnu i lokalnu zbog korona zaraze), i sada je izveo krupni manevar.\nHitno je uspostavio „slušanje glasa naroda“, pojačao terensku kampanju, i ispunio osnovne zahteve demonstranata. Sporni zakoni su naprečac povučeni ili promenjeni i dato je obećanje da se litijum neće kopati protiv volje naroda. Krilo protesta, na čelu sa pravnim aktivistom Savom Manojlovićem, najavilo je povlačenje sa ulice.\nMeđutim Vučiću, za potpuni manevar i zaokret, smeta to što je ostao raspisani referendum o promenama Ustava 16. januara. Ovaj referendum je po Vučića i SNS rizična proba opšte snage na političkoj sceni. Samo vlast uljuljkana u nepobedivost, mogla je sebi da dozvoli luksuz da ga tako raspiše uoči predsedničkih izbora na kojima je imperativ neupitna pobeda u prvom krugu.\nA taj referendum je dugo u opticaju. Najmanje tri godine, a možda i duže se predstavlja kao da je sve spremno za njegovo održavanje. Više SNS ministara pravde u svojim mandatima imalo je bezbroj sastanaka i obrazlaganja o tom referednumu, budući da je reč o promenama izbora sudija i tužioca u skladu sa zahtevima EU u postupku učlanjenja Srbije.\nSada, pred izbore, to je tačno referendumska zamka za Vučića, jer će dati priliku opoziciji da osporava sprovođenje glasanja, iako je valjda zamišljeno da bude deo njegove spektakularne predsedničke kampanje. Ona je doduše, već na početku duboko uzdrmana.\nTu uzdrmanost dobro opisuje i samo jedna reč, dovoljna da jasno izrazi osećanja velikog broja ljudi.\nU ovom slučaju ta reč glasi „dedovina“. U tom smislu, protestne blokade u novembru i s početka decembra protiv Vučića, slične su onima u zimu 2019/20 protiv Mila Đukanovića.\nProtiv Đukanovića se na protestnim litijama branila „vera dedova“ od Zakona o veroispovesti, a protiv Vučića na blokadama „dedovina“ od Zakona o eksproprijaciji.\nNimalo slučajno, to „dedovina“ lansirano je upravo iz redova samih naprednjaka, i to onih koji su u SNS došli zahvaljujući Nebojši Stefanoviću, ministru odbrane, koji se smatra potpuno poraženim od struje premijerke Ane Brnabić i ministra finansija Siniše Malog.\nTo je u skladu sa povremenim izjavama opozicionih prvaka da će naprednjaci srušiti sami sebe, ali nije baš tačno. SNS može da sruši određena grupa birača, i samo je pitanje da li će tu grupu najavljeni učesnici izbora na strani opozicije osujetiti ili osnažiti, što je pitanje za posebnu analizu.\nTu grupu birača, čine oni koji su 2017. glasali za Luku Maksimovića Belog, antipolitičkog predsedničkog kandidata i tada mladog odbornika u Skupštini Mladenovca, ili bi umalo glasali za njega, samo da se malo još potrudio.\nKako je sam Vučić objasnio u par navrata, sa Maksimovićem je na predsedničkim izborima 2017. bio problem taj što je bio „imun“ na sve što bi protiv njega preduzeo njegov izborni štab. Za Maksimovića su dalje, bili opredeljeni i oni, koji su ustvari bili za Vučića, ali nikad ne bi glasali za njega, zato što je to u njihovom društvenom okruženju neprikladno i neprihvatljivo.\nDemostat je u istraživanjma merio i odgovore opredeljenih ispitanika za koga su glasali na prošlim predsedničkim izborima 2017, a za koga bi sada glasali na predstojećim.\nIstraživanje u julu, pre ekoloških protesta, je pokazalo da bi za Aleksandra Vučića sada glasalo 86 odsto onih koji su 2017. birali njega, dok bi 70 odsto onih koji su tada glasali za Sašu Jankovića, sada glasali za kandidata bivše bojkot opozicije (koalicija oko SSP).\nKod trećeplasiranog Luke Maksimovića opredeljenja su mnogo više rasuta, 31 odsto njegovih glasača sada su apstinenti, dok se uočava i da njegovi glasovi sada idu učesničkoj opoziciji, tada se pretpostavljalo savezu Nebojše Zelenovića i Ne davimo Beograd, u kome je sada i vođa Ekološkog ustanka Aleksandar Jovanović Ćuta.\nTa rasutost glasova Belog je nešto što i dalje daje Vučiću nadu u pobedu, uz priču „slušanje glasa naroda“ kojom uzvraća na „dedovinu“. Od te rasutosti je međutim, prošlo pola godine, i ukoliko se glasovi Belog aktiviraju i preliju određenoj strani, drugog neizvesnog predsedničkog izbornog kruga će biti.


Reklamni upaljači - Priprema, štampa i distribucija - Grom\nReklamni upaljači i njihovi različiti modeli koje imamo u ponudi predstavljaju neke od najtraženijih proizvoda kada je u pitanju reklamni materijal, a možete ih poručiti u Grom Trade-u. Reklamni upaljači sa Vašim logom ili željenim natpisom pravi su način da nekoga ko svakodnevno koristi ovu stvarčicu, podsetite na Vaš brend ili posvetu svaki put kada ga upotrebi.\nProdaja upaljača kao promo materijala je je odličan način da ispromovišete vašu firmu ili brend, ili možda neki konkretan događaj ili proizvod. Osim što je jako praktičan proizvod, predstavlja i dobar reklamni materijal, a naša ponuda je veoma raznolika pa ćete lako naći reklamne upaljače koji su vam potrebni.\nReklamni upaljači prodaja na veliko\nKada su u pitanju upaljači na veliko prodaja je jako zastupljena, naročito kada je reč o reklamnom materijalu, jer na taj način brzo i lako obezbedite količinu koju ćete koristiti za promociju vaše firme ili brenda. Upaljač kao proizvod možda prvenstveno jeste namenjen pušačima, ali to ne znači da ga ne možete nameniti onima koji to nisu, jer se nikad ne zna za šta može biti koristan, poput potpale roštilja i možda plinske džezve na nekom kampovanju.\nKada su u pitanju naši reklamni upaljači, možemo se pohvaliti raznovrsnom ponudom, među kojom se nalaze USB upaljači, metalni i BBQ upaljači, kao i kremen i elektronski, pa prema tome možete da odlučite šta vam se najviše sviđa i šta vam je najpotrebnije.\nZadovoljstvo klijenata i dugotrajnost proizvoda su nam na prvom mestu, pa smo u poslovanje i proizvodnju uključili najkvalitetnije materijale i brendove. Stojimo Vam na raspolaganju za pitanja, informacije i porudžbine, pa budite slobodni da nas kontaktirate slanjem upita sa našeg sajta. Rado ćemo odgovoriti na Vaša pitanja, ideje i zahteve u vezi sa reklamnim upaljačima i drugom promotivnom opremom koju ćemo personalizovati po Vašoj želji.


Rails Girls Beograd 5 – Časopis InterFON\nKako interesovanje za učešće u Rails Girls Beograd radionicama ne jenjava, nastavlja se širenje ove male zajednice koja je počela sa svojim aktivnostima 2013. godine. Od tada održano je 4 radionice, po 2 godišnje, kroz koje je prošlo preko 100 učesnica i ljudi zainteresovanih da nauče Ruby on Rails i/ ili podele svoje znanje. Pored ovoga, organizovano je i nekoliko follow up-ova, a ono što je još važnije je da su se neke od učesnica vratile kao mentorke.\nBuduće polaznice ne moraju da imaju prethodno znanje ili iskustvo kako bi učestvovale u radionici, a mogu se se prijaviti do 5. decembra putem linka http://bit.ly/1I3GVRb ili preko sajta www.railsgirls.com/beograd, gde će pronaći i ostale informacije u vezi sa narednim događajem.\nPored radionica, Rails Girls Beograd su nedavno organizovale i Ada Lovelace dan, posvećen pionirki programiranja gde su imale priliku da govore žene koje su postigle izvanredne rezultate na domaćem polju nauke i IT-a. Cilj je da i ubuduće bude još više ovakvih programa koji bi podsticali žene na aktivnije učešće u IT sektoru.\nViše informacija o narednoj radionici zakazanoj za decembar možete naći na www.railsgirls.com/beograd, a možete nas pratiti i kontaktirati i putem FB stranice i TW naloga, ili nam pisati na railsgirlsbeograd@gmail.com ako imate pitanja, predloge ili želju da nas podržite.


Naslovna Ostalo Rukomet Bojana Popović: Napravile smo veliki broj grešaka, mogle smo da pružimo više\nBojana Popović – trener rukometašica Budućnosti istakla je da ih je loš početak meča i minus sedam nakon prve polovine 1. poluvremena koštao petog poraza u Ligi šampiona, ovog puta od ĆSM-a u Bukureštu (30:22).\n„Napravile smo veliki broj grešaka na početku meča, što je protivnik znao da kazni. Loše smo otvorile utakmicu, dok smo u drugom dijelu 1. poluvremena podigle nivo igre i u odbrani i u napadu, pa smo smanjile zaostatak. To je bio dobar period naše igre. I u nastavku smo krenule sa velikim brojem grešaka, izgubile ritam i potrebnu koncentraciju, nismo igrale kako možemo. Imamo mlad tim, ali smo mogle da pružimo više danas”, istakla je Bojana Popović.\nI pivotkinja Tatjana Brnović je na konferenciji za novinare po završetku meča naglasila da je bilo previše tehničkih grešaka na početku oba poluvremena, da bi se ostvario bolji rezultat u Bukureštu.\n„Loše smo otvorile utakmicu, napravile veliki broj grešaka i protivnik je to znao da iskoristi. Uspjele smo da se vratimo i da priđemo protivniku u nastavku prvog poluvremena, osjetile smo da možemo da napravimo nešto više, možda ne da dođemo do pobjede, ali jesmo da ostavimo bolji utisak. I u nastavku smo krenule da pravimo tehničke greške, nismo uspjele da se vratimo, jer je bilo previše grešaka i golova koje smo primile iz tranzicije da bismo mogle da dođemo do boljeg rezultata”, rekla je Brnovićeva.\nPrethodni tekstCrnogorska mlada bokserka najbolja u Evropi\nSljedeći tekstStanojević nakon pobjede: Muški smo odigrali utakmicu\nMITROVIĆ IVANA: Volja i želja vode do pobjede\nKojić: Moramo da vratimo samopouzdanje!\nAdnan 24/10/21 19:44 At Nedjelja, 24 Oktobra 2021, 19:44\nDobro je shvatila da im nisu sve kockice na broju\nPopović: Za mene je bod u Brestu kao da smo osvojile...


Posle fijaska sa Baksima, američki mediji su preneli da će Bogdanovićev novi tim biti franšiza iz Džordžije, koja ima prostor da mu ponudi uslove, koje igrač traži.\nU ovom trenutku dve strane nisu sklopile dogovor, pa takvu situaciju pokušava da iskoristi Indijana i dogovori "sign and trade", što su nameravali i Baksi.\nSrpski reprezentativac je jedan od najboljih igrača, kada su u pitanju slobodni agenti, a kako je Pejsersima propao dogovor oko dolaska Gordana Hejvorda iz Bostona, u Bogdanoviću vide idealno pojačanje za spoljnu liniju.\nUkoliko želi da angažuje Bogdana, Indijana bi morala da trejduje nekog košarkaša, a to bi mogao da bude centar Majls Tarner.\nPodsetimo, Bogdan kao ograničeno slobodni "agent" može potpisati ugovor sa nekom franšizom čim NBA pravila dozvole slobodnim igračima da parafiraju ugovore, a to je predstojećeg vikenda.\nBogdan je ranije istakao da želi dugogodišnji ugovor, ali i da želi da naplati svoje dobre partije u dosadašnjem delu NBA karijere. Pominje se da srpski košarkaš želi četvorogodišnji ugovor prema kojem bi zaradio oko 72 miliona dolara, odnosno oko 18 miliona godišnje.


STUPIO NA SNAGU NOVI ZAKON O SPREČAVANJU NASILJA U PORODICI\nHome / VESTI / Vesti iz EU / STUPIO NA SNAGU NOVI ZAKON O SPREČAVANJU NASILJA U PORODICI\nNovi Zakon o sprečavanju nasilja u porodici počeo je sa primenom 1. juna 2017. godine i doneo brojne novine u zakonodavstvo Srbije. Među njima je uvođenje hitnih mera zaštite od nasilja u porodici i evidencija slučajeva nasilja, a sve to u skladu sa Konvencijom Saveta Evrope o sprečavanju i borbi protiv nasilja prema ženama i nasilja u porodici. Ove hitne mere uključuju meru privremenog udaljenja učinioca iz stana i meru privremene zabrane učiniocu da kontaktira žrtvu nasilja i prilazi joj.\nIako u Srbiji ne postoji konsenzus o važnim pitanjima, potrebno je poslati važnu poruku da se neće trpeti nasilje i da žene u ovoj zemlji mogu da se osećaju bezbedno. Da bi se zakon dosledno sprovodio potrebna je podrška celog društva, a svi građani su dužni da bez odlaganja policiji ili tužilaštvu prijave nasilje u porodici ili neposrednu opasnost od njega. Uz to, započela je i obuka policajaca, tužilaca i sudija, kako bi se unapredio rad na terenu, a u svakoj policijskoj stanici od sada će biti po jedan ili dva policajca koji su obučeni za suzbijanje ovog vida nasilja. Takođe, kroz organizovanje zajedničkih radionica doći će do povezivanja i koordinacije rada više državnih organa, uz uključivanje nevladinih organizacija, kako bi se bolje razumelo sa čime se žrtve nasilja suočavaju.\nUz donošenje novog zakona poseban akcenat biće stavljen na prevenciju, kako bi mladi shvatili šta je nasilje, da ono može biti verbalno i ekonomsko, a ne samo fizičko, a da nasilje nije vrednost našeg društva.\nIzvor: Sigurna kuća


EK ŠTITI NOVINARE Kreće ambiciozna reforma autorskih prava da Gugl i Fejsbuk ne pokupe SAV KAJMAK\nEvropska komisija predstavila je ambicioznu reformu sistema autorskih prava kojom bi trebalo da se omogući veća dostupnost audiovizuelnih sadržaja širom EU i da se olakša novinskim izdavačima da potražuju autorska prava od internet pretraživača i sistema za automatsko prikupljanje vesti poput Gugla.\nUspostavljanjem tog prava srodnog autorskim pravima, koji bi uživali novinski urednici, Komisija se direktno meša u spor koji već godinama vode urednici i internet pretraživači i agregati vesti poput Gugla, koji koriste njihove proizvode a ne plaćaju ništa.\nEvropska komisija namerava i da pomogne novinskim urednicma da traže prava na članke koje su na internet postavili i koristili Gugl njuz, Fejsbuk i drugi pretraživači i agregati vesti koji direktno zahvaljujući ovim sadržajima ubiraju prihod od reklama.\nUdruženje evropskih novinskih izdavača (ENPA) ovo je okarakterisalo kao "značajan i istorijski korak", a Međunarodno udruženje novinara IFJ iz Brisela pozdravilo je predlog Komisije koji će po njihovom mišljenju "dopineti osnaživanju novinara jačajući njihov ugovorni položaj".\nAmerički Gugl ocenio je da "odgovarajuća ravnoteža još nije postignuta", ali je naveo da je spreman da razgovara o tome.\nOve reforme, koje je Komisija predstavila 14. septembra, treba još da dobiju zeleno svetlo zemalja članica EU i Evropskog parlamenta.\nBrisel Evropska komisija Autorska prava\n16:38 "IMAMO ISTU KARAKTERNU CRTU" Ambasador SAD uporedio Srbe i Amerikance, otkrio šta ni jedni ni drugi NIKAKO NE VOLE


Održana obuka interkulturalnih medijatora u Belgiji | Mediation for Roma\nTri dana koje su učesnice i učesnici obuke proveli učeći, razmišljajući zajednički i razmenjujući iskustva omogućila su im da se detaljno osvrnu na ključne principe rada interkulturalnih medijatora i medijatorki, kao i da se upoznaju sa specifičnostima i detaljima ovog pitanja iz evropskog ugla (naročito putem analize nedavno usvojenih preporuka Saveta Evrope i Etičkog kodeksa medijatora). Trećeg dana, posvećenog pitanju zapošljavanja, govorili su stručnjaci iz raznih službi Ministarstva zapošljavanja. Njihova izlaganja su učesnicama i učesnicima obuke pružila važan uvid u načine traženja zaposlenja i pomogla im da bolje razumeju institucionalni okvir u Belgiji u oblasti zapošljavanja (nadležnosti i dužnosti institucija, prove i obaveza zaposlenih i osoba koje traže zaposlenje, itd). Diskusije koje su potom usledile su učesnicama i učesnicima omogućile da postavljaju konkretna pitanja u vezi sa slučajevima na koje su i sami nailazili, a što je dodatno ilustrovalo značenje i primenu belgijskih propisa u vezi sa uslovima zapošljavanja i pravom na socijalnu zaštitu.\nUbrzo potom započeo je deo obuke koji se odvijao putem Interneta i koji još uvek traje. CMGVRW je stoga osmislio deo obuke koji će se raditi onlajn, što je prvi put da je neko obuci o radu interkulturalnih medijatora pristupio koristeći se metodoma e-učenja. U nameri da obezbedimo kvalitetno i uspešno usvajanje stručnih znanja, potrudili smo se da se onlajn obuka odvija u skladu sa smernicama i sadržajima koje primenjuju i ostali partneri u okviru projekta VET4 Medijacija među Romima i Romkinjama, ali i da istovremeno odgovara specifičnim potrebama i interesovanjima naših učesnica i učesnika. Za potrebe sprovođenja obuke iznajmili smo računarsku sobu na tri Dana imajući u vidu potencijalne probleme u vezi sa dostupnosti računara pojedinim učesnicama i učesnicima (da možda kod kuće nemaju računar ili Internet, da će možda biti problema prilikom korišćenja onlajn platforme za obuku, itd). Time smo ujedno želeli da odgovorimo i na potrebu nekih od njih za dodatnom obukom i uputstvima koja se odnose na kompjutersku pismenost.\nOpšteuzevši, projekat VET4 Medijacija među Romima i Romkinjama svima koji su učestvovali u obuci, od njene organizacije do sprovođenja, predstavlja jedno zanimljivo iskustvo i koristan angažman.\n← The Spanish Training Experience Mediation4Roma Final Conference →


Suđenje Oriću odloženo do odluke iz Haga\nBeta 24. novembra 2015. 13:35\nSuđenje ratnom komandantu bošnjačkih snaga u Srebrenici Naseru Oriću odloženo je do odluke Haškog tribunala o zahtevu da se postupak protiv njega obustavi, objavio je danas BIRN (Balkanska mreža za istraživačko novinarstvo).\nOrićeva braniteljka Lejla Čović izjavila je na statusnoj konferenciji pred Sudom BiH da je podnet zahtev Sudu u Hagu da se naredi obustava postupka, jer kako je navela, Orić je još 2008. pravosnažno oslobođen krivice za iste zločine za koje je optužen.\n„Danas smo dobili odgovor Haškog tužilaštva i mi nameravamo da do kraja dana podnesemo svoj odgovor. Nakon toga se samo čeka odluka“, kazala je Čović.\nOna je rekla da je teško reći kada će biti donesena odluka i dodala da sud u Hagu može naložiti i održavanje ročišta pre njenog donošenja.\nOrićeva Odbrana je početkom novembra zatražila da se naredi Sudu BiH da „trajno obustavi postupak“, istakavši da mu se ne može dva puta suditi za isto delo.\nOrić, bivši komandant bošnjačkih snaga u Srebrenici, i Muhić, pripadnik ovih snaga, optuženi su da su 1992. godine u mestima Zalazje, Lolići i Kunjerac ubili tri zarobljenika srpske nacionalnosti.\nSudija Šaban Maksumić rekao je da će datum početka suđenja biti određen nakon održavanja nove statusne konferencije 22. decembra, do kada se, kako je naveo, nada da će biti donesena odluka u Hagu.\nTužilac Miroslav Janjić je na statusnoj konferenciji izneo plan izvođenja dokaza, dodavši da namerava pozvati 30 svedoka, od kojih će samo jedan imati mere zaštite.\nJanjić je kazao da je Tužilaštvo odustalo od pozivanja svedoka Samira Avdića, za kojeg je odbrana dostavila audiosnimak na kojem se čuje kako od optuženog traži da mu pomogne da se vrati u BiH i da se nalazi u Srbiji pod prisilom, a da će zauzvrat svedočiti u korist odbrane.\nOdbrane Orića i Muhića su kazale da će plan svojih dokaza izneti nakon što Državno tužilaštvo završi s izvođenjem dokaza.


Ljiljana Stevanović i Zekerijah Hadžić, članovi Opštinske izborne komisije Srebrenica, 25. januara 2021.\nPovodom poništavanja rezultata lokalnih izbora u Srebrenici u ponedeljak 25. januara članovi Opštinske izborne komisije Srebrenica na konferenciji za novinare naveli su kako ne žele komentarisati odluku Centralne izborne komisije BiH (CIK), već da će, u skladu sa zakonom, pratiti dalje upute.\nIzbori će se ponoviti na 26, od ukupno 28 biračkih mjesta.\n„Opštinska izborna komisija je obavila svoj posao po izbornim zakonima i ograđujemo se od svih pritužbi u medijima i društvenim mrežama, gdje se traži i naša smjena. Smatram da ne snosimo odgovornost zbog toga što je donijeta odluka da se izbori u Srebrenici ponove“, istakla je Ljiljana Stevanović, predsjednica Opštinske izborne komisije.\nSvaka odluka CIK-a se mora poštovati i obavezujuća je za lokalnu izbornu komisiju, istaknuto je.\n„Mi se moramo ponašati sa izbornim pravilima i smatram da ne snosimo odgovornost što su izbori u Srebrenici poništeni. Mi smo se ponašali u skladu sa svim zakonskim izbornim pravilima i nije bilo pritužbi na naš rad ni prije održanih izbora, a takođe ni na dan izbora“, rekao je Zekerijah Hadžić, član Opštinske izborne komisije.\nOn je istakao da su se politički subjekti nakon izbora obraćali preko medija i CIK-u, ali niko nije kontaktirao Opštinsku izbornu komisiju.\nCentralna izborna komisija (CIK) Bosne i Hercegovine 21. januara 2021. godine poništila je izborne rezultate za 26 od 28 birališta za Srebrenicu kao i 89 od ukupno 108 birališta u Doboju.\nNa toj sjednici CIK-a u predočene su mnogobrojne malverzacije u vezi glasanja u ove dvije opštine.\nNakon ove odluke CIK-a oštro su reagovali političari iz Republike Srpske, prije svega iz vladajućeg Saveza nezavisnih socijaldemokrata (SNSD), budući da je njihov kandidat Mladen Grujičić pobijedio za načelnika opštine Srebrenica na izborima 15. novembra.


NIŠTA OD PREGOVORA ZA ULAZAK U EU | Hayat.ba\nNIŠTA OD PREGOVORA ZA ULAZAK U EU\nNakon francuskog prijedloga o proširenju Evropske unije, koji je odaslan nedavno u proceduru evropskih institucija, devet zemalja članica Unije: Austrija, Češka Republika, Estonija, Italija, Latvija, Litvanija, Malta, Poljska i Slovenija sačinile su vlastiti prijedlog o procesu proširenja na BiH i Zapadni Balkan.\nNovi politički podsticaji, prema dokumentima devet zemalja EU, uključuju godišnje sastanke Evropskog vijeća sa čelnicima Zapadnog Balkana, povećano učestvovanje predstavnika Svjetske banke u selektivnim sastancima Vijeća, kao i odbora Vijeća EU i radnih grupa Komisije.\nUnatoč tome, Bosni i Hercegovini još predstoji dug put koji vodi ka članstvu u Evropsku uniju.\nZnali su to građani, znaju to političari, a potvrdili su to iz Vijeća Evropske unije.\nPo ko zna koji put Evropa je pozvala domaće političare na svim nivoima vlasti da počnu rješavati ključne prioritete identifikovane u mišljenju i preporukama Evropske komisije.\nPrilog pogledajte u videu OVDJE.


UHAPŠENA I DVOJICA BIVŠIH I JEDAN AKTIVNI POLICAJAC: ODUZETA DROGA, ORUŽJE, NOVAC | Hayat.ba\nUHAPŠENA I DVOJICA BIVŠIH I JEDAN AKTIVNI POLICAJAC: ODUZETA DROGA, ORUŽJE, NOVAC\nTokom operativne akcije "Cer" koju je brčanska policija provela u saradnji sa SIPA-om, MUP-om Tuzlanskog kantona i MUP-om Posavskog kantona, a sa ciljem prikupljanja, istraživanja i suzbijanja krivičnih djela iz oblasti neovlaštenog prometa droge i oružja, uhapšeno je 17 osoba, dok ih je 27 bilo u operativnoj obradi.\nKako je kazao Pisić, među uhapšenima je 10 povratnika u vršenju ovih krivičnih djela, dvojica su bivši pripadnici policijskih snaga različitih policijskih agencija, te je dan aktivni pripadnik Policije Brčko Distrikta.\nPrilikom pretresa, pronađeni su i privremeno oduzeti predmeti koji se mogu dovesti u vezu s izvršenjem krivičnih djela, i to: veća količina novca, automatska puška Zastava Kragujevac sa 147 komada metaka kalibra 7,62 mm, te veći broj mobilnih aparata i SIM kartica – informacija je MUP-a TK.\nUhapšeni su nakon krim-obrade predati brčanskoj policiji.\nTakođer, policija Posavskog kantona pretresla je stanove i pomoćne objekte koje koriste 24-godišnji M. D. iz Orašja i njegov sugrađanin i vršnjak I.M., koji su nakon pretresa također uhapšeni i predati Policiji brčko Distrikta.


Šta uspešni ljudi rade nedeljom uveče (da bi bili još uspešniji)? | Injournal - Lifestyle magazin\nLifestyle / 12.07.2020 12.07.2020\nAmerički online magazin Business Insider sproveo je nedavno opsežno istraživanje o tome šta uspešni ljudi rade nedeljom uveče kako bi povećali svoju produktivnost u sedmici koja dolazi. Istraživači su došli do zaključka da poslovni lideri veliki deo svog uspeha duguju pripremama za zadatke koji ih tek čekaju. Oni nedeljom uveče vole da se opuste kako bi se napunili pozitivnom energijom, ali i da planiraju kako će obaviti nadolazeće obaveze. Analizirajući rutine koje su im ostvareni poslovni ljudi otkrili, oni su došli do pet osnovnih navika koje svako može da implementira u svoju nedeljnu rutinu.\n1. PROVODE VREME S PORODICOM\nKvalitetno provedeno vreme s porodicom jedan je od najefikasnijih načina da se ispunite pozitivnom energijom. Roy Cohen, poslovni coach i autor knjige The Wall Street Professional’s Survival Guide tvrdi da uspešni ljudi nedeljno veče najradije provode s voljenim osobama, što je najbolje moguće rešenje pre ulaska u novu sedmicu punu obaveza i nepredvidivih problema.\n2. FOKUS NA PRIJATELJE\nOsim s prodicom, uspešni vole da provedu nedeljno veče i s prijateljima. To je idealno vreme da nadoknade druženje koje su propustili tokom radne nedelje. Ukoliko nemaju vremena da se vide s prijateljima, oni će ih poznavati telefonom ili im odgovoriti na sve poruke koje su propustili u prethodnih sedam dana te će tako u novu sedmicu ući bez zaostalih obaveza prema bliskim ljudima.\nUspešni ljudi bar pola sata tokom nedeljne večeri iskoriste samo za sebe. Menadžer za ljudske resurse Michael Kerr kaže da oni pre spavanja uzimaju vreme da rade stvari koje ih čine srećnim. To može biti čitanje omiljene literature, beauty rituali ili jednostavno uživanje uz omiljenu muziku i čašu vina. Ovakve navike pomažu im da imaju kvalitetniji san koji je veoma bitan iz mnogo razloga.\nLideri imaju običaj da nedeljom razmišljaju o protekloj sedmici. Šta su sve uradili dobro, a u čemu bi mogli da budu bolji. Na taj način lakše određuju svoje profesionalne ciljeve i kreću se ka njima. James Campbell, profesor na Univerzitetu u Teksasu tvrdi da je za najbolje rezultate dobro zapisivati svoje ciljeve i jednom nedeljno se podsećati na njih, ali i sumirati šta ste tokom prethodnih sedam dana uradili kako biste ih realizovali.\nKada sumiraju prethodnu nedelju, uspešni poslovni ljudi vole da naprave plan za nadolazeću. To znači postavljanje ciljeva za narednih sedam dana, razvoj strategije za njihovo ostvarenje, pravljenje radnog rasporeda, pa čak i planiranje zdravih obroka i treninga.


Brnabić: Do kraja juna studija o projektu “Riotinta”, otvaramo četvoro očiju – Dnevni Magazin\nBrnabić: Do kraja…\nBrnabić: Do kraja juna studija o projektu “Riotinta”, otvaramo četvoro očiju\n“Otvorićemo četvoro očiju”, rekla je Brnabić u dijalogu sa članovima Nacionalnog konventa o Evropskoj uniji na temu održivi razvoj sa fokusom na pitanja zaštite životne sredine i pitanja energetike.\nPoručila je da nije tu da brani nijednog investitora i da joj je od svakog pojedinčnog investitora važniji svaki građanin Srbije i lokalna zajednica, ali i naglasila da je važno da ne polemišemo time šta smo čuli i videli u medijiama, nego činjenicama.\nNavela je da nijednu parcelu koju “Riotinto” ima u posedu nije dobio eksproprijacijom, nego je ta kompanija kupila parcele od ljudi koji žive na tom području.\n“Ponudili su novac, ovi ljudi su želeli da prodaju i svi su prodali parcele, nijednu jedinu država nije esproprisala. Ne možete da mi kažete da ljudi koji tamo od 2004. žive sa Riotintom i prodaju svoje parcele nemaju ni jednu informaciju o tome šta će tamo biti, šta se planira, kakva se istraživanja vode”, navela je Brnabić.\nTako je, kaže, bilo i u slučaju kamenoloma u Kosjeriću, kada su meštani prodali svoje parcele, građani nisu dali nijedan kometar, pa su onda rekli da država treba da zabrani projekat.\n“Znači oni hoće da prodaju sve parcele tamo i onda kažu, to država sad da zaustavi. Je l to vladavina prava”, navela je Brnabić. Kaže i da o projektu “Riotinta” ne treba pričati kao da je taj projekat u Srbiji od decembra 2020.\n“Osnovni građanski aktivizam je da objasnimo ljudima procese i da kažemo ”ljudi to je vaša zemlja, učestvujte u svim javnim uvidima i javnim raspravama”, kaže Brnabić.\nNavela je da “Riotinto” ima snimke javnih rasprava sa građanima od pre godinu dana. “Nijednu reč nisu rekli, a sad se svi ponašamo kao da je taj problem pao sa neba, pa je država neodgovorna šta sve pušta investitoru. Država nije ništa morala da uradi, sve se desilo već na lokalu zato što su ljudi prodali svoju zemlju”, rekla je Brnabić.\nSve bi, kaže, bilo lakše da je na vreme postojao taj građanski aktivizma i da su građani učestvovali u svim planovima.\n“Važno je za Srbiju da ja ne zaustavljam investitore koji su ispunili sve uslove, uložili 500 miliona evra dok smo se svi pravili ludi da je sve OK, prodavali svoju zemlju, onda rekli ”sad kad treba nešto da radite, idite kući”. To nije vladavina prava i nije stabilna država”, rekla je Brnabić.\nKaže da apsolutno podržava građanski aktivizam, ali da ne može da podrži to da se ništa ne pitaju ljudi na lokalu nego tri ili četiri organizacije za zaštitu životne sredine iz Beograda sa ostalim političkim aktivistima putuju po Srbiji, pa zabranjujuju projekte gde god oni misle da ne treba da budu.\nNavela je da ni za koga među tim organizacijama nije rekla da je strani plaćenik, ali da je rekla da se neke finansiraju iz inostranstva.\n“Nije mi jasno da se neke organizacije finansiraju iz inostranstva, iz zemljama EU, da se bore protiv malih hidroelektrana u Srbiji, a plaćeni su iz zemalja koje imaju 10, 20 ili 50 puta više malih hidroelektrana nego Srbija”, rekla je Brnabić.\nBez manipulacije sa zaštitom životne sredine\nZaštitom životne sredine treba da se bavimo na najodgovorniji način – bez manipulacija – i dogovorimo se šta u vezi sa tim, kao društvo, želimo u budućnosti, poručila je predsednica Vlade.\nU dijalogu sa članovima Nacionalnog konventa o Evropskoj uniji na temu održivi razvoj sa fokusom na pitanja zaštite životne sredine i pitanja energetike, Brnabićeva je rekla da kao zemlja treba da se dogovorimo koji je naš “energetski miks” i da u tome ne vidi konstruktivan predlog, već samo početno protivljenje vetroparkovima, solarima, malim hidrolektranama i termoelektrane.\n“Osim ako želimo da živimo bez električne energije, ne vidim konstruktivan predlog”, rekla je Brnabić i navela da na kraju današnjeg sastanka kao rezultat očekuje konkretne zaključke i to na kojim se konkretnim stvarima zajednički nastavlja rad i na koji način.\nOna je istakla da je zaštita životne sredine kompleksno pitanje i finansijski izuzetno skupo, ali da ništa nije skuplje i važnije od ljudskih života.\nBez obzira kolika su velika ulaganja potrebna u oblasti zaštite životne sredine, kaže Brnabić, Vlada je ne samo spremna da to uradi, nego je i odredila zelenu agendu i zelenu tranziciju u oblasti zaštite životne sredine i energetike kao jedan od njena tri ključna prioriteta.\nNavela je da je završena pregovaračka pozicija za poglavlje 27 koje će biti otvoreno kroz klaster i da se o tome razgovara sa partnerima iz EU.\nNavela je da je jasno da je poglavlje 27 poglavlje koje je najskuplje za implementaciju i za koje će biti potrebno najviše ulaganja da bismo dostigli standarde EU.\n“To je poglavlje u koje ćemo još dugo, nadam se nakon što postanemo punopravni član EU i dalje usaglašavati naše standarde, kao što to rade trenutno neke od zemalja članica EU”, kaže Brnabić.\nNaglasila je da se pitanjem zaštite živiotne sredine bave vlade od 2014. i tvrdi da se od tada mnogo toga promenilo.\n“Pre 2014. nismo imali izgradnju čak nijednog jedinog filtera na našim termoelektranama. Vlada tadašnjeg premijera Aleksandra Vučića je 2014. počela da investira u postrojenje za odsumporavanje na termolektranama”, rekla je Branbić.\nTako je, navodi, od 2014. do danas država uložila oko 600 miliona evra samo u izgradnje postrojenja za odsumporavanje, a da u poslednje tri godine nikada nije bilo više energetskih objekata koji proizvode električnu energiju iz obnovljivih izvora energije, pre svega vetroelektrane, nešto malo malih hidroelektrana i jako malo solara.\nTreba da uložimo gotovo šest milijardi evra\n“Uložili smo 600 miliona u postrojenja za odsumporavanje u našim termoelektranama. To deluje mnogo, ali to je ništa u odnosu na to koliko mi treba da uložimo kako bi obezbedili i usaglašsenost sa zahtevima iz direktiva EU u oblasti upravljanje vodama. Procena je da tu treba da uložimo gotovo šest milijardi evra, ali smo krenili”, rekla je Brnabić.\nNavela je da do kraja godine počinje izgradnja postrojenja za prečišćavanje voda u 27 jedinica lokalne samouprave, a da je u prvih šest meseci aktuelne vlade obezbeđana sredstva za rešaanje pitanja deponija.\nPodsetila je i da je na predlog vlade u martu ove godine usvojen Zakon o klimatskim promenama za koji kaže da je prvi sistemski zakon za ograničenje emisije gasova sa efektom staklene bašte, da je završena javna rasprava o izmenama Zakona o zaštiti prirode, a da su usvojeni važni zakoni iz oblasti eneregtike, među kojima je Zakon o obnovljivim izvorima energije.\n“Imamo problem upravljanja otpadom, imali smo dijametralno suprotne zahteve, da dozvolimo spaljivanje otpada uz stroge kontrole kao u EU i istovremeno zahtev na ustanku da nikako ne dozvoljavamo spaljivanje optada”, rekla je Brnabić.\nNavela je i da imamo mnogo lažnih vesti i kotroverzi u vezi sa tim da vlada štiti investitore što, naglašava, nikada nije bio slučaj od 2014. godine i poručila da je zaštita životne sredine važna tema kojom ne treba manuipulisati, posebno ne politički.\nPreuzeto sa: http://www.rts.rs/page/stories/sr/rss/9/politika.html\nBorelj pohvalio posvećenost Beograda dijalogu; Vučić: Želimo da dođemo do kompromisa\nVučić sa Bilčikom: Važni razgovori u Briselu se nastavljaju


Mere pomoći za poljoprivrednike - www.lobi-info.rs\nMere pomoći za poljoprivrednike\nSlobodan T. 21. aprila 2020., 14:29 6.1k Views\nPoljoprivrednici će od danas moći da se prijave za mere ekonomske podrške koje je propisala Vlada Srbije, povoljne kredite vredne 2,6 milijardi dinara ili oko 22 miliona evra.\nPravo na pomoć usled krize izazvane koronavirusom imaju komercijalna porodična poljoprivredna gazdinstva, preduzetnici, zemljoradničke zadruga sa najmanje pet članova i mikro ili mala pravna lica koja se bave poljoprivredom.\nVisina jednokratne pomoć u novčanom iznosu određuje se po jedinici upisane površine, odnosno po grlu stoke ili broju košnica, tako što se dodeljuje 25 dinara po kvadratnom metru upisane površine pod gajenjem povrća u zaštićenom prostoru do iznosa od 90.000 dinara, 3.000 dinara po grlu krave do iznosa od 30.000 dinara, 500 dinara po grlu ovce ili koze do iznosa od 20.000 dinara i 800 dinara po košnici pčela do iznosa od 20.000 dinara.\nUredbom je olakšan pristup kreditima za razvoj stočarstva, ratarstva, voćarstva, vinogradarstva, povrtarstva ili cvećarstva investiciona ulaganja u poljoprivrednu mehanizaciju i opremu, nabavku hrane za životinje, investiciona ulaganja u određene vrste mehanizacije i opreme i likvidnost.\nDržava će subvencionisati takve kredite, pod uslovom da su uzeti na rok ne manji od tri godine u dinarima.\nPrethodna objava Radno vreme marketa na levoj obali prilagođeno novim merama\nSledeća objava “ Gospođica “ premijerno online\nU nedelju FK Palilulac igra za našu sugrađanku Marinu\nPočeo sa radom i pozivni centar za prijave za pomoć u iznosu od 100 evra\nin Društvo, Hronika, Vesti\nFK Palilulac na meti lopova\nRadno vreme marketa na levoj obali prilagođeno novim merama


Sloboda okupljanja na udaru: problematično postupanje policije na ekološkim protestima - Brze reakcije\nSloboda okupljanja na udaru: ...\nSloboda okupljanja na udaru: problematično postupanje policije na ekološkim protestima\nKako je policija postupala tokom ekoloških protesta u celoj Srbiji čitajte u novoj prEUgovor brzoj reakciji.\nKraj 2021. godine obeležili su građanski protesti, koji su bili organizovani sa zahtevom da se povuku izmene Zakona o eksproprijaciji i da se izmeni Zakon o referendumu i narodnoj inicijativi. Inicijalni povod bili su planovi Vlade Srbije da omogući eksploataciju litijuma u zapadnoj Srbiji, uz potencijalno ogromne ekološke probleme. Kao predvodnik ovih mirnih protesta u prvi plan izašla je organizacija „Kreni-Promeni”. Građani su se mirno okupili tokom dve subote zaredom, prvo 27. novembra, kada su blokirali puteve i mostove na jedan sat, a onda i 4. decembra u znatno većem broju u više od 50 gradova Srbije, kada je blokada trajala dva sata. Usled pritiska javnosti, vlasti Srbije ispunile su dva zahteva protesta. Organizatori su se povukli, ali su druga ekološka udruženja, smatrajući da je rešen samo jedan deo većeg problema, organizovala blokade i 11. decembra.\nMeđutim, postupanje policije tokom, ali i u danima pre protesta i nakon njega, predstavlja razlog za zabrinutost. Naime, pojavili su se video-snimci sa prvih protesta, na kojima se videlo da policijski službenici koriste prekomernu silu prema demonstrantima u Beogradu. Javnost su posebno uznemirili i snimci događaja u Šapcu, na osnovu kojih se može zaključiti da je postojala koordinacija delanja između lica u civilu koja su počela fizički da se obračunaju sa demonstrantima i policije koja se povukla sa mesta događaja nekoliko trenutaka ranije.\nU periodu između dva protesta Ministarstvo unutrašnjih poslova uvelo je poseban broj za prijavljivanje blokada i ugrožavanja bezbednosti tokom protesta, što su branioci ljudskih prava okarakterisali kao potencijalno zastrašivanje pred sledeće najavljene blokade. Ministar unutrašnjih poslova je najavio da će policija sledećom prilikom „primeniti nasilje” (a ne zakonitu srazmernu silu, prim. aut.), istovremeno nazivajući blokiranje puteva fašizmom. Pred drugi protest nekolicina aktivista i novinara iz raznih krajeva Srbije prijavila je da su ih policijski službenici posećivali i upozoravali da ne idu na protest. Predsednik Srbije je pozvao policiju da se skloni sa strane i da pusti da građani blokiraju puteve, što je ona izgleda i poslušala jer je na protestima sledeće subote bilo nemoguće videti plavu uniformu, dok su građani prijavljivali prisustvo policajaca u civilu, koji su ih legitimisali. Epilog je bio taj da su na adrese velikog broja učesnika protesta stizali prekršajni nalozi za blokiranje saobraćaja, koje su stručnjaci ocenili kao problematične i kao još jedan vid pritiska na građane.\nPDF dokument | 1.4MB\nBroj preuzimanja 76


Bečić: Mnogo dobrih vijesti čeka majke, penzionere… – Sjever Crne Gore\nBečić: Mnogo dobrih vijesti čeka majke, penzionere…\nPredsjednik Skupštine je istakao da je rijetkost da svi poslanici postignu stoprocentnu saglasnost o usvajaju Deklaracije u kojoj je pohvaljeno jačanje kontrolne i nadzorne uloge Skupštine Crne Gore.\nPredsjednik Skupštine Aleksa Bečić kazao je da su preporuke Deklaracije POSP-a koje je danas usvojio Parlamentarni odbor EU i Crne Gore da se u crnogorskom parlamentu razmotre zaostale zakonodavne inicijative, koje čekaju na parlamentarnu raspravu, i da se da prioritet predlozima zakona koji se odnose na agendu reformi u vezi sa Evropskom unijom.\nIstakao je da će, saglasno ovoj preporuci, zakazati sjednicu sredinom decembra na čijem dnevnom redu će se naći više desetina zakona koji su u skupštinskoj proceduri.\nBečić je na konferenciji za novinare u Skupštini nakon sjednice Parlamentarnog odbora Evropske unije i Crne Gore za stabilizaciju i pridruzivanje (POSP), kazao da će plenum razmotriti i one predloge zakona koje je potrebno usvojiti zbog usklađivanja sa EU direktivama i sa drugim standardima evropskih institucija.\n“Vjerujem da će se nakon sjednice kolegijuma i saziva za sjednicu koji ću uputiti poslanicima, naći i budžet za narednu godinu, svi prateći zakoni koji prate budžet, značajan dio predloga zakona koji su podnijeli poslanici, a koji će nam omogućiti da, vjerujem, nakon rasprave i usvajanja u Skupštini, imamo pozitivne vijesti u susret Novoj godini za crnogorske građane kada govorimo o obeštećenju majki -korisnica naknade sa troje i više djece, uvođenju dječjeg dodatka za djecu do 18 godina i kada govorimo o povećanju minimalne zarade, povećanju plata zdravstvenim radnicima i drugim zaposlenima u sistemu…”, kazao je Bečić.\nIstakao je da će razmatrati predloge zakona koji se odnose na stvaranje povoljnijih uslova za odlazak u penziju ranjivih kategorija.\n„Mnogo dobrih vijesti čeka majke, penzionere, djecu, radnike i druge kategorije našeg društva…“, rekao je Bečić.\nPrevPredhodniUhapšen osumnjičeni za teško ubistvo u pokušaju\nSledećiJednokratna pomoć penzionerima od 30 do 100 euraNext


Izvor: B92, 07.Mar.2021, 17:25\nBeograd -- Nedavni sastanak ministra poljoprivrede Branislava Nedimovića sa delegacijom Irana o mogućoj saradnji odlična je prilika za srpske proizvođače.\nNaime, za početak najveću prepreku predstavlja to što između Srbije i Irana ne postoji platni promet. Za to su najviše "krive" sankcije SAD prema Iranu, iz 2018. godine. One utiču i na trgovinske odnose naše zemlje sa Iranom, jer u >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << velikoj meri, objašnjavaju u Privrednoj komori Srbije, ograničavaju poslovne aktivnosti privrednika.\n„Ovaj problem dodatno komplikuje i činjenica što većina finansijskih institucija, naročito iz zapadnih zemalja, ne želi da bude izložena američkim ’sekundarnim’ sankcijama i tako dovede u pitanje poslovanje sa njima“, objasnila je Danijela Strižak, pomoćnik direktora Sektora za strateške analize, usluge i internacionalizaciju PKS.\n„Zbog toga, američke sankcije imaju značajan negativan uticaj, ne samo na ekonomsku situaciju u Iranu, veći na sve one privrednike koji rade ili nameravaju da rade sa ovim tržištem“, dodala je.\nIzvoz kukuruza, goveđeg i junećeg mesa i plasman srpskog semena i semenskog materijala, bile su glavne teme sastanka delegacije Irana i ministra poljoprivrede Srbije. Iranska strana predložila je i zajedničke investicije u oblasti proizvodnje mehanizacije i semena, ali i stočne hrane. Razgovaralo se i o izvozu lekovitog bilja i saradnji naučnih instituta i fakulteta.\nOvakvo interesovanje ne čudi, s obzirom na to da Iran ima jednu od najvećih ekonomija na Bliskom istoku. Njihovi glavni privredni sektori su nafta, a tek u manjem obimu jer razvijena poljoprivreda, rekla je Danijela Strižak.\n„Iranci su posebno zainteresovani za Srbiju zbog njenog geografskog položaja što im omogućava dobru polaznu osnovu za unapređenje trgovinske saradnje i sa drugim zemljama u regionu“, ističe Strižakova i dodaje da realne mogućnosti za oživljavanje trgovinske razmene između Srbije i Irana postoje u oblasti građevinarstva, tekstilne i drvne industrije, mašinogradnje, proizvodnje transportnih sredstava, poljoprivrede i agroindustrije.\nKako objašnjava Strižakova, u Srbiji su prošle godine postojale 32 firme koje su izvozile robu u Iran. Inače, u našoj zemlji posluje 61 preduzeće sa većinskim iranskim vlasništvom. Najviše se posluje u sektoru trgovine, administrativnih i uslužnih delatnosti ali i stručne, naučne, inovacione i tehničke delatnosti.


Pronađeno pet kompletnih tijela, bila su u sanducima i zamotana u deke (FOTO) – Fokus.ba\nNa lokalitetu Greda u općini Sanski Most pronađeni su posmrtni ostaci pet osoba za koje se pretpostavlja da su nastradale 1995. godine, saopćeno je iz Instituta za nestale osobe Bosne i Hercegovine (INO BiH).\nEmza Fazlić, glasnogovornica Instituta, kaže za Balkansku istraživačku mrežu BiH (BIRN BiH) da je ekshumirano pet kompletnih tijela za koje se pretpostavlja da pripadaju žrtvama srpske nacionalnosti koje su na području Sanskog Mosta nastradale u oktobru 1995. godine.\n“Svako tijelo bilo je pronađeno zamotano u deku i svako pojedinačno je bilo u sanduku”, navodi Fazlić.\nFazlić je objasnila da je na ovom lokalitetu 2000. godine također vršena ekshumacija, te je ekshumirano 70 tijela.\nKako je najavljeno iz INO-a BiH, sutra se nastavlja ekshumacija na dvije lokacije u općini Sanski Most.\n#ratni zločini#sanski most


Iran želi da pregovori o nuklearnom programu budu u Turskoj\nIran bi želio da pregovori sa svjetskim silama o nuklearnom programu te zemlje budu ponovo pokrenuti u Turskoj, ali čeka da vrijeme i mjesto sastanka budu ugovoreni, izjavio je danas šef iranske diplomatije Ali Akbar Salehi.\n"Mislim da je Turska najbolje mjesto za održavanje pregovora. Ali to treba da se odigra na mjestu koje obostrano prihvatimo", rekao je Salehi na zajedničkoj konferenciji za novinare sa svojim turskim kolegom Ahmetom Davutogluom.\nSalehi je kazao i da je od visoke predstavnice EU-a za vanjsku politiku i sigurnost Catherine Ashton, koja u pregovorima predstavlja svjetske sile, zatražio da predloži vrijeme i mjesto pregovora kada su se nedavno nakratko sreli u Bonu.\nS druge strane, ured Ashtonove saopćio je da još čeka da Iran zvanično odgovori na pismo koje je predstavnica EU-a u oktobru 2011. poslala Teheranu, predlažući obnavljanje pregovora prekinutih prije godinu dana.\nSalehi je na to odgovorio da je glavni iranski pregovarač o nuklearnom programu Said Džalili "posllednjih mleseci više puta ponovio da je Iran spreman da obnovi pregovore".


"Kovid" osiguranje NIJE OBAVEZNO za putnike\nAko su osiguravajuće kuće već počele da prodaju i kovid osiguranje za putnike, koje se doplaćuje dodatnih 50 odsto vrednosti osnovnog paketa, ono nije obavezno, kao ni polisa zdravstvenog osiguranja.\nDirektor Nacionalne asocijacije turističkih agencija Juta, Aleksandar Seničić, kaže za Politiku da Grčka pokriva lečenje građana Srbije koji su se razboleli od virusa korona, ali da građani sami snose troškove povratka ukoliko su organizovano stigli na ovu destinaciju.\n“Polisa zdravstvenog osiguranja nije obavezna, ali je preporuka da se u slučaju boravka van zemlje uplati osnovno osiguranje, pa i dodatno koje pokriva rizike od kovida”, kaže Seničić.\n“To je, prema Zakonu o osiguranju, zabranjeno – posrednik ne sme da menja cenu, tako je i u slučaju prodaje aranžmana, subagent nema pravo da prodaje aranžmane ni skuplje ni jeftinije”, kaže Seničić.\nSrbija ne pokriva troškove lečenja od virusa korona ako se zateknete, recimo u Grčkoj, ali ova i većina evropskih zemalja pokriva troškove lečenja svih onih koji se zateknu na njihovom tlu.\nOvo se odnosi isključivo na obolele od kovida. Za sve ostale bolesti i nezgode, zavisi od države da li ima međunarodni sporazum sa Srbijom oko lečenja.\nViše od 10 zemalja zahtevaju “kovid” osiguranje\nPrema pisanju Rojtersa, više od deset zemalja od Arube do Tajlanda zahteva od turista da obezbede osiguranje koje pokriva troškove kovida.\nNa američkom tržištu, na primer, ove polise obično pokrivaju lečenje do 100 hiljada dolara i uključuju troškove testiranja i usluge poput evakuacije, pa čak i sahrane.\nOve usluge osiguravači su uveli sredinom 2020. godine i prodaju se ili kao dodaci na osnovni paket, ili kao posebne polise sa pokrićem bolesti, ili karantina, prenosi Rojters.


februar 2020. – Strana 5 – Opština Knić\nŠkolsko takmičenje „Pažljivkova...\nŠkolsko takmičenje „Pažljivkova smotra“ biće održano u utorak 25. februara u svim osnovnim školama na teritoriji opštine Knić i PU „Cvetić“. „Pažljivkovu smotru“, takmičenje svih predškolaca i đaka prvog i drugog razreda osnovnih škola na\nDonatorski ručak za FK „Gruža...\nU motelu Ravni Gaj održan je donatorski ručak za fudbalski klub „Gruža“ na kojem je učestvovalo oko 150 članova i prijatelja kluba. Cilj je bio da se prikupi novac za pomoć klubu pred početak priprema\nPrvo takmičenje članova veslač...\nTrinaest naših takmičara novoosnovanog kluba „Vlajko“ iz Gruže učestovalo je na državnom prvenstvu na ergometrima koje je održano u Zrenjaninu. Naši mladi veslači za kratko vreme su dosta napredovali, što su i pokazali lepim veslanjem\nDeveto savetovanje voćara "Gruža 2020", savet Prof. dr Franci Štampara sa Biotehničkog fakulteta u Ljubljani o proređivanju jabuka https://youtu.be/3Zb_YGRnkwM\nOpština Knić primer Srbiji!...\nPremijerka Srbije, Ana Brnabić pohvalila opštinu Knić za podršku mladima u pokretanju porodičnih firmi. Naime, u Skupštini Srbije u okviru ustaljene prakse da poslednjeg četvrtka u mesecu premijerka i ministri u Vladi Republike Srbije odgovaraju


Paketi hrane za socijalno ugrožene porodice | Palelive.com\nPočetna Novosti Aktuelnosti Paketi hrane za socijalno ugrožene porodice\nOpštinska organizacija Crvenog krsta Pale podijelila je 80 humanitarnih paketa socijalno ugroženim porodicama povodom najradosnijeg hrišćanskog praznika Božića.\nSekretar Opštinske organizacije Crvenog krsta Jelena Petrović rekla je Srni da su podijeljeni paketi koji sadrže osnovne životne namirnice.\nPetrovićeva je naglasila da je ova aktivnost organizovana povodom božićnih praznika i da Crveni krst svake godine ogranizuje ovakve vidove akcija sa ciljem da se pokaže solidarnost i humanost u prazničnim danima.\nOna je navela da su organizovali i akciju „Paketići za ljepši osmjeh“ koja još traje, te da su punktove postavili u tržnim centrima „Tom“ i „Best“ gdje građani mogu ostaviti svoje donacije.\n„Pripremićemo 120 paketića koji će biti dodijeljeni djeci sa evidencije Centra za socijalni rad Pale“, kaže Petrovićeva, te dodaje da će podjela biti obavljena 11. januara u Kulturnom centru Pale.\nPrethodni članakSrpska pravoslavna crkva i vjernici proslavljaju Badnji dan\nNaredni članakGrad finansirao izradu signalizacije za Gradsku pijacu Pale


Povodom imenovanja na poziciju umjetničkog direktora Evgeny kaže: Od profesora Vladmira Rajbova sam slušao mnogo o sarajevskom ansamblu koji je tada važio za najjači ansambl nekadašnje Jugoslavije. Iza mene je sada petnast godina rada u baletu Narodnog pozorišta Sarajevo, mnoštvo predstava i uloga, tako da trenutno rukovodstvo smatram prirodnim slijedom. Neko sam ko jako dobro poznaje, kao probleme, tako i potencijale ansambla i spreman sam da se uhvatim u koštac sa svim izazovima koji su pred nama kako bih postigao zacrtane ciljeve.\nEvgeny je rođen u Novosibirsku (Rusija) gdje je završio Državnu baletnu akademiju u klasi V. Rjabova kao diplomirani baletski umjetnik 2001. godine. Godine 2005. diplomira na Nacionalnom pedagoškom univerzitetu u Novosibirsku, smjer: narodno umjetničko stvaralaštvo, nakon čega stiče zvanje profesora.\nProšla objava 1980/ 2020/2040: Novi projekt ENISA ČIŠIĆA donosi sliku budućnosti, koja nije nikakvo pretskazanje, već ogledalo sadašnjosti\nSljedeća objava USAID/INSPIRE organizuje trening ‘Prava LGBTIQ osoba’\nPingback: Decembarski repertoar Narodnog pozorišta Sarajevo u znaku premijere baletne predstave ŽETVA - FBL


Theocharis Grigoriadis: Kini nije u interesu ulazak Zapadnog Balkana u EU - Front Slobode\nTheocharis Grigoriadis: Kini nije u interesu ulazak Zapadnog Balkana u EU\n"Ne mislim da Kina nastoji da onemogući evropske integracije Zapadnog Balkana, ali želi da bude jedan od ključnih aktera u tom procesu. Tačnije, da koristi ovu regiju kako deo svoje sveukupne strategije u pregovorima sa EU", rekao je Grigoriadis.\nAUTOR: Dragan Štavljanin/RSE\nOBJAVLJENO: 06.09.19 u 09:32\n"Kineski zajmovi zemljama Zapadnog Balkana su u suprotnosti sa evropskim pravilima. Stoga u slučaju članstva balkanskih država u Evropskoj uniji (EU), Kina ne bi imala mogućnost da dominira u ekonomiji ove regije kao sada", ističe Grigoriadis.\n"Kina će nastojati da iskoristi priliku u situaciji kada slabe odnosi Rusije i EU, zatim Brisel nije spreman da se odlučnije angažuje na Zapadnom Balkanu, raste skepticizam u toj regiji prema evropskim integracijama, kao i lokalnu političku klimu, pre svega stav elita u Srbiji prema Kosovu. Dakle, Peking će upotrebiti te adute da bi konsolidovao svoje prisustvo na tržištima Zapadnog Balkana. To će u kasnijoj fazi pokušati da iskoristi i politički", naglašava Grigoriadis.\nKrediti vladama izvor korupcije\nRSE: Ali, da ponovim, neka zemlja može uzeti zajam za određeni infrastrukturni projekat za čiju realizaciju angažuje domaće firme, zatim koristi domaći materijal, što podstiče ekonomske aktivnosti. U slučaju kineskih kredita, potpuno je drugačija situacija. Na primer, za most Zemun-Borča obezbeđen je kineski zajam, gradile su ga kineske kompanije, dovezen je materijal iz Kine. U tom smislu se može reći da je Srbija "uvezla" most iz Kine. Srbija će morati da vrati kredit, a rad na pomenutom projektu nije oživeo domaće ekonomske aktivnosti.\nBalkanske elite nisu iskreno opredeljene za EU\nRuska karta sve slabiji adut Srbije\nKina ne može da priušti sukob sa SAD i EU\nBalkan važna karika između Azije i Evrope\nGrigoriadis: Ne verujem da će bitnije promeniti dosadašnju strategiju. No, kako se Zapadni Balkan bude približavao EU, to će biti striktniji uslovi za odobravanje kineskih zajmova zemljama regije. Ako, na primer Srbija u narednom periodu uđe u EU, pojedine kineske investicije biće revidirane, u nekim slučajevima to neće biti moguće. Da li će neke od tih mera biti retroaktivno primenjene - zavisiće od odlučnosti EU.\nIntervju s Theocharisom Grigoriadisom za portal Radio Slobodna Evropa vodio je Dragan Štavljanin. Objavljeno: 5. 9. 2019. godine.


Đilas: Poštenije bi bilo da Jeremić i NS na izbore nisu išli sa nama - Politički.rs\nPredsednik Narodne stranke Vuk Jeremić i deo stranačkog rukovodstva su jasno pokazali šta misle o meni i SSP u ove dve nedelje od završetka izbora i mislim da je bilo pošteno da su sve to što ih je tištilo kazali kada smo pravili koaliciju i da nisu na izbore išli sa nama, rekao je u intervjuu za list „Nova“ lider SSP Dragan Đilas.\nĐilas je na taj način odgovorio na pitanje kolike su šanse da na ponovljene izbore u Beogradu ponovo ide u koaliciji sa Narodnom strankom, nakon teških reči koje je na njegov račun izneo Jeremić.\nĐilas je istakao da je SSP, iako najjača opoziciona stranka, radi jedinstva prihvatila da druga dva partnera imaju veći broj poslanika u prvih trideset, a na svoju kvotu poslaničkih mandata primili su i predstavnike pokreta, sindikata i nestranačke ličnosti.\nNeki govore da su u Narodnoj stranci ćutali tokom proteklih meseci da se koalicija ne bi raspala i da ne bi ugrozili svoja poslanička mesta, ali ja to ne posmatram tako. Ogroman broj ljudi iz te stranke se zajedno sa nama borio za svaki glas i ja sam zahvalan tim ljudima, kazao je Đilas.\nTagged: DRAGAN ĐILAS, IZBORI 2022., NS, SSP, VUK JEREMIĆ


Sud ima jednog Službenika za Javno Informisanje.Službenik za Javno Informisanje (SJI ),služi kao centralni izvor informacije oko Suda i glavna kontaktirajuća tačka sa medijima.SJI Suda ima odgovornosti i nadležnosti za:\nProaktivna komunikacija sa medijima i građanima kojima služi Sud,da bi promovisali poverenje javnosti u pravosudnom sistemi;\nObrazovanje raznih audijencija kako da se snalaze u pravosudnom sistemu i u vezi sa vrstama usluga koje su u njihovom raspolaganju od strane Suda;\nBlagovremeno pružanje informacija koje služe kao vest za medije i olakšavanje podele relevantnih informacija javnosti putem zvaničnog veb-stranice Suda,štampani materijali i inicijative za podizanje javne svesti;\nOmogućavanje efikasan protok informacija u javnost i pružanje pravovremene odgovore na zahteve odgovarajućih stranaka, medija ili drugih građana koji iskažu interes ;\nUspostavljanje i održavanje bliskih kontakta sa štampanim i elektronskim medijima,organizacije civilnog društva,zajednice i grupe od manjinskih zajednica,obrazovanih institucija,vladinih agencija i međunarodnih subjekata.\nProaktivno komuniciranje sa medijama da bi razvili preciznije i potpuna razumevanja od strane novinara o aktivnostima Suda.\nZa jedan puni opis uloga i odgovornosti Službenika za Javno Informisanje (SJI ),molimo vas pogledajte Pravilnik Sudskog Saveta Kosova koju možete naći ovde :\nSlužbenik za Javno Informisanje u Osnovni Sudu je:


Voda za piće je zadovoljavajuće neispravna\nTRENUTNA POZICIJA:Početna»Komunalije»Voda za piće je zadovoljavajuće neispravna\nKako institucije u Srbiji utvrđuju da li voda iz vodovoda može da se pije ili ne, velika je zagonetka. U dva susedna mesta, Kikindi i Zrenjaninu, izgleda važe drugačiji zakoni i pravilnici te je voda za piće u Zrenjaninu zabranjena za piće od 2004. godine dok u Kikindi koja ima sličan kvalitet vode ona nije zabranjena za piće.\nU Zrenjaninu je proglašeno da voda iz vodovoda nije zdrava za piće jer je koncentracija arsena veća od dozvoljene. Sa druge strane, u Kikindi je voda zvanično ispravna, iako je Zavod za javno zdravlje u Subotici 2012. godine dostavio stručno mišljenje da voda u Kikindi ne odgovara zahtevima Pravilnika o higijenskoj ispravnosti vode za piće. U mišljenju se navodi da je voda neispravna zbog ,,boje, povećane koncentracije amonijaka, povećanog utroška kalijum-permanganata, povećane koncentracija ortofosfata, arsena i natrijuma“.\nZašto se pravilnik o ispravnosti vode ne poštuje?\nBez obzira na ovakve rezultate, inspekcija u Kikindi nije izrekla meru zabrane upotrebe vode iz vodovoda za piće. Iz Instituta za javno zdravlje Vojvodine su u svom stručnom mišljenju naveli da, iako potencijalno može da bude opasna po zdravlje, koncetracija arsena u vodi ,,ne predstavlja akutno toksične koncetracije arsena“. Takođe, iz kikindskog Zavoda za javno zdravlje su nedavno istakli da mikrobiološki voda ima ,,relativno zadovoljavajući procenat neispravnosti i zdravstveni rizik je nizak“.\nAleksandar Korać, predstavnik Udruženja potrošača Kikinde, kaže da je ogorčen zbog ovakvog ponašanja nadležnih institucija jer, kako navodi, ,,Zavod za javno zdravlje ima neke vrlo čudne nazive za neispravnost, poput ,zadovoljavajuće neispravno’. To su složenice koje omogućavaju da se voda ne zabrani za piće“.\n,,Čiji je interes da se voda ne zabrani, mi kao udruženje potrošača ne želimo da ulazimo, ali postoji nečiji interes“, kaže Korać.\nNajočigledniji dokaz da se rezultati analize vode za piće ignorišu je slučaj sela Sajan kod Kikinde. Još 2012. godine Institut za javno zdravlje Vojvodine utvrdio je da je koncentracija arsena u vodi iz vodovoda u tom mestu 0,075mg/l, što je sedam puta više nego što je pravilnikom dozvoljeno.\nOsim toga, sanitarni inspektor je u selu Klek kod Zrenjanina 2004. godine zabranio korišćenje vode iz vodovoda za piće, a voda u tom mestu je tada imala čak nižu koncetraciju arsena nego u Sajanu. Sanitarna inspektorka za Severnobanatski upravni okrug Jadranka Šarenac Ciganović nije želela da komentariše to što sanitarni inspektori očigledno ne postupaju isto na osnovu istih rezultata analiza vode. Ipak, priznaje da ,,prema analizama izvršenim u toku juna meseca 2014. godine izmerena koncentracije arsena u naselju Sajan su iznosile od 0,0601mg/l u vodi iz bunara do 0,0745 mg/l sa mreže, te će se izreći mera zabrane vode za piće“.\nO tome zašto se do sada nije reagovalo na ove rezultate direktor JKP ,,6. oktobar“ nije našao vremena da odgovori, a odgovore na pitanja u vezi sa povećanom koncetracijom određenih supstanci u vodi za piće nismo dobili ni od Zavoda za javno zdravlje Kikinde.\nStručno mišljenje Zavoda za javno zdravlje Subotica da voda iz kikindskog vodovoda ne odgovara Pravilniku\nKoliko košta decenija bez čiste pijaće vode?\nJedan od ranijih argumenata kikindskog vodovoda zbog čega se ne zabranjuje upotrebu vode iz vodovoda je taj što je, kako oni tvrde, voda iz vodovoda bolja i jeftinija od flaširane. Naime, ako se pogleda Pravilnik o higijenskoj ispravnosti vode za piće, vidi se da pravilnik dozvoljava, između ostalog, pet puta veću koncetraciju arsena u flaširanoj nego u pijaćoj vodi. To znači da bi Kikinđani, čak i da upotrebljavaju samo flaširanu vodu, opet bili u situaciji da piju vodu koja je u pojedinim aspektima lošija od tzv. česmovače, a pri tome bi izdvajali znatne količine novca za kupovinu flaširane vode.\nUpravo to se događa u Zrenjaninu, gradu u kojem je u prošloj deceniji zabranjeno korišćenje vode iz vodovoda.\nZdravko Vujasinović, predstavnik građanske inicijative ,,Naš grad-naša stvar“, kaže da se može izračunati koliko građane košta decenija zabrane korišćenja vode iz vodovoda za piće.\n,,Građani Zrenjanina daju oko 20 hiljada evra dnevno za flaširanu vodu iz samoposluga, znači, 20 hiljada evra dnevno puta 30 dana, očigledno neki interes postoji u svemu tome“, navodi on.\nOvu računicu Zdravko zasniva na pretpostavci da svaki stanovnik Zrenjanina kupi jedan litar vode dnevno. Jednostavnom računicom se dolazi do zaključka da su Zrenjaninci za deset godina potrošili 72 miliona evra na vodu. Izgradnja fabrike vode ,,Makiš 2“ u okolini Beograda koštala je 40 miliona evra, znači, skoro dvostruko manje.\nDirektor preduzeća ,,Vodovod i kanalizacija“ u Zrenjaninu Goran Tajdić ipak smatra da je, posle dva propala tendera za izgradnju fabrike vode, Zrenjanin na pragu rešenja. Kako on objašnjava, opštinska vlast u saradnji sa vodovodom sada raspisuje treći tender kojim odustaje od izgradnje sopstvene fabrike.\n,,Ideja je da oni koji se jave na ovu javnu nabavku ulože svoj novac i tehnologiju, a mi samo tražimo proizvod, a to je zdrava pijaća voda koja će odgovarati Pravilniku Republike Srbije“, kaže Tajdić.\nTajdić kaže da je cena koju grad Zrenjanin može da plati firmi koja će pomoću svoje tehnologije prečišćavati vodu 28 centi po kubiku, što je približno 33 dinara. Na pitanje koliko je 33 dinara realan predlog, budući da je sa firmom Vasertehnik pre dve godine ugovorena cena od 40 dinara po kubiku, a za taj novac Vasertehnik je trebalo da vodu prečisti po evropskim standardima koji su blaži od domaćih, Tajdić priznaje da postoji verovatnoća da niko ne ispuni uslove javne nabavke.\n,,Ali, ja ne želim u to da verujem. Verujem da na ovaj način do kraja 2015. može da se reši problem pijaće vode u Zrenjaninu“, dodaje on.\nProblem sa ovakvom nabavkom je i to što nakon isteka ugovora Zrenjaninu ništa neće ostati. Tenderom je predviđeno da fabrika vode ostane u vlasništvu pružaoca usluga. Zrenjanin ovim rizikuje da dođe u situaciju da ne može da raskine ugovor sa privatnim preduzećem, a da se cena usluge poveća iznad prvobitno ugovorene cene kroz anekse ugovora zbog, kod nas uvek prisutnih, neplaniranih okolnosti ili da se usluga ne izvršava u skladu sa prvobitnim planovima.\nKada je reč o tehnologiji za prečišćavanje vode, Kikinda je takođe u nezavidnoj situaciji. Predsednik Opštine Kikinda Pavle Markov priznaje da bi se Opština, ukoliko bi voda bila zabranjena, našla u velikom problemu. Tehnologija za prečišćavanje vode je, kako on navodi, veoma skupa.\n,,To su iznosi koje opština realno ne može da izdvoji iz svojih sredstava i tu leži problem u smislu da prethodnih 20 godina niko nije mogao da reši ovaj problem jer nikada nisu bila dovoljna sredstva da se ovako nešto izgradi“, objašnjava Markov.\nKako on navodi, Kikinda trenutno ima pilot postrojenje za prečišćavanje vode za koje se još uvek čekaju rezultati studije izvodljivosti. Za taj program prečišćavanja vode potrebno je podići kredit, doduše, kako on tvrdi, pod povoljnim uslovima.\nDok je jasno zašto je lokalnim samoupravama teško da reše problem sa snabdevanjem ispravnom vodom, nije jasno samo zašto se građanima otvoreno ne saopšti da li je voda koju piju ispravna. Pravilnik o ispravnosti vode je isti u celoj Republici. Nejasno je zašto republičke i pokrajinske vlasti dopuštaju da se ovaj pravilnik u nekim mestima poštuje, a u nekim ne.\narsen cena fabrika vode istaknuto kikinda klek kubik vode kvalitet vode makiš 2 pijaća voda pravilnik o higijenskoj ispravnosti vode za piće sajan vasertehnik zabranjena voda za piće zrenjanin


Radnici Yure uz prisustvo policije satima protestuju ispred fabrike [VIDEO]\nAutor: Niška Inicijativa - 08.04.2020 - 13:17\nViše vozila policije obezbeđuje fabriku Jure u Nišu; foto: printscreen\nRadnici kompanije “Yura” u Nišu započeli su jutros oko 6 časova protest, tražeći da se obustavi rad proizvodnog pogona na dve nedelje, a sve zbog loših uslova rada i činjenice da je nekoliko njihovih kolega zaraženo korona virusom.\nOni su se, prema jučerašnjoj najavi, okupili tražeći da im se obrati neko iz menadžmenta fabrike, ali se to i nakon skoro 7 sati protesta još uvek nije dogodilo.\nPoslednje informacije govore da će nekoliko stotina radnika ostati ispred kruga fabrike do početka druge smene gde će sačekati svoje kolege i pozvati ih da im se pridruže u protestu.\nKako saznajemo iz sredstava informisanja, o svemu je obavešten i Komandant štaba za vanredne situacije, Darko Bulatović, Institut za javno zdravlje kao i nadležni epidemiolozi.\nRadnici koji su se obratili Niškoj inicijativi navode da ih od trenutka dolaska obezbeđuju pripadnici policije, koji takođe zabranjuju novinarima da snimaju objekat Jure i druge aktivnosti.\nPodsećamo, nakon što su dobili poruke da se umesto u ponedeljak 13. aprila, sa prinudnog odmora na posao vrate u četvrtak 9. aprila, radnici su doneli odluku da danas pre početka prve smene započnu protest sa zahtevom da se proizvodnja obustavi na 14 dana.\nNa ulazu u pogon fabrike “Jura” u toku višečasovnog protesta radnika istaknuto je obaveštenje u kome se navodi da oni koji ne žele da rade imaju pravo da iskoriste zaostale dane odmora iz 2019. kao i ceo odmor koji im sleduje u ovoj godini.\nU obaveštenju se navodi da su preduzete sve preventivne mere u suzbijanju pandemije koronavirusa, ali i da radnici moraju biti svesni kako su njihovi klijenti nastavili sa redovnim poslovanjem i da zahtevaju isporuke na dnevnom nivou, tako da prekid proizvodnje dovodi do velikih gubitaka što ugrožava poslovanje i opstanak same kompanije.


Galata želi dvojac Basaksehira: Predsjednik Gumusdag odredio cijenu za Višću i Kahvecija – Sport Centar Galata želi dvojac Basaksehira: Predsjednik Gumusdag odredio cijenu za Višću i Kahvecija – Sport Centar\nGalatasaray je zainteresovan za dovođenje dvojca iz Basaksehira, Edina Višće i Irfana Cana Kahvecija, a klub reprezentativca Bosne i Hercegovine odredio je cijenu.\nBasaksehir je spreman prodati Višću i Kahvecija u “paketu” za 38 miliona eura, potvrdio je to i prvi čovjek Galatasaraya Mustafa Cengiz, koji je vodio razgovore sa Gokselom Gumusdagom.\n“Odgovor koji sam dobio kad sam razgovarao s predsjednikom Gumusdagom je 38 miliona eura“, odgovorio je Cengiz na pitanje o Višći i Kahveciju.\nVišća se tokom svakog prelaznog roka nalazi na meti najvećih turskih klubova, s obzirom da već godinama igra sjajno u kontinuitetu i jedan je od najboljih fudbalera u Turskoj.\nReprezentativac Bosne i Hercegovine ove sezone odigrao je 20 utakmica za Basaksehir i postigao je šest pogodaka uz sedam asistencija.\nbasaksehiredin viscagalatasarayirfan kahveci


Sportske.net - Mudrinski: ''Zbogom nije kraj''\nFudbaler Crvene zvezde Ognjen Mudrinski otputovao je u ponedeljak u Nemačku gde će, ako prođe lekarske preglede, potpisati trogodišnji ugovor sa Grojter Firtom, objavio je danas srpski klub.\n"Hvala 'Delijama' na podršci koju su mi pružali tokom boravka u Zvezdi. Hvala saigračima i svima u klubu što su mi omogućili da ispunim svoj dečački san. Prethodna godina je definitivno najlepši period mog života", rekao je Mudrinski za zvanični sajt Zvezde.\nMudrinski je prošle sezone bio najbolji strelac Zvezde sa 11 postignutih golova.\n"Postigao sam 11 golova, neki su bili bitni za klub, ali ne osećam se ispunjeno. Nadam se da će moji saigrači uspeti da osvoje titulu u narednoj sezoni. Trudiću se da u novom klubu i u bilo kom kraju sveta gde me život i fudbal odvedu, promovišem moju Zvezdu na najbolji mogući način. U glavi mi je navijački slogan - 'Zbogom nije kraj' ", zaključio je Mudrinski.\nGrojter Firt će se predstojeće sezone takmičiti u drugoj ligi Nemačke, a u klubu igra još jedan srpski napadač, Nikola Đurđić.


Reklamacije će se primati do kraja januara\n24.01.2017. 14:16h 01.06.2017. 00:00h\nDirektor EPS Milorad Grčić smeniće osam direktora i šefova sektora u ovom preduzeću, zbog grešaka u decembarskim računima za struju.\nPrema prvim informacijama, samo jedna osoba je iz EPS, dok je ostalih sedam iz Elektrodistribucije. Kako Kurir saznaje, četvoro smenjenih su iz distribucije Beograda i Niša, dok su ostali iz kontrole.\n- Danas će biti smenjeno osam direktora i šefova elektrodistirbucija, potvrdio je v.d. direktora EPS Milorad Grčić. Kako je rekao, biće smenjeni direktor Sekotra za brigu o korisnicima EPS Sonja Milojević, direktor Odseka za tehničke usluge iz Jagodine Miomir Papović, kao i rukovodioci sektora za brigu o kornisicma iz Kraljeva i Kragujevca Mile Milošević i Vojkan Vučković.\nBiće smenjeni i direktor Sektora za podršku tržištu i smanjenje gubitaka iz Beorgada Žarko Šantrić, direktori ogranka Kraljevo i Jagodina Srđan Đurović i Dobrica Milošević, kao i šef Službe za kontrolu mernim mesta iz Niša Miloš Petrović.\nOni će biti smenjeni zbog greške sa previsokim računima za struju. Grčić je kazao da je EPS do sada primio 1.880 reklamacija građana za pogrešno isporučene račune za struju, što je ispod proseka za isti period u prethodne tri godine.\nNajveći broj pritužbi je stiglo putem mejla, a reklamacije će se primati do kraja januara.\nPOGLEDAJTE BONUS VIDEO: Kurir TV: Građani se žale na velike račune za struju!


Ukida se policijski čas i zabrana međugradskog saobraćaja, muzika uživo do 22 sata - COVID-19\nKako je saopšteno iz Ministarstva zdravlja, usljed povoljnog trenda epidemiološke situacije u Crnoj Gori, od srijede 12. maja do četvrtka 20. maja važiće nove mjere.\n“Na teritoriji cijele Crne Gore, u cjelosti se ukida zabrana kretanja koja je važila od ponoći do pet ujutru. Na teritoriji cijele Crne Gore, u cjelosti se ukida i zabrana međugradskog saobraćaja koja je bila na snazi vikendom”, navode iz Ministarstva.\n“Pozivamo sve građane i privrednike koji su pokazali zavidnu svijest o značaju očuvanja javnog zdravlja da nastave da poštuju propisane mjere, a na sve inspekcije apelujemo da još revnosnije obavljaju kontrole. Napominjemo da će, u slučaju pogoršanja epidemiološke situacije, ponovo i bez odlaganja biti aktuelizovane zabrane međugradskog saobraćaja i vremensko ograničenje slobode kretanja”, saopštili su iz Ministarstva.\n❗Na teritoriji cijele Crne Gore, u cjelosti se ukida i zabrana međugradskog saobraćaja koja je bila na snazi vikendom.\n❗Termin izvođenja muzike uživo u baštama ugostiteljskih objekata pomjera se za sat, i dozvoljava se od 19 sati do 22 sata.\nTagovi: korona crna goraMinistarstvo zdravljamjere\nPoznat raspored mečeva naših lavica na Olimpijskim igrama\nA dobro su se više sjetili


Horiba: "Priče o smrti dizela su preterane" - Auto Republika\nŠta će tržišni lider u segmentu opreme za merenje izduvnih gasova automobila radidti u budućnosti ukoliko vozila ne budu izbacivala bilo kakav dim? Japanska Horiba, čija je oprema bila na delu prilikom otkrivanja „nevaljalih dizelaša“ iz Volkswagena, smatra da taj dan neće nikada doći.\nElektrična vozila neće nikada preći više od trećine ukupnog broja vozila, kaže CEO kompanije, Acuši Horiba, jer nije izvodljivo instalirati takvu infrastrukturu koja će podržati automobile na baterije na planetarnom nivou. Ko će, primera radi, postaviti stanicu za punjenje usred pustinje u Arizoni, rekao je on prilikom intervjua u Tokiju. Automobili koji koriste motore s unutrašnjim sagorevanjem, uključujući i dizelaše, nastaviće da imaju svoje mesto, posebno na tržištima u razvoju, rekao je on.\n„Svaki akademik koji kaže da će 100 odsto automobila u budućnosti biti na električni pogon, čitao je previše stripova“, kaže Horiba, šezdeset devetogodišnji sin osnivača kompanije. „To nije stvar tehnologije, to je stvar realnosti.“\nUprkos njegovoj samouverenosti, primetno je veliko ubrzavanje u elektrifikaciji automobila nakon što je VW priznao instalaciju „poništavajućih“ uređaja u dizel modele, da bi zaobišao regulativu u SAD. Kina, najveće automobilsko tržište na svetu, sprovodi strogu flotno baziranu regulativu vezanu za emisiju izduvnih gasova i potrošnju goriva. Vlasti u Velikoj Britaniji, Francuskoj, Norveškoj i Indiji su postavile agresivne ciljeve u nastojanju da se zabrani prodaja vozila koja koriste SUS motore, dok je popularnost Teslinih modela porasla.\nProizvođači automobila se utrkuju u razvoju električnih modela. Volvo namerava da uvede kompletnu elektrifikovanu gamu do 2019. (ovde treba imati u vidu da će većina biti hibridi, ne EV modeli). Toyota Motor, jedan od najvećih zagovornika tehnologije vodoničnih gorivnih ćelija, takođe preduzima korake ka razvoju automobila „na baterije“.\nElektrični automobili će nadmašiti po prodaji konkurenciju koja koristi fosilna goriva u naredne dve decenije, kako tehnologija bude napredovala a cene baterija udu padale brže nego što se prethodno mislilo. Bar tako kaže Bloomberg New Energy Finance izveštaj iz jula. Za samo osam godina, električni automobili će se po ceni izjednačiti sa benzinskim pandanima, predviđa dotični izveštaj.\nHoriba, čija kompanija zauzima 80 odsto sistema za merenje izduvnih gasova u automobilskoj industriji širom sveta, ne vidi razlog za brigu i promenu taktike. Proizvođači automobila koji ne nastave da investiraju u motore s unutrašnjim sagorevanjem, neće biti kadri da prežive 15 ili više godina da bi doživeli dan kada će EV tehnologija zaista početi da bude održiva, rekao je on.\nProizvođač opreme iz Kjotoa bi mogao da se prevari ukoliko dođe do naglog zaokreta ka električnim automobilima u bliskoj budućnosti, kaže analitičar iz SMBC Securities, Hiroharu Vatanabe, mada je verovatno potrebno više vremena da se reše svi problemi vezani za usvajanje automobila pogonjenih baterijama. U isto vreme, elektrifikacija, autonomna vožnja i ostale napredne tehnologije bi trebalo da kreiraju dodatne mogućnosti za opremu za merenje, rekao je on.\nZapočevši 1945., sa ciljem nastavka istraživanja u okviru nuklearne fizike koje je bilo prekinuto zbog Drugog svetskog rata, Horiba je kasnije preinačio interesovanja i kompletirao prvi uređaj za analizu emisije izduvnih gasova, tokom ekonomskog „buma“ u Japanu, šezdesetih godina prošlog veka.\nKompanija je takođe ušla i u druge segmente poslovanja. Pored sistema testiranja za potrebe automobilske industrije, ona takođe proizvodi opremu za analizu kvaliteta vode, nivo šećera u krvi i hemikalije za poluprovodnike. Mada trećina prihoda dolazi iz automobilske industrije, u fiskalnoj godini završenoj u martu, preko polovine dobiti iz poslovanja je došlo iz biznisa vezanog za kompjuterske čipove.\nHoriba je takođe započeo ofanzivu u okviru tehnologije autonomne vožnje 2015., kada je pripojio kompaniju MIRA, baziranu u Velikoj Britaniji, koja je pored bavljenja konsaltingom u inženjeringu i uslugama testiranja, takođe razvijala autonomna vozila za britansku armiju.\nDakle, preduzeti su rani koraci ka pozicioniranju u segmentu poslovanja koje podrazumeva testiranje baterija, motora i kontrolnih sistema za električna vozila, rekao je Horiba. Ipak, on je dodao da svi ti novi vidovi poslovanja, bili u vrhu prioriteta ili ne, nisu zamena za usluge koje kompanija sada nudi.\n„Mi živimo od realnog biznisa, tako da treba da držimo oko na ono što se dešava u realnom svetu“, rekao je on. „Mi nećemo naprasno da idemo u elektrifikaciju i kažemo da napuštamo proizvodnju opreme za testiranje vozila na izduvne gasove. To se neće desiti.“\ntags: dizel Horiba izduvni gasovi izdvojeno oprema\nnext FCA nadmašuje Teslu\nMađari razbijaju! SK Innovation ulaže 859 miliona dolara u fabriku baterija\nKonkurencija će prestići Teslu u narednih par godina pokazuju studije


Najveće studentsko odmaralište u regionu na Paliću: Raj za mlade na 4,5 hektara\nStudentsko odmaralište na Paliću sa 420 ležajeva biće završeno iduće godine.\nBudući izgled studentskog odmaralista\nOdmaralište na Paliću koje se gradi od 2014. biće pored Avale i Zlatibora, treća destinacija u Srbiji za boravak studenata iz regiona.Kompleks se radi u pet faza i koštaće oko 500 miliona dinara. Projektom su, između ostalog ,predviđeni olimpijski bazen i kongresne sale, a odmaralište bi trebalo da postane centar za letnje kampove i okupljanje mladih iz cele Evrope .\nNaselja se nalazi između Palićkog i Krvavog jezera i prostire se na 4,5 hektara. U toku su radovi u okviru druge faze koje izvodi "Tončev gradnja" iz Surdulice i za koje je završetak predviđen do 7. decembra, ali radovi kasne oko mesec i po dana.\n- Do sada je uloženo je 250 miliona dinara, a sa završetkom druge faze ukupna vrednost investicije biće oko 300 miliona dinara – kažu za "Blic" u Ministarstvu prosvete, nauke i tehnološkog razvoja koje finansira radove.\nNEMA ČVARKOVA, ALI ŽIVOT JE KAO U BAJCI Ovako se živi u Pejićevim SALAŠIMA\nKonferencija o migrantima i bezbednosti na Paliću\nPerović: U Srbiji postoji više od 4.000 otvorenih smetilišta\nNajbolji studenti gitare iz regiona nastupaju u Novom Sadu\n"NAJVAŽNIJE JE IMATI IDEJU" Jedan od najpoznatijih matematičara na svetu došao u Novi Sad\nPreventivni pregledi i u Novom Sadu\nDOLIJAO Uhapšen kontroverzni novosadski političar Tomislav Bokan


21,03. Sunce od juče u Ovnu, Mesec u Vodoliji u sekstilu sa Suncem\nAstrotanja taj Sub Mar 21, 2009 12:43 pm\nOd juče je Sunce ušlo u sazvežeđe Ovna, pa će više biti pozitivne energije, incijative, aktivnosti, dinamike, u narodnih 30 dana. Sunce u Ovnu je egzaltireno, tako da je ovo povoljna i podsticajna energija koja budi iz pasivnosti i zimske letargije i koja će većinu pokrenuti.\nDanas, uprvo oko 10.35 i Mesc menja svoj znak, pa iz Jarca gde mu nije prijatno, jer su sve njegove poztivne osobine bile umanjene ulazi u Vodoliju i pokreće promene. Upravo u ovim prepodnevnim satima pravi sesktil sa Mesecom, što će povoljno uticati na energiju i raspoloženje i odnose sa drugima.\nMesec u vodoliji donosi iznenadne promene, izlazak iz uobičajenosti. Ovakj vikend bi mogao biti drugačiji, posebno za sve one spremne na promene, na druženje, razmenu, okuljanja, sa ljudi sličnih interesovanja, koja veže mentalna bčliskost, li zajedničke težnje. Mesec u Vodoliji je dobar i za one koje uče astrologiju ili se bave astrologijom.\nPoslednji put izmenio Astrotanja dana Ned Mar 22, 2009 2:18 am, izmenio ukupno 2 puta\nRe: 21,03. Sunce od juče u Ovnu, Mesec u Vodoliji u sekstilu sa Suncem\njoki22 taj Sub Mar 21, 2009 4:40 pm\nNadam se da ce Sunce u Ovnu uticati sa pozitivnom energijom i na mene.\nAstrotanja taj Ned Mar 22, 2009 12:32 am\nDanas ti je bio u trigonu sa natalnim Mesecom, pa se nadam da se već bolje osećaš, a kada uđe u tvoju prvu da ćeš imati više energije i volje i da ćeš biti aktivna i sigurnija u sebe.\njoki22 taj Pon Mar 23, 2009 1:12 am\nAstrotanja mnogo bolje nego prethodnih nedelja.