Domaća javnost o Telekomu | NNŠ\nDomaća javnost o Telekomu\nU poslednjih nekoliko nedelja, ponovo je jedna od glavnih tema u domaćoj javnosti bio državni telekomunikacioni operater Telekom Srbija. Inicijator ove polemike bila je potpredsednica Stranke slobode i pravde Marinika Tepić, a usledile su reakcije Telekoma, predstavnika vlasti i opozicije, Junajted grupe, Adrija medija grupe, kao i stručne javnosti. Ipak, uprkos količini aktera koji su izneli svoje stavove o poslovanju Telekoma, (i ovog puta) jasno su se mogla prepoznati dva sučeljena narativa o temi od javnog značaja, kao i nedostatak dijaloga između polarizovane javnosti.\nNa konferenciji održanoj ispred zgrade Telekoma, Marinika Tepić novinarima je pokazala ugovore između Telekom Srbije i firmi Igora Žeželja – Vajerles medija (Wireless Media) i Mondo INC – u vrednosti od 38 miliona evra, od kojih je 10 miliona Telekom uplatio kao avans što je, prema Tepić, Žeželju omogućilo kupovinu Kurira i njegovog izdavača – Adrija medija grupe.\nRanije u avgustu, Tepić je već održala dve konferencije za medije ispred Telekoma, u kojima je preispitivala poslovanje ove kompanije. Drugo od ta dva obraćanja medijima prekinuo je direktor ljudskih resursa Telekoma Draško Marković (pored toga i član Glavnog odbora Srpske napredne stranke) kada je iščupao mikrofon snimatelju i zahtevao da se prisutni udalje od zgrade ove kompanije.\nU gostovanju na televiziji N1, Tepić se osvrnula i na drugu „aferu“ Telekoma – kupovinu Kopernikusa za 195 miliona evra, čime je dotadašnji vlasnik ovog kablovskog operatera Srđan Milovanović (čiji brat je Zvezdan Milovanović, poverenik Srpske napredne stranke za Niš) stekao sredstva neophodna za kupovinu televizija O2 i Prva.\nPrema Tepić, ove afere ukazuju na spregu između Telekoma i vladajuće stranke, koja koristi ovu kompaniju za kontrolu medija. Tu tvrdnju ona je u svojim obraćanjima javnosti akcentovala sintagmama poput „SNS uprava Telekoma“, „partija i bratija“ i „medijski mrak“: „Ovo je, po meni, dokaz na koji način Vučić, partija i bratija plaćaju batinu za upravljanje medijima u Srbiji, za kontrolisanje medija koji treba da veličaju Vučića, partiju i bratiju“.\nTepić je pomenuti ugovor između Telekoma i Igora Žeželja objavila u celosti, a zatim i pokušala da ga uruči republičkoj javnoj tužiteljki Zagorki Dolovac, ali bez uspeha.\nIz Telekoma su, u saopštenjima kao i pojavljivanju čelnika ove kompanije u javnosti, ovaj slučaj predstavili kao negativnu kampanju konkurencije, kojoj je cilj da onemogući dalji uspon državnog telekomunikacionog operatera.\nNa dan prekinute konferencije Marinike Tepić, Telekom je objavio saopštenje u kojem obaveštava javnost „da je ovde očigledno reč o najbrutalnijoj kampanji koja se vodi sa ciljem jačanja jedne strane kompanije, a koja predstavlja direktnu konkurenciju Telekomu Srbija“.\nDva dana kasnije održana je i konferencija za novinare u kojoj su čelnici Telekoma najavili tužbu protiv konkurentske Junajted grupe, jer smatraju da preko svojih medija vrši negativnu kampanju protiv Telekoma, da bi potom izneli i egzaktne podatke koje imaju: „U poslednje dve godine preko kanala Junajted grupe bilo [je] 446 negativnih objava o Telekomu Srbije“, sa posebnim intenzitetom u julu i avgustu ove godine kada su bile „93 negativne objave“, što je dokaz za „koordinisanu kampanju konkurencije“.\nOptužbe Telekoma postepeno su intenzivirale, pa su od navoda o nepoštenoj poslovnoj konkurenciji evoluirale u „svakodnevnu negativnu medijsko-političku kampanju“ koju sprovodi „poslovno-interesni lobi na čelu sa tajkunima Draganom Đilasom i Draganom Šolakom“. Telekom je time u prvi plan stavio političku implikaciju događaja, dok je za svoje ugovore naveo da su dostupni „svakoj nadležnoj instituciji“, a da su tajna isključivo za konkurenciju. Osim toga, iz Telekoma su rekli da su opravdanost saradnje između Telekoma i firmi Igora Žeželja potvrdile i „dve renomirane svetske revizorsko-konsultantske kuće“, čiji identitet nisu otkrili, dok iz Vajerles medije objavljivanje ovog ugovora vide kao „akt industrijske špijunaže“.\nKurir/Adrija medija grupa\nPre nego što je Marinika Tepić održala ijednu konferenciju ispred Telekoma, Kurir je objavio istraživanje u šest nastavaka (1, 2, 3, 4, 5, 6) o „učestalim napadima N1 na Telekom Srbija“. U izveštaju sa konferencije za novinare Telekoma, Kurir ističe „agresivan nastup novinara televizije N1 prema čelnicima Telekoma“: „Novinar N1 juče je u pitanjima iznosio niz optužbi na račun Telekoma, ulazio u verbalni okršaj s čelnicima te firme, prekidao ih tokom njihovog izlaganja…“. Istog dana, Adrija medija grupa izdala je saopštenje u kojem optužuje Mariniku Tepić da je iznela „niz lažnih i proizvoljnih optužbi, nastupajući kao političko krilo interesno-poslovnog lobija na čijem čelu su Dragan Đilas i (osnivač Junajted grupe, prim. aut.) Dragan Šolak, [što] ukazuje da postoji orkestrirana hajka na Kurir“. Istu konstrukciju koju su iskoristili Adrija medija grupa i Telekom Srbija („interesno-poslovni lobi) pre njih je upotrebila poslanica Srpske napredne stranke Sandra Božić na Tviteru.\nPredsednik Aleksandar Vučić oglasio se povodom poslovanja Telekoma u gostovanju na televiziji Pink. Tom prilikom rekao je da on nema „ni dinara od tog Telekoma“, dok je „predsednik partije te osobe koja priča o Telekomu“ uzeo iz njega 30 miliona evra od 2004. do 2012: „Njihova tajkunska organizacija na čijem čelu je on sa još jednim drugim tajkunom, 30 miliona evra su uzeli. Danas pošto im Telekom smeta jer je sve snažniji, a ne slabiji, sad treba srušiti Telekom po svaku cenu“.\nIstog dana održana je i konferencija čelnika Telekoma, a potom su izjave, koje su preneli tabloidi, dali i ljudi iz vrha Srpske napredne stranke i Vlade Srbije – Milenko Jovanov, Miloš Vučević, Vladimir Orlić, Marko Đurić, Sandra Božić, Aleksandar Vulin – koji su bez izuzetka isticali milione koje je, prema njihovim rečima, Dragan Đilas ukrao od Telekoma dok je bio na vlasti.\nVučić je potom u narednim obraćanjima istakao da je SBB nastao „tako što su pljačkali Telekom i otimali sve od Telekoma da bi mogli da trpaju pare u svoje privatne džepove“, a da je problem sada nastao „zbog toga što Telekom više nije ovca za šišanje i što više ne mogu da pljačkaju državnu i narodnu imovinu, kako su to radili ranije“. Tezu o jakom Telekomu i uzrujanoj konkurenciji podržala je i premijerka Ana Brnabić kada je sugerisala da bi možda „SBB mogao nešto da nauči od Telekoma, pošto ih očigledno sustižu u tržišnoj utakmici“. Pored toga, premijerka je preko Tvitera direktno odgovorila Mariniki Tepić na njenu najavu za konferenciju za medije, naslovljenu „detoniranje“, sa ad hominem argumentom: „Gospođo, Vi se mentalno ‘detonirate’ skoro svaki dan“.\nProšle subote, Vučič je u gostovanju na Pinku pokazao ugovor u kojem se vidi da je Telekom finansirao Velikog brata u vreme kada je njime upravljao član Demokratske stranke Branko Radujko. „Neki će ostati upamćeni po gradnji studija Velikog brata, a neki po izgradnji puteva i fabrika“, rekao je tada Vučić i dodao da „jedan tajkun ima interes da sve uništi, zato što je Telekom počeo da prestiže tu tajkunsku kompaniju. Prelazi u vođstvo. Sada imaju za cilj da ga rasture i da rasture državu Srbiju“, ni ovaj put ne imenujući koga pod tim podrazumeva. Time se Vučić u svakom obraćanju osvrnuo na pljačku prethodne vlasti, a napad na Telekom izjednačio sa napadom na državu Srbiju.\nSa druge strane, reakcije opozicije, sem Marinike Tepić, ostale su malobrojne. Potpredsednik Narodne stranke Miroslav Aleksić implicirao je da je produkcijska kuća Fajerflaj (Firefly) u vlasništvu Igora Žeželja zahvaljujući Telekomu stekla dominantan položaj na tržištu televizijskih serija. Potpredsednik Socijaldemokratske stranke i ekonomista Goran Radosavljević napravio je analizu kupovina Telekom Srbije u kojoj zaključuje da je Telekom „višestruko preplatio kablovske operatere Kopernikus i Radijus Vektor“ i postavlja pitanje „da li je kupovina kablovskih operatera za tako visoku cenu bila opravdana investicija ili se radi o pljački velikih razmera?“ Socijaldemokrate su, pored toga, zatražile i istragu o ovim akvizicijama Telekoma.\nJunajted grupa oglasila se nakon izjava predsednika Srbije o kompaniji SBB, kada je u saopštenju navela da Vučić krši Ustav time što favorizuje Telekom „u odnosu na jednog od najvećih stranih investitora“. Nakon nove runde optužbi, Junajted grupa je izdala i drugo saopštenje u kojem tvrdi da im je nejasno zašto Telekom i predstavnici vlasti dovode u vezu Junajted grupu sa problemima u poslovanju Telekoma: „Zabrinjava što Telekom Srbija, umesto da javnosti objasni nelogičnosti u svom poslovanju, poseže za neutemeljenim optužbama protiv Junajted grupe koja sa tim poslovanjem nema nikakve veze“.\nRadio-televizija Srbije nije izveštavala o poslovanju Telekom Srbije sve do prekinute konferencije Marinike Tepić ispred zgrade ove kompanije. Međutim, u vesti o ovom događaju RTS nije preneo šta je bila tema pomenute konferencije.\nPotom, javni servis izveštava sa konferencije Telekoma, održane povodom „tvrdnji pojedinih opozicionih političara da je Telekom Srbija u protekle dve godine utrostručio dug“, dalje ne elaborirajući na čemu su te tvrdnje utemeljene.\nNedelju dana kasnije, RTS prenosi izjave Miroslava Aleksića o „zloupotrebama u Telekomu“ date novinarima ispred zgrade javnog servisa. No, ni u ovom trenutku – dva dana nakon što je Marinika Tepić pokazala ugovore između Telekom Srbije i Igora Žeželja – u izveštavanju RTS-a ne pominju se Igor Žeželj, Vajerles medija, Kurir ni Adrija medija grupa.\nSutradan, javni servis prenosi već pomenute izjave predsednika Vučića o Telekomu koji „više nije ovca za šišanje“, da bi tek 24. avgusta preneo optužbe Marinike Tepić u kojima se pominju Igor Žeželj i njegove kompanije. Istog dana, RTS objavljuje da je pozvao Igora Žeželja i Dragana Šolaka, vodeće ljude dva najveća proizvođača medijskih sadržaja, na gostovanje u emisiji Oko „u cilju da se javnosti predoči kakva je stvarna situacija u oblasti proizvodnje medijskih sadržaja“. Žeželj je pomenuti poziv prihvatio, dok je Šolak odbio, jer, kako je naveo, „ni kompanija u kojoj radim ni ja lično nismo deo bilo kakvog sukoba proizvođača i distributera medijskih sadržaja“.\nNekoliko dana kasnije, Žeželj je u otvorenom pismu pozvao Šolaka da ipak prihvati poziv RTS-a. Na kraju pisma, Žeželj je zamolio Šolaka da njegovom „poslovnom prijatelju“ Draganu Đilasu javi da „prljava kampanja“ koju uz pomoć Šolakovih medija sprovodi protiv njega „neće rezultirati time da se umešam u uređivačku politiku Kurira tražeći da se dalje ne bave otkrivanjem i objavljivanjem istine o njemu, Vama i vašim privrednim i ostalim društvima“. Dragan Šolak se nije odazvao na ovo pismo Igora Žeželja.\nStručna javnost i institucije\nPored reakcija političara, Telekoma, Junajted grupe i firmi Igora Žeželja, u pojedinim medijima mogla su se čuti i mišljenja stručne javnosti. Tako je ekonomski novinar Miša Brkić u tekstu za Danas naveo da se ništa od ovoga ne bi desilo da je Telekom privatizovan 2011. ili 2015. godine, i da među političkom elitom postoji prećutni konsenzus da se Telekom zadrži u većinskom državnom vlasništvu – kao kasica-prasica „iz koje će vlast nekažnjeno da uzima i raspodeljuje ogromne svote novca“.\nU istom mediju, advokat Branislav Popovac ponudio je analizu statusa akcionarskog društva Telekom, zadržavajući se isključivo na pravnoj problematici, dok je njegov kolega Vladimir Todorić u gostovanju na N1 rekao da kada predstavnici vlasti u svojim izjavama, želeći da diskredituju ono na šta ukazuju Marinika Tepić ili Miroslav Aleksić, govore da oni time žele da pomognu konkurente Telekoma, „na neki način priznaju da je Telekom medijski igrač“, što po zakonu nije dozvoljeno jer država „nema pravo da bude konkurent na medijskom tržištu osim kroz javni servis“.\nUrednik Bete Dragan Janjić reagujući na izjavu predsednika Vučića o želji da se rasturi državna firma rekao je da „Telekom može da rasturi samo naša država i imam utisak da se na tome radi već“.\nPreostali analitičari ukazivali su na širi kontekst i postojanje sistemskih problema. Programski urednik Demostata Zoran Panović naglasio je pitanje sistema javnih preduzeća „koje služe za razne stvari“ i ne menjaju se sa promenom vlasti: „Pravog izlaza iz tranzicije neće biti sve dok se ne reši pitanje javnih preduzeća, i odnosa vladajuće partije sa njima“. Predsednik Nezavisnog društva novinara Vojvodine Norbert Šinković istakao je nedostatak reakcije tužilaštva kao problem ne samo ove, već i ostalih afera, usled čega „u političkom životu Srbije, umesto da se razjašnjavaju afere, vi imate prepucavanje opozicije i vlasti, a institucije ćute“.\nSavet za borbu protiv korupcije sastao se prošle nedelje kako bi raspravljao o ugovoru između Telekoma i Igora Žeželja. Zaključak nije donet, već je dogovoreno da će se Savet ponovo sastati za sedam dana (3. septembra), kada će dati mišljenje da li je ovaj ugovor koruptivan.\nU svojim izjavama o poslovanju Telekom Srbije Marinika Tepić insistirala je da dokaže da obelodanjeni ugovor između Telekoma i firmi Igora Žeželja predstavlja jedan od načina na koji vladajuća stranka koristi ovu državnu kompaniju za kontrolu domaćih medija. Na ove optužbe, Telekom Srbija, Adrija medija grupa i predstavnici vlasti imali su iste reakcije – one predstavljaju organizovanu kampanju protiv sve jačeg Telekoma (države) ili Adrija medija grupe, koju preko svojih konkurentskih medija vode Dragan Đilas i Dragan Šolak, čime je javni diskurs usmeren u drugom pravcu. Ovako suprostavljene optužbe nisu dobile razrešenje u vidu javne debate, pre svega na javnom servisu, jer Dragan Šolak nije prihvatio poziv RTS-a da sa Igorom Žeželjem gostuje u emisiji Oko, smatrajući da se teme o kojima se govori ne tiču njegove kompanije. Time je i ovog puta izostao dijalog o temi od javnog značaja, a sve je ostalo na paralelnim monolozima. Pored toga, RTS se kasno uključio u izveštavanje o ovoj problematici, a građanima nije pružio dovoljno širok kontekst o temi. Taj kontekst pružen je u drugim medijima – ponajviše N1 i Danas – u kojima je stručna javnost prišla ovoj temi iz više uglova i ukazala na sistemske probleme koji godinama postoje – neprivatizovana javna preduzeća, uplitanje države u medije, nereagovanje tužilaštva odnosno institucija.\n Sukob Telekoma i Junajted grupe već ima svoju pozadinu.\nPrethodni članakKako se publika informisala o Kovidu-19 Sledeći članakTeorije zavere u doba pandemije\nIzaberi Mesec oktobar septembar avgust jul jun maj april mart februar januar decembar novembar oktobar septembar avgust jul jun maj april mart februar januar decembar novembar oktobar septembar avgust jul jun maj april mart februar januar decembar novembar oktobar septembar jul jun maj mart februar januar decembar novembar oktobar septembar avgust jul jun maj april mart februar januar decembar novembar oktobar septembar avgust jul jun maj april mart januar decembar novembar oktobar septembar avgust jul jun maj april mart februar januar decembar novembar oktobar septembar avgust jul jun maj april mart februar januar decembar novembar oktobar septembar jul jun maj april mart februar januar decembar novembar oktobar septembar jul jun maj april mart februar januar decembar novembar oktobar avgust jul maj januar Pronađi


Vesti online / Vesti / Srbija / Janković: Savamala je mesto zločina, ali Srbija nije ubijena\n"Nećemo pobediti ovaj režim sve dok u Srbiju ne vratimo pravnu državu i ljudska prava, a to ćemo učiniti, između ostalog, izgradnjom novih institucija", poručio je predsednik Pokreta slobodnih građana Saša Janković povodom Međunarodnog dana ljudskih prava.\nPredsednik PSG Saša Janković obraća se novinarima u beogradskoj Savamali\n- Sutra je Dan ljudskih prava. Danas smo došli na mesto gde su ljudska prava u Srbiji zgažena zato što je zgažena pravna država, zgažena je jedina institucija koja može da štiti ljudska prava. Došli smo na mesto zločina, na mesto gde je Srbija praktično izgubila pravnu sigurnost i svoje institucije - rekao je Janković u Savamali.\nOn je ocenio da su "u noći kada je srušena Savamala građani Srbije ostali bez zaštite svojih ljudskih prava". Janković je rekao da se te noći znalo da penzije ova vlast neće vratiti, znalo se da će uvesti prinudni rad za korisnike socijalne pomoći.\n- Te noći znalo se da oni koji grade bespravno na Kopaoniku mogu da računaju na pravnu sigurnost, a da građani mogu da računaju na pravnu nesigurnost. Te noći znalo se da Slobodan Tanasković neće biti jedina žrtva ovakvog života - rekao je on.\nKomentarišući protest "Stop krvavim košuljama", Janković je rekao da je on pokazao i da "Srbija nije nema, nije gluva, nije ubijena".\n- Smatram da je za budućnost Srbije potrebno ne samo da se složimo oko toga šta nećemo, a slažemo se da Aleksandar Vučić nije budućnost Srbije. Potrebno je da se složimo i oko onoga šta hoćemo - rekao je Janković.\n- Pokret slobodnih građana i Građanski blok 381 imaju drugačije političke ciljeve od Saveza za Srbiju. Naš zajednički politički cilj je da smenimo vlast, ali je naš pogled na budućnost Srbije za sada drugačiji - dodao je on.\nJanković je izrazio nadu da će u budućnosti te razlike biti smanjene zbog ljudskih prava i vladavine prava.


NAVIGATOR: Koji nas koncerti očekuju u decembru u Novom Sadu - Balkanski Vesti\n21.decembar: Legendarni slovenački bend Lačni Franc održaće koncert u Firchie Think Tank Studiu u 21h. Biće to novogodišnji poklon Zorana Predina i ekipe fanovima u Novom Sadu, a ujedno i prilika da publika prvi put uživo čuje stvari sa njihovog poslednjeg albuma “Svako dobro”.\n29.decembar: Električni orgazam nastupa nakon uspešnog prošlogodišnjeg koncerta ponovo u Firchie Think Tank Studiu. Pored svih dobro znanih hitova bend će promovisati singlove sa predstojećeg albuma “Gde smo sad” koji svetlost dana treba da ugleda na proleće 2018.godine.\n“Radila je u fabrici čokolade…” Priča o Halidu Bešliću i njegovoj supruzi jedna je od najlepših na estradi\nG*ZA JAČA OD AJFELOVE KULE! Kad vidite ovu voditeljku, čuvenu građevinu nećete ni primetiti! (VIDEO)\nŽeljko Joksimović i Kapital sving orkestar oduševili Leskovac kocertom “Dva sveta”\nPrevious Article SEĆANJE NA ŽIKINU DINASTIJU: Mamicu mu jareću! (VIDEO)\nNext Article Pogledajte kako danas izgleda čuvena Jelena iz „Žikine dinastije“!


Pokrajinski sekretarijat za energetiku i mineralne sirovine - Mirović i Mihajlović: Nastavljamo da ulažemo u AP Vojvodinu i u novom investicionom ciklusu\nMirović i Mihajlović: Nastavljamo da ulažemo u AP Vojvodinu i u novom investicionom ciklusu\n“Najznačajniji infrastrukturni projekti u Srbiji odvijaju se upravo na teritoriji AP Vojvodine. Vojvodina se, uz pomoć Vlade Srbije, i svega što sama radi u oblasti infrastrukture, iz nedelje u nedelju menja i mogu da se vide obnovljeni putevi i pruge i novi objekti u oblasti zaštite životne sredine, kao što su između ostalog nove fabrike vode”, rekao je predsednik Mirović posle sednice Radne grupe za praćenje realizacije infrastrukturnih projekata na teritoriji AP Vojvodine.\nPredsednik Mirović se zahvalio potpredsednici Vlade i ministarki građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, prof. dr Zorani Mihajlović na zajedničkom radu u oblasti infrastrukture u Vojvodini i istakao da su glavne teme razgovora bile izgradnja brze pruge Beograd–Budimpešta, izgradnja Fruškogorskog koridora, ulaganja u prečistače otpadnih voda, kao i novi projekti u oblasti putne infrastrukture, poput obilaznica oko Temerina i Kanjiže.\nPotpredsednica Vlade Srbije rekla je da će Vlada Srbije nastaviti da ulaže u infrastrukturu u Vojvodini i u novom investicionom ciklusu.\nMihajlovićeva je rekla da je svrha ove radne grupe da se projekti zajednički efikasno realizuju i da građani Srbije vide rezultat.\nOna je rekla da se sa kineskom kompanijom vode razgovori u vezi sa izgradnjom Fruškogorskog koridora, na kojem se očekuje da bi radovi mogli da počnu iduće godine, a okvirna procenjena vrednost je oko 600 miliona evra. “Vlada Srbije je formirala i radnu grupu za projekat Vojvođanskog P, odnosno izgradnju auto-puta Beograd–Zrenjanin i Zrenjanin–Novi Sad, za koji se takođe razgovara sa kineskim kompanijama, i za šta očekujemo da narednih meseci bude poznata i procenjena vrednost radova”, rekla je Mihajlovićeva.\nPotpredsednica Vlade je dodala i da se značajan deo saobraćajnica koji će se obnavljati u okviru trogodišnje konstrukcije oko 5.000 kilometara magistralnih i regionalnih puteva, ukupne vrednosti oko milijardu evra, nalazi upravo na teritoriji Vojvodine.


Sutrašnje demonstracije u Atini najavljene kao gigantske, debata o Makedoniji politizovana\nBeta 3. februara 2018. 18:55\nPregovori Atine i Skoplja o izmeni naziva Makedonije zapalili su ovih dana političku klimu u Grčkoj – vlada optužuje desničarsku opoziciju da želi da monopolizuje demonstracije najavljene za sutra u Atini, čiji organizatori obećavaju da će taj protest biti ravan gigantskim skupovima kada je kriza medju susedima bila na vrhuncu, početkom ’90-ih godina.\nOrganizatori najavljuju učešće više od milion ljudi, „trostruko više“ nego pre dve nedelje u Solunu.\nU Solunu, glavnom gradu grčkog regiona Makedonije, na protestu o „grčkosti Makedonije“ masa je bila mnogo veća nego što se očekivalo – bilo je „više od 90.000 ljudi“, rekla je policija, a organizatori da ih je bilo i svih 400.000.\nGrčka vlada je za rešenje spora sa susedom, koji datira iz 1991. godine, unapred prihvatajući „složen naziv“ „Severna Makedonija“ ili „Nova Makedonija“, da bi se ta država razlikovala od istoimenog regiona na severu Grčke.\nMedjutim, tome su se suprotstavile mnoge organizacije, uključujući grčku dijasporu, sveštenstvo i male stranke krajnje desnice ili levičarskih nacionalista.\nPod parolom „Makedonija je grčka“ skup će se održati na centralnom atinskom Trgu Sintagma, pred Skupštinom Grčke, gde su bile i nasilne demonstracije kada je finansijska kriza Grčke bila na vrhuncu (2010-2014).\n„Ovo je prvi put posle nekoliko godina da će biti masovnog mitinga, posle velike mobilizacije tokom krize“, rekao je Manos Papazoglu, profesor političkih nauka na Univerzitetu Peloponeza.\nCentar Atine biće podvrgnut drastičnom planu policijskog obezbedjenja, uz zatvaranje svog saobraćaja u nedelju od šest ujutro do ponoći, navode vlasti.\nVeć 21. januara, najmanje šest visokih zvaničnika glavne opozicione partije desnice, Nove demokratije (ND), kao i neonacističke „Zlatne zore“, prisustvovalo je demonstracijama u Solunu, za koji se tvrdilo da su bile nestranačke.\n„Ni vlada, ni opozicija nisu tamo očekivali toliko mnogo učesnika, tako da se politička klasa itekako priprema za demonstracije u Atini“, rekao je za AFP profesor političke sociologije na Univerzitetu Krita Manolis Aleksakis.\nOrganizatori uveravaju: „Mi smo patriote, ne postoje ni partije, ni boje“, što tvrdi Nina Gaculi, koordinatorka udruženja dijaspore.\nAli, za analitičare, još neodržane demonstracije sve više dobijaju unutrašnjepolitički karakter, nudeći priliku za masovnu osudu mera štednje koje sprovodi levičarski premijer Aleksis Cipras, uprkos svom obećanju da će okončati stezanje kaiša.\n„Trg Sintagma biće mesto susreta različitih, heterogenih grupa vodjenih raznim osećanjima – od duboke zabrinutosti zbog spora oko naziva suseda, do nezadovoljstva politikom vlade“, rekao je za AFP Nikolaos Cifakis, takođe profesor političkih nauka na Univerzitetu Peloponeza.\nIako su vlade Grčke od 2007. godine, prihvatile princip da Makedonija ponese složen naziv, „mnogi ljudi sada gledaju na to kroz prizmu krize i vide kao jedan ustupak previše“, rekao je Cifakis.\nTako je 60-godišnja službenica Kristina Artinu rekla za AFP da će ići na demonstracije „u znak protesta protiv svih naših problema. Nije to zbog Makedonije, nego je to prilika da se ljudi pobune zbog finansijskih problema, smanjenja penzija“.\nVlada je optužila opoziciju da želi da demonstracije pretvori u anti-vladin skup.\nLider Nove demokratije Kirijakos Micotakis naglasio je da je odlazak na demonstracije u Atini „lični izbor svakog člana“ njegove partije koja je po anketama favorit za osvajanje vlasti na izborima.\n„Nacionalna pitanja su uvek bila u središtu interesa Grka i često izazivaju polarizaciju političkog života,“ rekao je Manos Papazoglu.\nManolis Aleksakis je upozorio da se često na protestima „pod izgovorom“ nekog nacionalnog pitanja „ostavlja slobodan prostor za ekstremiste, posebno ekstremiste desnice“.\nNeonacisti su posle demonstracija u Solunu vandalizovali gradski spomenik posvećen sećanju na Holokaust.


Ković nije došao u sud - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Ković nije došao u sud\nOdloženo suđenje po tužbama istoričara Nikole Samardžića, Radoša Ljušića, Vlade Stankovića i Dubravke Stojanović protiv kolege\nKović nije došao u sud\nGlavni pretres po tužbama profesora Filozofskog fakulteta Nikole Samardžića, Radoša Ljušića, Vlade Stankovića i Dubravke Stojanović protiv kolege Miloša Kovića, po osnovu povrede ugleda i časti, nije juče održan pred Prvim osnovnim sudom u Beogradu.\n4Piše: I. N. 05. novembra 2020. 10.18\nRočište na kom je Ković trebalo da bude saslušan od strane advokata tužbe, odloženo je za 2. decembar, jer se tuženi nije pojavio na sudu, zbog bolesti advokata koji ga zastupa.\nSudija je u ovom slučaju uzeo u obzir navedeni argument, ali i naglasio da narednog puta isti razlog neće biti opravdanje za izostanak, te bi u tom slučaju morao da naredi privođenje Kovića.\nGrupa istoričara i profesora Filozofskog fakulteta u Beogradu – Samardžić, Ljušić, Stanković i Stojanović, podneli su tužbe za uvredu protiv kolege Kovića, docenta na istom fakultetu, zbog niza optužbi koje je na njihov račun izneo putem različitih medija.\nPretresom koji se nastavlja u decembru su objedinjeni procesi po nekoliko posebnih privatnih tužbi i krivičnih postupaka koje je četvoro istoričara pokrenuo protiv Kovića, od aprila 2019. godine.\nU tužbi koju je podnela Dubravka Stojanović navedeno je i da su uvrede na njen račun od Kovića počele da pristižu nakon što je u januaru 2019. potpisala apel kojim pruža podršku protestima protiv vlasti u Srbiji.\nKović optužuje grupu profesora da „vrše progon“ nad njim i još nekolicinom kolega sa Filozofskog fakulteta, „ne daju im da rade i napreduju“, a označio ih je kao „ispostave NATO lobističkih struktura“ koji se bave „iščitavanjem istorije pisane u Hagu, Briselu, Berlinu i Vašingtonu“.\nMiloš Ković, sud, Suđenje, tužbaBeograd\nAlan Ford na Filozofskom\nKović se od tužbi za uvrede brani pravom na slobodu govora\n05. novembra 2020. u 11.32\nTužioce dobro poznajen i svedočio bi rado na sudu ali u Kovićevu odb ranu.Ovo dvoje su dovedeni na fakultet a profesor sa Kosove je dovođenjem svojih “konsultantkinja“ posle 05.10.2000. i proterivanjem bibliotekara Gorana Piljka uništio katedru.I fakultet je na sudu platio veliku pdštetu.Likvidiran je kabinet 559 gde je bio centar otpora režimu Slobodana Miloševiću.Bilo je tu mnogo mahinacija.Ali UDB-a im je to sve oprostila njoj je glavno da više ne kreću protesti sa filozofskog.Ali kao i svuda uslov da bi nepismeni vladali je da se srozaju državni fakulteti!\n05. novembra 2020. u 15.51\nPodrska za profesora Kovica\n05. novembra 2020. u 19.56\nOvi jahaci apokalipse su zasluzili da odgovaraju za veleizdaju.Podrska Kovicu.\n07. novembra 2020. u 09.40\nPodrška gospodinu Koviću, narod je uz Vas.


UDRUŽENjA LICA SA INVALIDITETOM – Zrenjanin\nUDRUŽENjA LICA SA INVALIDITETOM\nBiti na bilo koji način osoba kojoj je potrebna dodatna podrška, nije ni lako, niti jednostavno. Zato su se nedavno udruženja osoba sa invaliditetom okupila i uputila molbu Gradskoj upravi da im pomogne u izmirenju komunalnih usluga, ali i omogućavanjem veće pristupačnosti u ustanovama u gradu.\nPotpisnici su Savez slabih i slabovidih, Organizacija gluvih i nagluvih, Udruženje za pomoć MNRO „Suncokret”, Udruženje paraplegičara Banata i Udruženje za cerebralnu i dečju paralizu (CDO).\nKako je rekao Drago Ilić (Udruženje CDO) reč je o povlasticama na koje imaju prava u Republici Srbiji, a odluku donosi lokalna samouprava.\n– Ono što želimo jeste da domaćinstva sa najteže hendikepiranim licima (koja primaju nadoknadu za tuđu negu i pomoć), imaju pravo na 50 odsto popusta na usluge javnih komunalnih preduzeća, bez obzira na primanja po članu domaćinstva – rekao je Drago Ilić. – Korišćenje subvencija bi moglo da bude uslovljeno izmirivanjem zaostalog dugovanja i redovnim plaćanjem računa.\nUdruženja takođe ističu da bi osobe sa invaliditetom trebalo da imaju povoljnije uslove za plaćanje računa za grejanje, vodu i iznošenje smeća, ali i popust od 20 odsto na računima za električnu energiju. Verujemo da je to moguće jer takav vid olakšice postoji u nekim gradovima.\n← NAKON DUGIH PRIPREMA, IMPLEMENTACIJA NIS-OVOG PROJEKTA „ZAJEDNICI ZAJEDNO”


NI JEDAN DAN BEZ INTERVJUA: Dodik za omiljenu televiziju ponavljao već 100 puta rečeno (VIDEO) | Slobodna Bosna\nNI JEDAN DAN BEZ INTERVJUA: Dodik za omiljenu televiziju ponavljao već 100 puta rečeno (VIDEO)\nSrpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik izjavio je večeras da su stav i pozicija Republike Srpske vojna neutralnost, ali da je izlaz iz krize u BiH brzo i bezuslovno formiranje vlasti.\n"Republika Srpska se ponaša u skladu sa opredjeljenjima, a to je vojna neutralnost. Sada plaćamo cijenu zamišljenjih demokratskih institucija u kojima su Bošnjaci izmislili priču o članstvu u NATO-u i postavili ovo kao uslov za formiranje vlasti. Oni se ponašaju u skladu sa svojim, a mi sa svojim politikama, što pokazuje da BiH ne može da postoji", naveo je Dodik.\nOn je za Radio-televiziju Republike Srpske rekao da je Srpska spremna da prihvati ono što je propisano Ustavom.\n"Međutim, imamo (člana Predsjedništva BiH) Željka Komšića koji kaže da će se zalagati za ukidanje konstitutivnosti naroda, iako u Ustavu piše da je BiH sastavljena od dva entiteta i tri konstitutivna naroda, na šta se ne oglašava visoki predstavnik u BiH. Oni smatraju da je ovdje potrebno nametnuti neoliberalni princip, odnosno da se sve svede na priču o jednom čovjeku, jednom glasu, što nije moguće", dodao je Dodik.\nOn je naglasio da bošnjački član Predsjedništva BiH Šefik Džeferović mora da se osloni na traženje dodatnih mišljenja, dok Komšić nije predstavnik hrvatskog naroda u Predsjedništvu BiH, što govori da nemaju legitimitet.\n"BiH je bila greška 1995. godine, jer nije trebalo da bude konstituisana, što potvrđuju sve godine do danas. Za nju nisu barem dva od tri konstitutivna naroda i sada plaćamo cijenu intevencionizma međunarodne zajednice, a prije svega visokih predstavnika koji su se uplitali u procedure sastava Savjeta ministara koji je imao ranije tri ministarstva. Neko je htio da napravi vladu BiH, iako u Ustavu piše da je Savjet ministara pomoćni organ Predsjedništva BiH", rekao je Dodik.\nOn je ponovio da BiH nije zaslužila da postoji i da je trebalo da njen prostor bude redefinisan, odnosno formirane tri države - Republika Srpska, Herceg- Bosna i Bosna, te da budu uspostavljeni kvalitetni standardi kako bi ove države bile nosioci evropskih promjena u regionu.\n"Sve što se radi u političkom Sarajevu ide u pravcu da BiH ne može da funkcioniše. Ignorišu se priče o pravima Hrvata kao konstitutivnog naroda, dok se Republici Srpskoj nikada nije dalo pravo na postojanje i eliminiše se mogućnost njenog značaja. Tu je isti stav svih bošnjačkih političkih partija i zašto je onda problem da imamo animozitet prema BiH", ocijenio je Dodik, naglasivši da želi da zaštiti prava srpskog naroda u BiH.\nSporazum vrijedi do 5. septembra, Srpska ne postavlja uslove\nPrema njegovim riječima, politika koju zagovaraju Bošnjaci ide u pravcu da vlast na nivou BiH ne bude formirana.\n"U Sporazumu o formiranju vlasti jasno piše da moraju biti poštivani Ustav i zakoni, uz poštivanje stavova drugih nivoa vlasti, a to znači vojna neutralnost. Zatim, piše da nijedna odluka u BiH vezana za NATO integracije ne može da bude prejudicirana, što znači da nema akcionog plana za članstvo", pojasnio je Dodik.\nOn je rekao da Sporazum vrijedi do 5. septembra i da Srpska ne postavlja uslove.\n"Nakon toga, vidjećemo kako ćemo se ponašati. Pojedinim ambasadorima iz EU danas sam rekao da je dalji korak bezuslovno formiranje vlasti na nivou BiH i jedini razgovor koji je moguć jeste prijedlog kandidata za predsjedavajućeg Savjeta ministara i dogovor o konstituisanju parlamenta BiH. Previše je nepotrebnog gubljena vremena i ostalo je mnogo neriješenih stvari, primjer jeste i direktor Agencije za akreditaciju BiH Enver Halilović koji ne želi da sertifikuje javne univerzitete u Srpskoj, što je nedopustivo. Ovakve stvari se ne mogu tolerisati i BiH mora da razumije da je na ovaj način ušla u nepovratnu skalu svog nepostojanja", kaže Dodik.\nOn je naveo da u Srpskoj želi okupiti većinu za politike koje će biti utvrđene, a tu spada i opozicija.\nIzlaz iz krize u BiH brzo i bezuslovno formiranje vlasti\nDodik smatra da je izlaz iz krize u BiH da brzo i bezuslovno bude formirana vlast.\n"Mi ne trčimo tamo, ali smatramo da je funkcionalnost bitno ugrožena. Sada na nivou BiH funkcioniše nakarada u kojoj imate jednu ličnost koja je i predsjedavajući Savjeta ministara BiH i predsjedavajući parlamenta /Denis Zvizdić/, a od devet ministara šest koji su poslanici i sami o sebi odlučuju. To je nakarada koju BiH ne može izdržati, možda mogu ovi iz međunarodne zajednice kojima je svejedno i zabavljaju se ovdje", podsjetio je Dodik.\nPrema njegovom mišljenju, nefunkcionisanje institucija BiH sprečava mnoge stvari.\n"Jedino legitimno predstavljanje i model u kome Hrvati biraju svoju većinu, Srbi i Bošnjaci svoju, može izgraditi neku zajedničku politiku. Ako toga nema, sve ostalo su spekulacije u kojoj svi gube", smatra Dodik, koji je i lider SNSD-a.\nOn je ocijenio da ambasadori u BiH imaju pravo da održavaju sastanke, ali nemaju pravo da se miješaju u unutrašnje stvari zemlje, iako to masovno rade.\n"BiH nema šansu jer je neograničeno zavisna od tih sa strane, koji se mijenjaju svake treće godine, uvijek sa istim ciljem – da razgrade dejtonsku strukturu i formiraju centralizovanu", rekao je Dodik.\nOn tvrdi da ne postoji mogućnost dogovora u skladu sa slovom Dejtona sa liderom SDA Bakirom Izetbegovićem i sa Komšićem, jer su na kriminalan način postali dio vlasti na nivou BiH i ne žele da o tome razgovaraju.\n"Mi (SNSD) smo legalisti, poštujemo legitimno postojanje Ustava, smatramo da o nametnutnim stvarima u BiH treba voditi razgovore. Nismo rekli da ne treba postojati neki oblik suda, možda tužilaštva na nivou BiH, ali sigurno ne ovakav kakav postoji, pod političkim uticajem", rekao je Dodik.\nOn je podsjetio da su entiteti mjesta svih odluka.\n"U BiH možemo donositi odluke konsenzusom, ali ne preglasavanjem. Srbe neće preglasati. Republika Srpska je konačno mjesto odluke, a ne BiH", zaključio je Dodik.\nOčuvati i pojačati kapacitet i autonomiju Srpske\nSrpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik izjavio je večeras da je interes Republike Srpske očuvati i pojačati njen kapacitet i autonomiju, te što samostalnije voditi politike, jer to dozvoljava Ustav BiH.\n"Ustavom BiH je propisano da Republika Srpska i Federacija BiH čine BiH. To znači da onaj ko sastavlja BiH unosi politike unutra, a ne dobija politike sa strane", rekao je Dodik za Radio-televiziju Republike Srpske.\nKada je riječ o formiranju vlasti na nivou BiH, Dodik koji je i lider SNSD-a kaže da ova stranka ne postavlja uslove, te da će šteta za BiH biti ukoliko vlast ne bude foremirana.\n"Pokazalo se godinama da BiH ne može da funkcioniše. Hoćemo da uđemo u Savjet ministara, ali oni brane i ne dozvoljavaju jednom narodu koji je na izborima izabrao svoje predstavnike da bude legitimno predstavljen na nivou zajedničkih institucija i to je suština, a ne NATO", naglasio je Dodik.\nOn je rekao da će se u BiH slomiti mnoge zablude o tome kako formirati, centralizovati i liberalizovati BiH.\n"U BiH možemo pokušati da dođemo do dogovora na bazi Dejtona da se Republici Srpskoj vrate nadležnosti koje su joj otete i da zajedno sa drugim narodima na ovom prostoru gradimo politike koje mogu da budu zajedničke i održive", smatra Dodik.\nOn poručuje da u BiH neće biti rata, ni sukoba, te ocjenjuje da su to sve izmišljotine da bi se plašio narod.\nDodik je pozvao srpski narod da snažno stane iza politika koje se vode na očuvanju Republike Srpske, ističući da je to jedino što garantuje budućnost.\n"Nikakav intervencionizam međunarodne zajednice više nije moguć. Pozivam Bošnjake i Hrvate da se konačno dogovorimo, odnosno da BiH funkcioniše bez nametanja stranaca", rekao je Dodik.\nOn smatra da je potrebno vratiti Republiku Srpsku u dejtonsku poziciju i da nije sporno da Srpska bude sastavni dio BiH, kako to i piše u Ustavu BiH.\n"Ukoliko nas budete osporavali, ne garantujem da se u Republici Srpskoj neće stvoriti ključna podrška za njen status", zaključio je Dodik.\nSAD NE KOČI, MILE JE U FOČI: "Predlažem Dodiku da tamo gdje se sakrio ostane još koji dan i navikava se na ambijent"\nTUŽILAŠTVO BiH I SIPA U KLINIČKOM CENTRU UNIVERZITETA U SARAJEVU: Šta krije dokumentacija o uvozu respiratora preko Fikreta Hodžića\nDA LI JE NOVALIĆ NA VRIJEME IZBRISAO KOMPROMITUJUĆE PODATKE: SIPA mu oduzela mobitel, izuzela dokumentaciju...\nDUŠKO MARKOVIĆ OHLADIO VUČIĆA: "Sankcionisati ćemo sve nasrtaje i pokušaje ugrožavanja mira, stabilnosti, a posebno neovisnosti Crne Gore..."\n25. Maj 202022\n26. Maj 20205


Vijesti - Istočna Ilidža\nПочела реализација изабраних пројеката у оквиру пројекта „Партиципативни буџет“\nУ претходној седмици је реализован први од два изабрана пројекта у оквиру јавног позива „Партиципативни буџет“ који се финансира средствима општине Источна Илиџа и Чешке Републике (АГОРА ЦЕ), а у сарадњи са Удружењем изборних званичника у БиХ. Реализацијом овог...\nPogledajte detalje izabranih projekata u Istočnoj Ilidži\nGrađani opštine Istočna Ilidža su odabrali dva projekta za implementaciju pod projektom "Participativni budžet za Istočnu Ilidžu" koji finansiraju Ministarstvo vanjskih poslova Republike Češke sa 9.000,00 KM i opština Istočna Ilidža sa 9.000,00 KM. Odabrani...\nOpština Istočna Ilidža i Udruženje izbornih zvaničnika u BiH (UIZBiH) su potpisali Memorandum o razumjevanju o implementaciji projekta “Učesničko budžetiranje – mogućnost efektivnog angažovanja građana”. Ovaj projekat se implementira u saradnji sa Češkom organizacijom AGORA, a finansira ga Ministarstvo vanjskih poslova Češke Republike.\nOpština Istočna Ilidža daje 9.000,00 KM koliko daje i UIZBiH za implementaciju projekta koji uključuje građane u proces donošenja odluka od ideje do realizacije prijedloga. Građani Breze daju svoje prijedloge šta bi trebalo biti poboljšano u općini, predlažu i odlučuju putem glasanja koji projekti će se realizivani na području općine.


Niz konsultativnih sastanaka predstavnika Global Fonda i zainteresovanih strana održani u Beogradu – Mladi u riziku\nGlobal fonda i Alijansa za javno zdravlje iz Ukrajine organizovali su niz konsultativnih sastanaka u okviru Strateškog planiranja poboljšanja održivosti usluga za prevenciju HIV-a za ključne populacije u Srbiji.\nSastanci su održani u periodu od 16 do 20. decembra 2019. godine u Beogradu sa prestavnicima OCD, Ministarstva zdravlja, Ministarstva omladine i sporta, Kabineta premijerke Vlade Republike Srbije, Kancelarije za borbu protiv droga, Kancelarijom za saradnju sa civilnim društvom, Grada Novog Sada, Grada Beograda, Stalna konferencija gradova i opština.\nEpidemija HIV-a u Srbiji neproporcionalno pogađa ključne i ranjive populacije (KRP), a posebno lica koja koriste opojne supstance (PWID), seksualne radnike i muškarce koji imaju seksualne odnose sa muškarcima (MSM). Projekti koji su okrenuti ključnoj populaciji sa HIV-om a koje finansira Globalni Fond u Srbiji, okončani su 2014. godine.\nNakon toga, državni budžet Srbije u potpunosti je finansirao nabavku i isporuku sredstva za ART, OST, VCT terapije. Istovremeno, lokalne i regionalne vlasti osigurale su manja ulaganja za NVO projekte za ključne populacije, a aktivnosti organizacija civilnog društva (OCD) su smanjene zbog nedostatka finansijskih sredstava.\nTokom 2018. godine započet je proces pripreme Nacionalne strategije za prevenciju HIV-a, kao i priprema Akcionog plana, što je predstavljalo prve korake u oživljavanju odgovora. Pored toga, Fondacija za otvoreno društvo je podržala ponovno uspostavljanje službi za informisanje i komunikaciju u gradu Beogradu. Globalni Fond je započeo nove projekte finansiranja, trogodišnji grant u junu 2019. godine; ovaj projekat podrazumeva finansiranje pružanje usluga ključnim populacijama kroz mehanizme subvencija Ministarstva zdravlja pod uslovom sufinansiranja iz nacionalnog budžeta.\nGlobalni Fond je podržao regionalni program održivosti usluga za ključne populacije u istočnoj Evropi i centralnoj Aziji (EECA) (za period 2019 -2121) u saradnji sa konzorcijumom na čijem je čelu Alijansa za javno zdravlje. U jugoistočnoj Evropi, Regionalni program se fokusira na unapređenje mehanizama za odgovorni i blagovremeni prelazak izvora finansiranja sa Globalnog Fonda na državno finansiranje.\nU Srbiji, regionalna subvencija podržava povećanje izdvajanja iz nacionalnog i lokalnog budžeta za projekte i konkretne akcije organizacija civilnog društva, ali takođe ima za cilj da poboljša status organizacija u procesu donošenja odluka. Preciznije, pruža podršku za jačanje mehanizama socijalnog ugovaranja u Ministarstvu zdravlja, izgradnju kapaciteta novog mehanizma za koordinaciju na nacionalnom nivou, podršku organizacijama civilnog društva da razvijaju svoje kapacitete za kampanje i nadgledanje budžeta, dekriminalizaciju kroz izmene Krivičnog zakona i Zakon o psihoaktivnim


Inicijativa da jedna od ulica ponese ime Jovana Ćirilova – Bookvar\nInicijativa da jedna od ulica ponese ime Jovana Ćirilova\nFestival LGBT filma “Merlinka”, Beogradski festival igre i Hartefakt fond podneli su inicijativu Komisiji za spomenike i nazive ulica i trgova Skupštine grada Beograda da jedna ulica u centralnim beogradskim opštinama ponese ime po srpskom teatrologu Jovanu Ćirilovu.\nU obrazloženju inicijative se navodi da je Jovan Ćirilov jedan od najznačajnijih kulturnih radnika koji je iza sebe ostavio drame “Soba za četvoricu”, “Dom tišine”, “Dečak i violina”, “Begunci”, “Vreme, oganj i čovek”, radio-drame “Vetroviti drumovi”, “Ponoćni susreti”, “Perpetuum mobile”, “Saputnik”, scenarija za filmove “Pravo stanje stvari”, “Štićenik”, “Kuda posle kiše”.\nAutor je i romana “Neko vreme u Salcburgu”, “Svi moji savremenici”, “Majke poznatih”, zbirki kolumni “Reč nedelje”, “Sa rukama u džepovima”, zatim “Rečnika novih reči”, “Rečnika pesničkih slika”, “Novog rečnika novih reči”, “Srpsko-hrvatskog rečnika varijanata/inačica”, antologija “Najkraće drame na svetu”, “Pre i posle gneva”, “Pre i posle Kose”, “Kratke, kraće i najkraće drame na svetu”…\nJovan Ćirilov nas je napustio 16. novembra 2014. godine u svojoj 83. godini, a za svoj rad dobio je dve Sterijine nagrade za novinsku pozorišnu kritiku i za naročite zasluge na unapređenju pozorišne umetnosti, Statuetu Joakim Vujić, Nagradu Fondacije Braća Karić za publicistiku, Oktobarsku nagradu grada Beograda za životno delo, Orden viteza umetnosti i književnosti Francuske, Sretenjski orden trećeg stepena Republike Srbije.\nPored doprinosa razvoju jugoslovenske i srpske kulturne scene, Ćirilov je, kako ističu organizatori “Merlinka” festivala, zaslužan i za poboljšanje položaja LGBT populacije, naročito kada je u pitanju dekriminalizacija homoseksualnosti.\n“Smatramo da je Ćirilov ostavio neizmeran trag u srpskoj kulturi i da zaslužuje da mu se grad Beograd oduži na ovaj simboličan način, imenovanjem ulice. Za ovu inicijativu zatražili smo podršku Ministarstva kulture i informisanja i Sekretarijata za kulturu grada Beograda, a takođe ovim putem pozivamo kulturne institucije da podrže našu inicijativu”, stoji u saopštenju.


Ne idite na sunčanje bez mobilnog telefona\n31. marta 2007. 00:00\nVerovatno se pitate kakva veza postoji između sunčanja i mobilnog telefona. Na prvi pogled, verovatno nikakva. Ipak, verujte da veza zaista postoji, jer je poznati proizvođač mobilnih telefona Philips došao na ideju da vlasnike mobilnih telefona zaštiti od prejakog sunčevog zračenja.\nPoslednjih godina jedna od nezaobilaznih tema je oštećenje Zemljinog ozonskog omotača i ozonske rupe, koje propuštaju sunčeve zrake mnogo veće jačine. Ultravioletno zračenje, koje je u određenim vremenskim intervalima izuzetno opasno, ipak ne sprečava veliki broj ljudi da se čitavog dana izležavaju po sunčanim morskim plažama. Bakarna boja jeste vrlo atraktivna, ali se moramo složiti da cena tog zadovoljstva može da bude i previsoka.\nU brizi za korisnike mobilnih telefona (a ko to danas nije?) kompanija Philips smislila je još jednu korisnu funkciju ovih popularnih uređaja – informisanje o intenzitetu sunčevog zračenja. Korisnik bi ovu uslugu dobijao u okviru ostalih usluga svog mrežnog operatera. Pri tom bi se moglo birati između dve opcije – redovno izveštavanje u unapred definisano vreme ili slanje informacija na zahtev pretplatnika.\nDa bi se ova usluga ostvarila, mobilni mrežni operater trebalo bi da ima odgovarajuće ultravioletne senzore na svim lokacijama gde postoje bazne stanice. Umesto toga, informacije bi se mogle preuzimati od onoga ko ih sigurno već ima – meteorološke službe na tom području. Zatim bi se SMS porukom ili govornom poštom prosledile informacije o indeksu sunčevog zračenja na lokaciji svakog korisnika na kojoj se on u tom trenutku nalazi.\nA kako će mobilni operater znati na kojoj se lokaciji svaki korisnik u određenom trenutku nalazi? Vrlo jednostavno, jer on taj podatak već ima zahvaljujući principu funkcionisanja mreža mobilne telefonije. To je takozvani ćelijski princip, pri čemu se u svakoj ćeliji nalaze bazne stanice. Lociranje mesta na kome se korisnik nalazi upravo signalizira njemu u tom trenutku najbliža bazna stanica.\nPored prostog izveštavanja o indeksu ultravioletnog zračenja, ova usluga se može proširiti i na druge dodatne mogućnosti. Na primer, korisnik se može upozoriti zvučnim signalom ako se nalazi u zoni nedozvoljeno visokog zračenja, a određenim simbolima može se prikazati kada je izlaganje suncu potpuno bezbedno. Prema tome, Philips i vaš mobilni telefon pomoći će vam da divnu bakarnu boju dobijete na potpuno bezbedan način.


Broj vesti u arhivi za Decembar 2020: 420\nSvetski dan borbe protiv AIDS-a obeležava se na Kosovu\nPrvi dan meseca decembra je proglašen Svetskim danom borbe protiv HIV/AIDS-a. Broj ljudi koji žive sa HIV-om u svetu ubrzano raste, zbog čega se s pravom smatra najopasnijom bolešću poslednjih decenija.\nPetković sa britanskom ministarkom Vendi Morton o Kosovu\nDirektor Kancelarije za KiM Petar Petković sastao se danas sa ministarkom u Vladi Velike Britanije za evropsko susedstvo i Ameriku, Vendi Morton sa kojom je razgovarao o političkoj i bezbednosnoj situaciji na Kosovu, nastavku pregovora i Zajednici srpskih opština.\nŠkola u Kamenici prikuplja novac za lečenje male Anike\nHumanitarnoj akciji prikupljanja pomoći za malu Aniku Manić iz Gornjeg Milanovca priključila se i Osnovna škola “Desanka Maksimović” iz Kosovske Kamenice. Do sada je prikupljeno 350 hiljada dinara za lečenje devojčice.\nVlada Srbije usvojila nove mere u borbi protiv kovida-19\nVlada Republike Srbije usvojila je na današnjoj sednici najnovije preporuke Kriznog štaba za zaštitu zdravlja stanovništva od zarazne bolesti kovid-19.\nU Srbiji preminula još 61 osoba\nU poslednja 24 sata u Srbiji je od posledica koronavirusa preminula 61 osoba, registrovana su 7.802 nova slučaja, navodi se na sajtu covid19.rs\nRakić i Federići o bezbednosnoj situaciji na Kosovu\nZamenik premijera i ministra lokalne samouprave Goran Rakić i novoimenovani komandanta Kfora general-major Frank Federići razgovarali su o bezbednosnoj situaciju na Kosovu, navodi se u saopštenju.\nJevtić: Osobe sa invaliditetom moraju imati ravnopravan pristup u društvu\nDanas se obeležava Međunarodni dan osoba sa invaliditetom. Ministar Dalibor Jevtić pozvao je na veću toleranciju, pomoć i zaštitu prava osoba koje imaju neku vrstu invaliditeta.\nU srpskim sredinama na Kosovu 78 novoobolelih\nU srpskim sredinama na Kosovu, prema najnovijim podacima zabeleženo je 78 novih slučajeva infekcije i 12 izlečenja, saopšteno je danas iz Kriznog štaba opštine Kosovska Mitrovica.\nApuk: Položaj osoba sa invaliditetom je loš u svim oblastima života\nPoložaj osoba sa invaliditetom u kosovskom društvu je vrlo nepovoljan. Diskriminacija je prisutna u oblasti obrazovanja, zapošljavanja, lečenja. Na Kosovu ne postoji baza podataka o broju osoba sa invaliditetom, kaže za RTV Kim Hiljmnijeta Apuk iz udruženja “Mali ljudi Kosova”.\nOG: Još 8 novih slučajeva kovida-19\nPrema podacima Кriznog štaba Opštine Gračanica na teritoriji lokalne samouprave na osnovu poslednjih rezultata osam osoba je pozitivno na virus kovid-19.


/ Plus / Politika / Hahn: Sada je na liderima Balkana da preuzmu loptu\nvijesti.ba23.04.2018. u 20:43\nEvropski komesar za pregovore o pristupanju Johannes Hahn kaže da je Evropska komisija svojom Strategijom proširenja nacrtala jasan put ka jačoj i široj Uniji.\n“Sada je na liderima zemlja regiona da preuzmu loptu”, poručio je Hahn, predstavljajući Paket proširenja pred poslanicima Vanjskopolitičkog odbora Evropskog parlamenta.\n“Strategijom proširenja smo nacrtali jasan put ka jačoj i široj Uniji i u detalje naveli šta pojedine zemlje moraju da urade. Sada je na liderima tih zemlja da preuzmu loptu i trče sa njom”, poručio je Hahn.\n“Proširenje nije socijani rad. Mi ne činimo našim partnerima uslugu. Tu se radi o interesu EU i stvaranju stabilnosti kroz povezivanje i otvaranje novih mogućnosti za evropske građane i kompanije. Proširenje mora da bude dobitna kombinacija za sve”, naglasio je Hahn.\n“Puno ostaje da se uradi posebno u vitalnoj oblasti vladavine prava, osnovnih prava i borbi protiv korupcije i organizovanog kriminala”, naveo je Hahn.\nHahn napominje da sktrukturne ekonomske reforme i napredovanje u planovima o povezivanju ostaju ključni za zapadni Balkan.\n“Sve zemje moraju snažnije da rade na pomirenju i osiguranju dobrosusjedskih odnosa. Bili smo vrlo jasni da sva otvoreni bilateralni pitanja moraju da budu riješena prije ulaska u EU”, naglasio je evropski komesar.\nHahn je zaključio da se rezultati ovako jasne perspektive i zahtjeva EU već mogu vidjeti kada je riječ o prevazilaženju bilateralnih sporova u regionu.


Zašto EU ćuti na Vučićeva pitanja: Godišnji odmor ili... - 14.07.2017, Sputnik Srbija\nZašto EU ćuti na Vučićeva pitanja: Godišnji odmor ili...\nDa li će Brisel morati da skine rukavice i građanima Srbije jasno kaže da će morati da biraju između Kosova i EU? 14.07.2017, Sputnik Srbija\nIgraju se sa državom, pa naravno da je priznanje tzv "Kosova" uslov svih uslova, plus Rusija, Dodik, i još po nešto.\nEU ne odgovara na Vučićeva pitanja zato što Vučić ionako ispunjava sve želje, demonstrirajući pseću poslušnost i neviđenu inferiornost. Pitanja su sročena za domaću upotrebu i samo su odraz Vučićevog sumanutog populizma.\nDa li će Brisel morati da skine rukavice i građanima Srbije jasno kaže da će morati da biraju između Kosova i EU?\nVučić sa Mogerinijevom o ubrzanju evropskog puta Srbije\n30 Jun 2017, 22:59\n14 Jul 2017, 20:376\n14 Jul 2017, 22:133


Arhiva - Učesnici beogradskoj Prajda nose zastavu duginih boja, u Begradu, 18. septembra 2016.\nNedelja ponosa u Beogradu pod nazivom "Beograd prajd 2017", otvorena je izložbom "Tolerancija" na Kalemegdanu uz prisustvo američkog ambasadora Kajla Skata, kao i vršioca dužnosti stalnog predstavnika Ujedinjenih nacija u Srbiji Mišel Sen Lo.\nSen Lo je naveo da mu je zadovoljstvo što vidi bogat program Nedelje ponosa ove godine i što je puno tema, koje su od ključne važnosti za celokupnu LGBT populaciju, obuhvaćeno i obrađeno.\n"Ideja Prajda se ove godine ne dovodi u pitanje i ima široku podršku glavnih aktera u Vladi, civilnom društvu i međunarodnoj zajednici. To je bila i ostala proslava diverziteta, jednakosti i ljudskih prava za sve," naveo je Sen Lo.\nMinistarstvo unutrašnjih poslova (MUP) najavilo je da neće izlaziti u javnost sa bezbednosnim procenama u vezi sa najavljenom Paradom ponosa.\n"Srbija je otvoreno i tolerantno društvo, koje poštuje različitosti i to tako treba da bude i ubuduće," rekla je državni sekretar MUP-a Biljana Popović Ivković.\nOna je rekla da priželjkuje da dođe vreme da više niko ne postavi pitanje policijske zaštite i bezbednosnih procena, ali i naglasila je da je policija uvek spremna za sve događaje koje obezbeđuje.\nMiletić naglašava da je vidljivost LGBT zajednice bila i ostala ključni korak u borbi te populacije da bi se uopšte bilo koji problem rešio.\n"Kada smo otvorili Prajd info centar 29. avgusta bili smo skeptični da li će se nešto desiti i da i će biti napada. Do danas za 14 dana, više od 900 ljudi je došlo u Prajd info centar i nismo imali nijedan problem tamo - to je možda znak da se stvari menjaju," naveo je Miletić.\nU Srbiji se diskriminacija, mržnja i nasilje prema LGBT osobama ne tolerišu, a partnerstvo policije i LGBT zajednice dopinelo je da se bezbednost i poštovanje ljudskih prava te populacije unapređuju iz godine u godinu, poručila je državna sekretarka Popović Ivković.\nOn kaže da je Srbija danas, u odnosu na neka prethodna vremena, daleko otvorenija prema LGBT zajednici.\nU okviru projekta "Zajedno za unapređenje položaja LGBT osoba u Srbiji", koji sprovodi Udruženje građana Labris, u sedam gradova u Srbiji formirane su lokalne mreže za prevenciju diskriminacije i podršku LGBT osobama, a u tim telima predstavnike ima i MUP.\nNedelja ponosa ove godine će trajati do nedelje 17. septembra.


Šta doprinosi istinskom doživljaju zadovoljstva u poslu\nSvako od nas ima težnju da pripada nekoj grupi i da od te grupe bude prihvaćen. Pripadamo državi, naciji, kulturi, radnoj organizaciji… Kada doživljaju pripadnosti pripišemo težnju da se udružujemo sa drugima onda jačamo osećanje vezanosti za tu grupu. Česti i intenzivni odnosi među članovima grupe, živa komunikacija, kontakt licem u licem, saradnja, potvrda postignuća, pojačavaju emocionalnu vezanost među članovima i jačaju osećanje pripadnosti grupu. Kada jedna grupa funkcioniše na opisan način onda je nazivamo primarnom, a to su porodica, prijateljska grupa, bračna zajednica pa i male grupe unutar radnih organizacija. Upravo te male grupe unutar radnih organizacija čini se da u današnjem poslovnom svetu sve više gube svoj izuzetan značaj – doživljaj pripadnosti– kao važnog stepenika ka zadovoljenju potrebe za poštovanjem, a onda i potrebe za samoaktualizacijom, odnosno potrebom za ostvarenjem svojih potencijala. Sa strane posmatrano, to se posebno lako može prepoznati u organizacijama koje se bave uslužnim delatnostima. Tako smo svedoci da se izlog njihove delatnosti često menja, jer se menadžment vodi geslom „nema nezamenljivih“ ili geslom „danas je teško naći posao“ – onda susrećete umorna, nezadovoljna lica zaposlenih. Koliko god za današnji poslovni svet može da zvuči prozaično, ali čini se da je sve manje ljubavi među ljudima. Za odnos ljubavi sa drugima najpre je neophodno da sebe volimo.\nŠta bi to u ovom slučaju značilo da sebe ne volimo i kako smo do toga došli?\nKratak osvrt na Maslovljevu hijerarhiju motiva: 1. Fiziološke potrebe (disanje, hrana, spavanje, voda, seks) 2. Potreba za sigurnošću (zaposlenje, prihodi, briga o zdravlju, moralnost, imovina) 3. Potreba za pripadanjem (porodica, intima, prijateljstvo) 4. Potreba za poštovanjem (samopoštovanje, samopouzdanje, uspeh, poštovanje drugih i poštovanje prema drugima) 5. Potreba za samoostvarenjem (moralnost, kreativnost, spontanost, izostanak predrasuda, otvorenost ka novom drugačijem, tačan pristup realnosti) koja je preduslov za dostizanje sposobnosti samoprevazilaženja i punog ostvarenja ličnih kapaciteta. Ono što je smisao Maslovljeve teorije jeste da krajnji cilj ne možemo postići ukoliko ne zadovoljimo redom navedene potrebe.\nReklo bi se da se savremeni svet u velikoj meri zaglavio na tački broj 3! Osoba koja živi u strahu za golu egzistenciju sasvim sigurno nije u stanju da krene ka vrhu. Međutim, da li je taj strah realan ili rezultat već spomenutih zabluda kojima se umanjuju ili obezvređuju nečije sposobnosti (isto može i drugi…) ili katastrofizira situacija (teško je… nemoguće je…)? Strah je uvek prepreka da krenemo dalje! Ali uvek treba da se suočimo sa uzrocima straha kako bi ispitali koliko su realni, a koliko posledica sumnje, nedostatka vere u svoje sposobnosti. Tek onda znamo šta nam je činiti – zbrinjavati golu egzistenciju ili poraditi na samopoštovanju i samopouzdanju! I opet nam je važna grupa – dobar kontakt, otvoren odnos, osećaj poverenja, kako bi proverili i dobili potvrdu svog vrednosnog sistema.\nOni koji su prevazišli brigu o goloj egzistenciji i silovito idu dalje, možda se čini da idu ka krajnjem cilju Samoprevazilaženja. A možda je ta silovitost uzrokovana strahom od gubitka sigurnosi koji prevazilaze samoprisilnim ponašanjem – sticanjem psihološke moći u vidu društvenog statusa ili materijalne odnosno finansijske moći. U tom slučaju osoba postaje zavisna od moći, a to je danas najčešće novac. Svaka zavisnost nas udaljava od nas samih i svesnosti za šta smo sve sposobni. Tako prestajemo da vidimo sebe kao osobu sa lepezom svojih kvaliteta, kapaciteta za raznovrsne veštine, već postajemo zaljubljeni u svoju veštinu da zaradimo novac i tako pribavimo trenutno zadovoljstvo. U prvom slučaju zavisni smo od novca kojim obezbeđujemo golu egzistenciju, u drugom slučaju zavisni smo od novca kojim čuvamo stečeno i gradimo imidž uspešnog stručnjaka kroz umnožavanje materijalnih dobra (novac, popularnost,…).\nZa istinski doživljaj sreće i zadovoljstva sobom, novac bi trebalo da je uvek samo posledica naših znanja, veština, kreativnosti, inventivnosti, drugim rečima za doživljaj ljubavi prema sebi neophodna je svesnost naših vrednosti koje su naš osnovni kapital sticanja sigurnosti i prevazilaženja sopstvenih granica.\nBez takvog stava prema sebi osoba lako ulazi u zamku zvanu Burn out, odnosno stanje potpune emocionalne iscrpljenosti zbog preteranog i uzaludnog zalaganja na poslu.\nU čuvenom Hawthorne eksperimentu, koji je sproveden u tri etape između 1924. godine i 1932. godine, pošlo se od toga da bolje osvetljenje u industrijskoj proizvodnji, utiče na veću produktivnost rada. Uključivani su i drugi uslovi, nivo vlažnosti vazduha, promena temperature i slično. Eksperimentalnoj grupi su pogoršavani uslovi, a produktivnost je rasla. Zbunjeni eksperimentatori su dva puta prekidali eksperiment. U trećem pokušaju eksperimenta, angažovan je prof. psihologije sa Harvarda Elton Mejo koji je za to vreme dosta neobično, pokušao da objasni rezultate eksperimenta kvalitetom međuljudskih odnosa. U test sobi je kreirana specifična atmosfera prijateljskih odnosa, poverenja, opuštenosti. Rukovodioci nisu bili kruti naredbodavci već deo tima. Reklo bi se da od tada, sve više umesto racionalnog čoveka koji zadovoljava potrebe potrošačkog društva kratkotrajnim zadovoljstvima i primarnim potrebama, sve više počinje da se govori o radniku kao osobi koja želi nagradu, priznanje za svoje sposobnosti kojima doprinosi efektivnosti grupe.\nBrojne su teorije i istraživanja sprovedena na temu faktora koji doprinose zadovoljstvu poslom. Mnogi rezultati tih istraživanja koja polaze od pitanja „Šta ljudi očekuju od svog posla?“, potvrđuju da eliminisanje faktora koji radnika čine nezadovoljnim ne dovode do porasta zadovoljstva poslom!\nOrganizacija i uprava preduzeća, nadzor, medjusobni odnosi, uslovi rada, visina plate, privatni život, status, jedan od istraživača – Herzberg, navodi kao faktore koji ne doprinose zadovoljstvu, ali kada su optimalni doprinose odsustvu nezadovoljstva. Sa druge strane mogućnost za rast i napredovanje u poslu, preuzimanje odgovornosti za posao, sam posao njegova struktura i dinamika, priznanje i postignuće direktno utiču na porast doživljaja zadovoljstva poslom.\nUpravo navedeni faktori koji doprinose zadovoljstvu, nemerljivi su ako smo upućeni samo ka sebi. One vrednosti koje prepoznajemo kod sebe potvrđujemo tek kroz međusobnu interakciju sa kolegama sa kojima imamo zajednički poslovni cilj. Može se reći da je iskren odnos uvažavanja ličnosti saradnika i međusobnog poverenja snažan motivišući faktor radne angažovanosti, samim tim i veoma snažan faktor radne efikasnosti. Takav izvor zadovoljsva podstiče kreativnost za dalje poslovne uspehe.


BEOGRAD, Sutrašnji prvi let na avio liniji Beograd-Njujork predstavlja krunu trogodišnjeg rada za Er Srbiju, koja je jedna od najuspešnijih i najboljih kompanija u Evropi, ocjenjeno je danas na konferenciji za štampu povodom predstavljanja aviona „Erbus A330“ kojim će se letjeti do Njujorka pet puta nedjeljno.\nGradonačelnik Beograda i predsjednik Nadzornog odbora „Er Srbije“ Siniša Mali, na konferenciji za štampu povodom sutrašnjeg prvog leta na liniji Beograd-Njujork, istakao je da početak dirketnih letova za SAD otvara novu stranicu u istoriji ne samo ove kompanije, već grada i čitave zemlje.\n„Nakon 24 godine imaćemo ponovo direktan let Beograd-Njujork i to od strane naše aviokompanije. Time smo jedina od 11 zemalja u regionu koja će imati direktne letove koje obavlja domaća kompanija. Takođe ta linija označava krunu svega što smo radili protekle tri godine za Er Srbiju“, naglasio je on.\nMali je podsjetio da se krenulo sa JAT-om i njegovom zastarjelom flotom, koji je imao velike gubitke, a da sada imamo profitabilnu kompaniju, koja leti na većem broju destinacija sa novim avionima.\n„Ponosni kada vidimo što imamo jednu od najuspješnijih i najboljih kompanija u Evropi. Bez Etihada, njihovog znanja, učestvovanja u programu konsolidacije ne bismo bili ni blizu da imao nacionalnu kompaniju i da letimo za SAD“, uveren je on.\nMali je ukazao da Srbija bilježi istorijske rezultate u ekonomskim reformama, da je stopa rasta od 2,5 odsto za ovu godinu i 4 odsto u narednoj rekordni rast, a da Er Srbija daje doprinos tome.\nLetovi za Njujork će dalje pospješiti privredni razvoj Srbije, razvoj tržišta i investicije, naglasio je on, dodavši da Er Srbija treba da bude pokretač ekonomskog razvoja koji se već dešava u Srbiji i treba da se nastavi.\nMali je istakao da su pripreme za let za Njujork trajale godinu i po dana.\nOn je prenio da je više od 15.000 karata prodato, i da je to iznad biznis plana.\n„Imamo najbolju aviokompaniju u regionu, koja dominira ovim dijelom svijeta“, naglasio je Mali, zahvalivši se premijeru Aleksandru Vučiću na podrški i pomoći, ističući da bez njega kompanija ne bi bila gdje jeste, kao i da ne bi bilo ni leta za Njujork.\nTakođe je kazao da Er Srbija razmišlja o daljim koracima, i da je logično razmišljati o otvaranju novih prekookenanskih letova.\nPrema njegovim riječima, razmišlja se o letu u Kanadu, za Čikago, i da se trenuto rade analize, ali da odluke još nisu donijete.\nGeneralni direktor Etihada i potpredsjednik Nadzornog odbora „Er Srbije“ Džejms Hogan istakao je da je veliki put pređen i da je Er Srbija primjer kako jedna mala kompanija može da napreduje.\n„JAT više ne postoji, i sada počinje era Er Srbije, koja je vodeća kompanija na Balkanu, i iskreno govoreći trebalo bi da bude vodeći brend i u Evropi“, poručio je on.\nHogan je ukazao da Er Srbija ima modernu flotu aviona, koja je kompaktna, dodavši da je Beogard čvoriste sa 500 letova nedjeljno ka 44 destinacije.\nLetom za Njujork počinje nova faza u razvoju Er Srbije, uvjeren je Hogan i dodaje da će poslije 24 godine Beogard postati kapija Balkana ka SAD.\nHogan je, takođe, zahvalio premijeru Vučiću, istakavši da bez njegove vizije i istrajnosti ne bi bilo moguće ostvariti ovaj posao.\nGeneralni dirketor Er Srbija Dane Kondić ukazao je da je erbas A 330 avion koji pruža putnicima velik ugođaj, i da je iznutra impresivan.\n„Avion ima 254 sjedišta, 18 u biznis, 236 u ekonomskoj klasi, svaki gost imaće TV ekran na sjedištu sa stotinama filmova, igara, tv emisijama. U obje klase sjedišta su široka i udobna, a gosti u biznis klasi moćiće da pretvore sjedište u krevet“, rekao je on.\nAvion ”Erbas A330” je dobio ime ”Nikola Tesla’ a cijene su konkurentne i prate tržište.\nSada je cijena od 440 evra, u zavisnosti od datuma koji se bira za let do Njujorka.\nProdaja je, prema njegovim riječima, iznad svih očekivanja, a iznenađujuće je odakle sve putnici bukiraju karte.\nKondić je kazao da će letovi za Njujork podići standarde kada je riječ o iskustvu na dugim letovima i da postoje benefiti za zemlju. Tanjug\nTagovi: dane kondicdzejms hoganer srbijaizborletnjujorksinisa mali


Tramp: Vreme da Meksiko i SAD "krenu u rat" protiv kartela\nPredsednik Tramp razgovara sa novinarima ispred Bele kuće, 4. novembra 2019.\nVreme je da Meksiko i SAD udruže snage i "povedu rat" protiv narko-kartela, poručuje predsednik Donald Tramp.\nPredsednik poziva na obračun sa naoružanim grupama krijumčara droge južno od američke granice, posle napada iz zasede na porodicu američkih Mormona koji žive u Meksiku, u kojoj je stradalo najmanje šestoro dece i tri žene. Tramp je rekao da se "divna porodica iz Jute" našla u središtu obračuna dva ozgloglašena kartela.\n“Ako je Meksiku potrebna ili zatraži našu pomoć da se otarasi tih čudovišta, SAD su spremne i voljne da se uključe i obave taj posao brzo i efikasno", tvitovao je Tramp.\n“Sjajni novi predsednik Meksika pridaje veliki značaj tom pitanju ali ti karteli su postali tako veliki i moćni da je ponekad potrebna vojska da bi se porazila vojska!", napisao je na Tviteru Tramp, dodajući da samo čeka poziv meksičkog predsednika Andresa Manuela Lopeza Obradora da udruže snage i "vode RAT protiv narko-kartela i zbrišu ih sa lica zemlje."\nUbrzo posle Trampovog poziva na akciju, Obrador je rekao da, iako želi da razgovara sa američkim predsednikom o problemu, ideja zajedničke vojne akcije "nije u skladu sa našim uverenjima. Najgora stvar je rat."\nAnalitičari smatraju da je malo verovatno da će američka vojska ući u Meksiko, iako dve zemlje imaju dugu istoriju saradnje policija i obaveštajnih službi u borbi protiv narko bandi.\n“Ne mislim da nas čekaju bilo kakvi teritorijalni upadi niti nešto nalik američkoj invaziji na Meksiko da bi se borili protiv narko-kartela", kaže Kristofer Vilson, zamenik direktora Instituta za Meksiko u okviru Vilson centra. “Ali mislim da će diplomatski pritisak na Meksiko značajno ojačati posle ovog incidenta."\nFotografije rođaka Ronite Miler i njene porodice - koji su ubijeni u Meksiku kada su napadači iz jednog kartela iz zasede pucali na tri automobila, 4. novembra 2019.\nŽrtve zasede u meksičkoj državi Sonora identifikovane su kao članovi porodice Lebaron, američki državljani koji su pre više decenija formirali fundamentalističku mormonsku zajednicu u pograničnom regionu. Napad se dogodio dok su članovi porodice putovali u tri vozila, blizu granice država Čivava i Sonora, preneli su njihovi rođaci.\nMeksički ministar za bezbednost, Alfonso Durazo, potvrdio je da su članovi porodice putovali u konvoju i rekao da su napadači od njih verovatno mislili da su članovi kriminalne organizacije sa kojom se bore za prevlast. Međutim, članovi porodice kažu da su napadači pucali i u decu koja su pokušavala da pobegnu sa lica mesta, što čini nemogućim spekulacije da su žrtve zamenjene za kriminalce.\nBivša američka ambasadorka u Meksiku, Roberta Džejkobsen kaže da se, međutim, često događa da karteli ubiju nedužne ljude.\n“Reakcija članova kartela je često da prvo pucaju a kasnije postavljaju pitanja ko je sve tu bio prisutan", izjavila je Džejkobsen za MSNBC.\nSadašnji američki ambasador u Meksiku, Kristofer Landau, izjavio je da je petoro dece koja su povređena u napadu - prebačeno u SAD.\nPolicija takođe traga za jednim nestalim detetom, prema rečima ministra Duraza.\nMormoni na opasnoj teritoriji\n"Članovi Crkve Isusa Hrista svetaca kasnijih dana (kako se zvanično zove Mormonska crkva) prešli su sa teritorije Jute u Meksiko 1880-ih godina, u vreme kada je američka federalna vlada suzbijala poligamiju", objašnjava profesor mormonskih studija sa Univerziteta Jute, Pol Riv.\nU poslednje vreme, Mormoni u tom delu su meta kidnapovanja a dvoje pripadnika mormonske zajednice u Čivavi, među kojima jedan član porodice Lebaron, ubijena su 2010, po svemu sudeći u napadu iz odmazde nakon što su snage bezbednosti uhapsile neke članove bande.\nSpaljena olupina automobila kojim je putovala mormonska porodica u Sonori u Meksiku. (Snimak sa društvenih medija, autori Kenet Miler i Lejf Lengford Jr.)\n“Tamo nije bezbedno ali to je njihova kuća", rekao je Vilson za Glas Amerike. "Živeli su tamo pre nego što se situacija pogoršala. Žive u delu ruralnog Meksika oko kojeg se spore kriminalne organizacije", blizu američke granice gde se nalaze važni koridori za trafiking.\nJedna od istaknutih porodica koja je bila žrtva zasede otvoreno se zalagalo za poboljšanje bezbednosne situacije, prema Vilsonu.\n“Oni su zapravo postali meta kriminalnih organizacija koje žele da ih ućutkaju i ućutkaju njihove apele na vladu Meksika da intervenišu da bi se ponovo uspostavila bezbednost", zaključuje profesor iz Jute.\nSporazum SAD i Meksika o suzbijanju šverca droge\nLevičarski predsednik Meksika položio zakletvu\nSAD: Optužnice protiv 15 lidera meksičkog kartela\nEl Čapo proglašen krivim u Njujorku, preti mu doživotna robija


AKTUELNI POZIVI ZA ORGANIZACIJE\nACT pruža podršku pojedinačnim organizacijama građanskog društva (OGD) i mrežama OGD kroz različite vrste grantova, koji su prilagođeni njihovim potrebama. Fokus grantova je na jasnijem formulisanju potreba građana i razvoju organizacija za efikasnije pružanje usluga u lokalnoj zajednici. Vaši napori zaslužuju adekvatnu podršku. Pronađite otvorene pozive koji su u skladu sa uticajem koji vaša organizacija želi da ostvari i prijavite se!\nKroz ovaj Poziv ACT projekat podržava lokalne inicijative, zalaže se za kvalitetnije pružanje javnih usluga, uspešno umrežavanje i nastoji da obezbedi dalji razvoj kulture građanskog i političkog dijaloga. Predviđena su dva Poziva za dodelu grantova za javno zagovaranje na lokalnom nivou.\nOvaj Poziv za Institucionalne grantova pruža orgranizacijama građanskog društva (OGD) priliku da dobiju finansijsku podršku za institucionalno osnaživanje, da razviju i ojačaju kapacitete za uspostavljanje i jačanje veza sa građanima. ACT projekat planira da kroz ovaj Poziv podrži do 30 organizacija, od kojih minimum 50% deluje van područja teritorije Grada Beograda. Iznos pojedinačne finansijske podrške je do 2.600.000,00 dinara.


Privredna komora Kosova nije primljena u organizaciju pri UN – Indeks Vesti – Najvažnije vesti iz Srbije i regiona\nNaslovna > Srbija Danas > Ekonomija > Privredna komora Kosova nije primljena u organizaciju pri UN\nPrivredna komora Kosova nije primljena u organizaciju pri UN RTV Vojvodina 06/06/2017 Ekonomija ŽENEVA – Upravni odbor IOE (International employer organisation) je na zasedanju pred Skupštinu kojom započinje 106. konferencija Međunarodne organizacije rada (MOR), odbacio zahtev Privredne komore Kosova (PKK) da bude primljena u članstvo Svetske poslodavačke organizacije koja radi pri Ujedinjenim nacijama, saopštila je danas Unija poslodavaca Srbije (UPS).\nTehnički gledano, kaže se u saopštenju, zahtev nije zvanično stigao ni do Upravnog odbora već i ranije uklonjen sa dnevnog reda. Zahtev sa Kosova nije ni stigao na razmatranje prevashodno zbog pravne, etičke i argumentacije međunarodnih standarda koje je pružila Unija poslodavaca Srbije.\nJoš od novembra 2016. godine, stoji u saopštenju, Unija poslodavaca Srbije je trpela velike pritiske iz Ženeve, kako bi dala pristanak da PKK postane punopravni član IOE, odnosno da se bar krene u minimum razgovora po tom pitanju.\nU saopštenju se navodi da je “tvrd stav pravnog tima UPS i višemesečna borba argumentima, konačno je dobila epilog u korist UPS, ali i čitave države Srbije”.\nUPS ističe da je MOR jedna od najstarijih, samim tim i fundamentalnih organizacija na kojim se temelji čitav sistem Ujedinjenih nacija i navodi da je glavni zastupnik kosovskih interesa bila Linda Kromjung, generalni sekretar Svetske poslodavačke organizacije.\n“Jedan od glavnih argumenta na koji smo se oslanjali je i taj da u Svetskoj sindikalnoj organizaciji pri UN, ITUC, nema sindikalaca sa Kosova, i po toj logici, poslodavci sa Kosova nemaju sa kime da pregovaraju na svetskom nivou”, rekao je Boško Savković, generalni sekretar UPS koji se nalazi u Ženevi.\nNažalost, naveo je Savković, naši sindikalni socijalni partneri, S S S S i UGS Nezavisnost, nisu našli za shodno da ni nas, a prema mojim saznanjima ni Vladu, obaveste o tome da se u ITUC najmanje pet godina, kao punopravni član, nalazi BSPK (Bashkimi i Sindikatave te Pavarura te Kosoves) sindikat sa Kosova.\nUnija je zato morala, kaže se u saopštenju, da koristi druge pravne argumente, prevashodno te da Komora Kosova nije nezavisna organizacija koja je nastala sama od sebe.\nPrivredna komora Kosova, što se nesumnjivo vidi iz njihovog izveštaja o radu za prethodnu godinu, član je Euročembera kao i Svetske komorske organizacije i postavlja se pitanje da li bi njih primili tamo da su ih prepoznali kao poslodavačku organizaciju?, naveo je UPS.\nPo strukturu članstva koje smo primili mejlom vidi se da je njihovo članstvo organizovano i podeljeno upravo na način kako se funkcioniše u komorskom sistemu – po granama i teritorijalno. Nigde nema pojedinačnih članova, precizira se u saopštenju.\nPrema saznanjima UPS, po Statutu IOE, samo jedna organizacija iz jedne zemlje može biti članica ove organizacije, a status Kosova ovog časa po svim međunarodnim standardima i dalje nije rešen i Kosovo je u formalno pravnom smislu i dalje teritorijalni deo Srbije.\nUz to, navodi UPS, aktuelna međunarodno politička situacija u regionu je ovog časa, na dnevnom nivou, izuzetno komplikovana i smatramo da bi svaki nagoveštaj mogućnosti da PKK bude primljen u IOE napravio još veću destabilizaciju u regionu.\n“Želeo bih još jednom da se zahvalim svim kolegama iz poslodavačkog mejla regiona koji su bezrezervno stali na stranu Unije poslodavaca Srbije, ali na određen način i čitave države”, kaže Savković.\nU svemu tome, naveo je on, dugujemo veliku zahvalnost Hrvatskoj udruži poslodavaca koja je od samog starta branila naš stav ne samo verbalno već i u Upravnom odboru IOE.\n“Ma koliko paradoksalno zvučalo, pristup Kosova Međunarodnoj organizaciji rada kao fundamentalnoj organizaciji UN, bi bio daleko veći incident od ulaska u UNESCO”, ocenio je Savković.\nOva nazgled mala pobeda je važna i zbog toga što je pristup PKK Međunarodnoj organizaciji rada obustavljen do daljeg, a ne samo do naredne Skupštine, navedeno je u saopštenju UPS.\nZašto nema bundeva u Vojvodini\nRTV Vojvodina 31/05/2017 Poslednje objavljeno Privredna komora Kosova nije primljena u organizaciju pri UN\nRTV Vojvodina 06/06/2017 O nama InSerbia Index Vesti su deo InSerbia Network Fondacije. InSerbia je neprofitna nevladina organizacija sa sedištem u Beogradu.


06.06.2021 08:34 Autor: Raport.ba\nPoslije skandalozno završene sezone, oglasio se trener “igosa”\nNeslavno je završena košarkaška sezona u Bosni i Hercegovini…\nGensek KS BiH najavio je kazne za “klubove-buntovnike”, o kojima nije mogao više da govori jer tek treba da bude održana sjednica Upravnog odbora, na kojima će se razmatrati kazne prema Igokei, Borcu i Sparsu, koji bi, potencijalno, mogli da se nađu i u nižem rangu.\nO cjelokupnoj situaciji, za portal “Srpskainfo” govorio je trener Igokee Dragan Bajić, koji je, ističe, ogorčen večerašnjim dešavanjima na Pecari.\n“Šta normalan čovjek može reći na ovakvu situaciju? Ne znam ko je jadniji ispao, da li generalni sekretar, da li komesar lige, ili Široki koji je na ovaj način uzeo sebi za pravo da primi medalje i pehare. To dovoljno govori u kakvoj bijednoj i jadnoj državi živimo. Ovo je samo vid rasula u kojem se zemlja nalazi počev od sporta pa do svih ostalih oblasti. Trenutno se nalazim u Skoplju i zbog svega ovog ne poštujem Bosnu i Hercegovinu, poštujem samo Republiku Srpsku i Sjevernu Makedoniju čiji sam selektor! Ako neko ovim potezima misli da oduzme snagu sportu Republike Srpske, mislim da ide pogrešnim putem. Više smo nego dominantni ove sezone, ovo je samo čin nemoći i nemogućnosti da ostali podnesu ono što smo ove sezone u sportu uradili. Sam čin tog blata u Širokom Brijegu… Koliko generalni sekretar sve poštuje, pokazuje podatak da je gospodin Čolan došao u majici kratkih rukava da dodijeli pehare ekipi Širokog”, istakao je strateg “igosa”.\nPROČITAJTE Pogledajte do sad neviđenih pet sekundi u NBA i tricu kakva se nije vidjela 25 godina\nTek se očekuje bura u narednim danima…\nTagovi: KK Igokea KK Široki košarka\nDanas žrijeb kvalifikacija za SP košarkaša 2023.\nZenički Čelik kao domaćin u Vitezu poražen od Leotara


U saradnji sa Rosatomom Srbija gradi centar za nuklearne tehnologije - Energija Balkana\nPočetna » Nauka » U saradnji sa Rosatomom Srbija gradi centar za nuklearne tehnologije\nNenad Popović i Jevgenij Pakermanov / Foto: Anastasia Baraj\nU saradnji sa Rosatomom Srbija gradi centar za nuklearne tehnologije\nU Srbiji će biti izgrađen centar za nuklearnu medicinu na bazi ciklotronskog kompleksa i objekti za proizvodnju radiofarmaceutskih lekova. U saradnji sa ruskom državnom korporacijom Rosatom Srbija se vraća na mapu evropskih država koje poseduju kapacitete za naučna istraživanja u oblasti nuklearnih tehnologija.\nVlada Republike Srbije i Državna korporacija Rosatom potpisale su juče Generalni okvirni sporazum o izgradnji centra za nuklearne tehnologije i Sporazum o osnivanju zajedničkog preduzeća, koje će realizovati ovaj projekat na teritoriji Republike Srbije.\nSporazume su, uoči posete predsednice Vlade Ane Brnabić Moskvi, potpisali ministar bez portfelja zadužen za inovacije i tehnološki razvoj i predsednik Međuvladinog komiteta za saradnju sa Rusijom Nenad Popović i predsednik Rosatom oversiz Jevgenij Pakermanov.\nNa osnovu navedenih sporazuma, tokom naredne tri godine, u Srbiji će biti izgrađen centar za nuklearnu medicinu na bazi ciklotronskog kompleksa i objekti za proizvodnju radiofarmaceutskih lekova.\nPopović je istakao da je ovo istorijski dan u odnosima Srbije i Rusije. Pomenuti sporazumi vraćaju našu zemlju na mapu evropskih država koje poseduju kapacitete za naučna istraživanja u oblasti nuklearnih tehnologija.\nKomšije hoće da se uključe u rad centra\nTo će podići spremnost Srbije u oblasti medicine, nauke, istraživanja. Uz to, već sada imamo zahteve iz zemalja iz okruženja da zajedno sa našim naučnicima koriste kapacitete ovog centra.\nPrema njegovim rečima, potpisivanjem ovih sporazuma otvorene su nove perspektive u razvoju odnosa Srbije i Rusije u oblasti nuklearnih tehnologija.\nGeneralni direktor Državne korporacije Rosatom Aleksej Lihačev izrazio je zadovoljstvo time što su zajedno sa srpskim partnerima određeni konkretni koraci. Definisani su i preliminarni rokovi realizacije projekta, u kojem će biti primenjene inovacione ruske nuklearne tehnologije.\nRadiofarmaceutski kompleks i Centar za nuklearnu medicinu će građanima Srbije učiniti pristupačnom visokotehnološku medicinsku pomoć. Ona će biti usmerena, pre svega, na rešavanje problema u borbi sa onkološkim oboljenjima.\nBudući centar daće značajan doprinos razvoju Srbije. U njemu će se primenjivati najnaprednije tehnologije, kao što su proizvodnja radioizotopa, koji se koriste u medicinske i industrijske svrhe, kao i legiranog silicijuma za industriju, pružanje usluga za određivanje elementarnog sastava ruda i minerala, kao i ekoloških uzoraka, naveo je Lihačev.\nRazvoj napredne nuklearne medicine u Srbiji\nPakermanov je preneo da će u okviru zajedničkog preduzeća sa srpskom stranom biti pokrenuta savremena proizvodnja radiofarmaceutskih preparata za dijagnostiku i lečenje različitih oboljenja.\nTo će u značajnoj meri doprineti razvoju napredne nuklearne medicine u Srbiji i celom regionu. Kako je najavio, početak radova za praktičnu realizaciju projekta planiran je već u 2022. godini.\nProjekat uspostavljanja centra za nuklearne tehnologije realizuje se u okviru Međudržavnog sporazuma između Vlade Republike Srbije i Vlade Ruske Federacije, potpisanog 2019. godine tokom posete predsednika Rusije Vladimira Putina Srbiji.\nTagovi: centar za nuklearne tehnologije, Međuvladin komitet za saradnju sa Rusijom, onkološka oboljenja, radiofarmaceutski lekovi, Rosatom, tehnologije, Vlada Srbije\nPrevPRETHODNOZačinjeno majčino mleko?\nSLEDEĆEMikroroboti pomažu kod lečenja kanceraNext\nSinergija NIS-a sa Petrohemijom u interesu svih\nDržava započela pregovore sa NIS-om o preuzimanju Petrohemije\nSkoro je završen prvi reaktor turske nuklearke Akuja\nVirtuelna realnost, virtuelne posete lekaru, klaud i sportska tehnologija sve su prisutniji


Milan Damnjanović predsednik opštine Bogatić uputio čestitku pripadnicima romske manjine povodom 8.aprila Svetskog dana Roma | BOGATIĆ INFO\nMilan Damnjanović predsednik opštine Bogatić uputio čestitku pripadnicima romske manjine povodom 8.aprila Svetskog dana Roma\nMilan Damnjanović, predsednik Opštine Bogatić, čestitao je pripadnicima romske nacionalne manjine Međunarodni dan Roma, koji se obeležava danas. U čestitki je naveo:\n„Upućujem čestitku svim pripadnicima romske nacionalne manjine povodom 8.aprila „Svetskog dana Roma“.\nOvaj dan se obeležava s ciljem da se ukaže na probleme Roma koji su najveća etnička manjina u Evropi.\nIako se nalazimo u specifičnim okolnostima zbog trenutne pandemije koronavirusa, činimo sve da podsetimo na značaj građana romske nacionalnosti za čitavo naše društvo. Roma se ne trebamo setiti samo na današnji dan, već svih 365 dana u godini treba da razmišljamo i delujemo u smeru pružanja pomoći i olakšanja njihovog svakodnevnog života, jer su oni vredni i odani Bogatiću i našoj Srbiji.\nNa teritoriji opštine Bogatić živi 1147 građana romske nacionalnosti u 198 domaćinstava i u ukupno 11 mesnih zajednica. U prethodnom periodu sve aktivnosti lokalne samouprave su preduzimane u pravcu ulaganja velikog rada i napora u procesu inkluzije Roma i Romkinja.\nRealizovani projekti su doprineli ostvarenju velikog napretka u oblasti obrazovanja, stanovanja, zdravstvene i socijalne zaštite. Međutim, prostora i potencijala za rešavanje društvenih izazova, problema i stereotipa sa kojima se suočavaju Romi ima na pretek.\nRadićemo na suzbijanju diskriminacije romske populacije, njihovom ekonomskom osnaživanju putem pružanja finansijske podrške, izgradnji infrastrukture i omogućavanju zapošljavanja, te tako doprineti unapređenju sveopštih uslova života. Nema nikakve sumnje da je opština Bogatić uz njih i da ćemo zajedničkim snagama izgraditi društvo u kome se kvalitet života Roma neće razlikovati od kvaliteta života ostalih građana naše zemlje.“\nMilan Damnjanović, predsednik opštine Bogatić čestitao Svetski dan zdravlja\nOpština Bogatić uputila apel da se pokaže lična odgovornost i iskoristi mogućnost slobodne vakcinacije


Bajatović: Srbijagas se ne gasi, već se rekonstruiše : Nadlanu.com\nBajatović: Srbijagas se ne gasi, već se rekonstruiše\nObjavljeno 18. apr 2013. / 16:55:20\n"Nismo učetsvovali u utvrđivanju predloga koje je dalo Ministarstvo energetike i nadam se da ćemo u okviru vlade i tog minsitarstva razjasniti tu priču oko Srbijagasa", rekao je Bajatović.\nBajatović je ponovio da očekuje otvaranje diskusije o tome u okviru Vlade Srbije i dodao da seledeće nedelje očekuje da počnu usaglašavanja planova "Srbijagasa" i Ministarstva energetike o restrukturiranju tog preduzeća.\nOn je naglasio da "Srbijagas" već ima spreman predlog za restrukturiranje te komapnije, koji se već dve godne radi sa Evropskom komisijom i konsultantskom kućom BSG.\nNeki elementi planova Ministarstva i "Srbijagasa" se poklapaju, a osnovna razlika između njih je u tome da li "Srbijagas" treba da ostane integrisana gasna kompanija ili da se sastoji iz nekoliko preduzeća, s tim da bi se neka od njih objedinila u novi srpski energetski holding, koji se uglavnom odnosi na prirodni monopol, u smislu transporta energije, nafte i gasa.\nBajatović je ponovio da očekuje da će biti pronađeno najbolje rešenje za "Srbijagas", kao nacionalni brend.\nMinistarka enegetike Zorana Mihajlović najavila je ranije da će sledeće nedelje u Vladi Srbije biti predstavljen plan tog ministarstva o restrukturiranju "Srbijagasa", koji će biti u interesu potrošača i očuvanja energetske bezbednosti zemlje.


KSS: Denver nije zabranio Jokiću da igra na Evropskom prvenstvu\n► KSS: Denver nije zabranio Jokiću da igra na Evropskom prvenstvu\nKošarkaški klub Denver neće i ne može da spreči svog igrača Nikolu Jokića da nastupa za reprezentaciju Srbije na ovogodišnjem Evropskom prvenstvu, saopštio je danas Košarkaški savez Srbije.\nPrethodnih dana se u medijima spekulisalo da li će Jokić igrati za Srbiju, posle dobrih igara ove sezone u NBA ligi, zbog čega je KSS izdao saopštenje u kome je naveo odgovor potpredsednika i pomoćnika generalnog menadžera Denvera Arturasa Karnišovasa na pitanje da li i zašto taj klub zabranjuje Jokiću da nastupa za Srbiju.\n"Na osnovu dogovora FIBA i NBA ne možemo i nećemo da sprečimo Nikolu da igra za Srbiju. Obavestite me da li imate još pitanja. Već sam razgovarao sa (selektorom Srbije) Aleksandrom Đorđevićem na tu temu", rekao je Karnišovas, navodi se u saopštenju KSS.\nKSS je u saopštenju, koje je potpisao predsednik Predrag Danilović, naveo da je želeo da objasni sportskoj javnosti istinitu činjenicu.\n"S obzirom na učestalu neprofesionalnost da se o igračima, kandidatima za košarkašku reprezentaciju Srbije, prve vesti o eventualnom otkazivanju učešća često šalju kroz medije preko trećih lica, umesto da se prvo obavesti KSS, ne želimo da kao ozbiljna košarkaška institucija priznata u Evropi i svetu, dajemo šansu za bilo kakvo proračunato pogrešno izveštavanje, već da ukratko objasnimo sportskoj javnosti, ali i svim igračima i saradnicima, istinitu činjenicu", piše u saopštenju.\nKSS je naveo da nijedan NBA, niti bilo koji drugi klub nema pravo ni mogućnosti, osim u slučaju povrede, da svojim igračima koji su pod ugovorom zabrani igranje za reprezentacije svojih zemalja jer se kroz reprezentativne pripreme i takmičenja njihovi igrači vraćaju u klubove mnogo bolji.\n"Samim tim, klubovima je u direktnom interesu da što više njihovih igrača postanu standardni reprezentativci svojih zemalja, pogotovo onih koje imaju šansu da se kroz takmičenja bore za osvajanje medalja", dodaje se.\nKSS je naveo da više neće komentarisati ovu situaciju.\nevropsko prvenstvo /\nOtvara se Partizanova kuća\nKošarkaški klub Partizan u ponedeljak će svečano otvoriti "Partizanovu kuću" na Dedinju.\nTomićević i Zorić osvojili zlato na EP u Beogradu\nSrpski kajakaški dvojac Marko Tomićević i Milenko Zorić osvojili su danas zlatnu medalju na 1.000 metara na Evropskom prvenstvu u Beogradu.\nGolden Stejt odbranio titulu u NBA ligi\nKošarkaši Golden Stejta odbranili su šampionsku titulu u NBA ligi, pošto su noćas na gostujućem terenu u četvrtoj utakmici finala plej-ofa pobedili Klivlend sa 108:85 i seriju završili sa...


Kosovo izlazi iz energetskog sistema Srbije, pridružuje se sistemu Albanije - Kosovo Online\nKosovo izlazi iz energetskog sistema Srbije, pridružuje se sistemu Albanije\n2. Decembar 2019. • 20:44\nKosovska elektrodistribucija (KOSTT) i albanski Operator prenosnog sistema (OST), potpisali su u ponedeljak u Tirani, ugovor o uspostavljanju regulatornog bloka energetskog sistema Kosovo-Albanija, piše Koha.\nOčekuje se da će taj sporazum stupiti na snagu aprila 2020. godine.\n„Regulatorni blok, koji se sastoji od dve regulatorne zone, KOSTT i OST, ima za cilj lakši rad dva elektroenergetska sistema, kako sa tehničkog, tako i ekonomskog aspekta. To će omogućiti lakši rad i balansiranje oba sistema, smanjiti troškove i razmeniti rezerve sistema“, navodi se u saopštenju.\nGeneralni direktor OST Skerdi Drenova, istakao je, da taj sporazum stvara povoljne uslove za optimalno korišćenje proizvodnih resursa unutar bloka.\nKOSTT EMS Kosovo Srbija Albanija


Mirjanić: Pčelari prisiljeni da prihranjuju pčelinja društva | Radio Gradiška 98,8 MHz\nMirjanić: Pčelari prisiljeni da prihranjuju pčelinja društva\nPčelari su zbog loših vremenskih uslova prisiljeni da prihranjuju pčelinja društva, umjesto da se u maju mjesecu raduju cvjetanju begrema i drugih medonosnih biljaka, rekao je profesor banjalučkog Poljoprivredog fakulteta i jedan od vodećih stručnjaka u pčelarstvu na području Republike Srpske i BiH Goran Mirjanić.\nMirjanić, koji je sam pčelar i vlasnik firme „Košnica“ u Gradišci, kaže da je u njegovom dugogodišnjem bavljenju pčelarstvom ovo prvi put da je u ovom periodu godine morao da prihranjuje svoja pčelinja društva.\n„U aprilu smo imali toplo vrijeme a sada imamo niske temperature i dosta kiše u maju, što je uticalo da biljke koje su bitne za proljećni razvoj pčelinjih društava nisu dale svoj biološki potencijal. To se najviše odnosi na bagrem, zbog čega u Potkozarju, ali i drugim područjima Republike Srpske, neće biti meda od bagremove pčelinje paše“, naveo je Mirjanić.\nOn je nagalsio da je sada zadatak pčelara da prihrane pčelinja društva, dodajući da su posebno ugroženi novanastali rojevi i društva koja još uvjek nemaju zalihe spostvene hrane.\nMirjanić kaže da je pitanje da li će uopšte biti meda u ovoj sezoni ako se nastave nepovoljne vremenske prilike, jer će se pčelari morati odlučiuti da li će vrcati med ili ga ostaviti pčelama da mogu da prežive do naredne sezone.\nOn je dodao da su i dalje prustne „stare bolesti pčela“, kao to su američka gnjiloća legla i varoa, ali da se u narednom periodu očekuje prijetnja za pčele u vidu štetnih insekata „azijskog stršljena“ i etina tumide ili„kornjaša“, koji dolazi iz Italije.\n„Azijski stršljen je daleko agresivniji od evropskog i opasnij za pčele, ali i za ljude, jer četrdeset tih insekata u naletu da pčelinje društvo mogu da ga unište za samo pet minuta. Trenutno je došao do granica Austrije, Slovenije i Italije i nažalost bi u narednih godinu do dvije dana mogao da bude prisutan i na našem području. Drugi štetni insekt „kornjaš“ kada uđe u košnicu jede sve osim drveta. Načinio je velike štete u Americi, a u Evropu je stigao sa južnim voćem“, naveo je Mirjanić, dodajući da veliko uginuće pčela i dalje nastaje nakontrolisanom upotrebom pesticida u poljoprivredi.\nMirjanić je istako da pčelarstvo ipak ima perspektivu i može da donese profit, napomonjući da njegovo predzeće „Košnica“ na tržište plasira proizvod pod brendom „med medeni“, koji je plod kooperacije većinom sa gradiškim pčelarima, ali i saradnje sa UNDP-om u okviru projekta „Farma dva“.\n„U fazi smo razgovora sa distributerima koji su zaintersovani za plasman na područja cijele BiH, a trenutno se naši proizvodi, osim u Gradišci, mogu naći u Bihaću, Kladuši i Neumu. Smatram da je ovo dobar put da se što više ljudi odluči baviti pčelarstvom i da, uz povoljne vremenske uslove, proizvodimo više meda i drugih pčelinjih proizvoda“, dodao je Mirjanić.\nPreduzeće „Košnica“ posluje od 2005. godine, zapošljava tri radnika i ima punionicu meda kapaciteta 80 tona na godišnjem nivou.\nOsnovna škola “Mladen Stojanović”...\nOdržano "Veče gimnazijalaca"\nZavršen muzički festival „KozA...\nLogopedski tretmani u Centru z...


Gradonačelnik Subotice Jene Maglai sa saradnicima, predstavnici Industrije mesa „Matijević“ i Mesne zajednice „Bajmok“ obišli su danas rekonstruisani deo atarskog puta u ulici Rade Končara, u Bajmoku, čija je izgradnja finansirana na osnovu Ugovora o donaciji zaključenog između Preduzeća za poljoprivrednu proizvodnju „Ravnica“ AD Bajmok, koje je u vlasništvu kompanije „Matijević“, i grada Subotice.\nZa izvođenje radova na uređenju ulice Rade Končara, ukupne dužine 3.250 metara i širine tri metra - sa mimoilaznicama, grad Subotica je od zakupa državnog zemljišta obezbedio sredstva u iznosu od 16.128.410 dinara (sa PDV-om) za rekonstrukciju dela atarskog puta – ulice Rade Končara - u dužini od 875 metra, dok je AD „Ravnica“ za sufinansiranje rekonstrukcije ulice Rade Končara u dužini od 2.375 metara obezbedilo sredstva u iznosu od 59.354.145 dinara, sa PDV-om.\nGradonačelnik Maglai je izrazio zadovoljstvo što su grad Subotica i Industrija mesa „Matijević” zajednički realizovali ovu vrednu investiciju u oblasti infrastrukture, i dodao da je ovo prvi put da lokalna samouprava relizuje jedan ozbiljan projekat u saradnji sa nekom privatnom kompanijom.\n- Napravljen je potpuno nov put. Obezbedili smo lakši prilaz farmi kompanije ’Matijević’ i bolje uslove za njen rad, ali i sasvim drugačije infrastrukturne uslove na delu puta u ulici Rade Končara u naselju Bajmok, koji je takođe rekonstruisan. Voleo bih da u budućnosti imamo više ovakvih primera, da grad Subotica zajedno sa privatnim kompanijama nađe zajednički interes u oblasti razvoja infrastrukture i drugih projekata koji su bitni za zajednicu, da zajednički investiramo, da udružujemo sredstva i na taj način realizujemo projekte koji su u interesu i grada i privatnih kompanija – istakao je Jene Maglai.\nVlasnik Industrije mesa „Matijević”, Petar Matijević, je ocenio da je zajedničko investiranje jedne društvene zajednice i privatne firme veliki privredni, ali i politički iskorak, uzimajući u obzir da je takvo partnerstvo kod nas još uvek tabu tema i da svi, kako je rekao, odmah sumnjaju da se tu nešto radi ispod žita.\n- Iako imamo više od 30 kompanija po celoj Srbiji, do sada nismo imali nijednu zajedničku investiciju sa lokalnim samoupravama. Zajednička investicija naše kompanije sa gradom Suboticom je primer uspešne saradnje javnog i privatnog sektora u finansiranju kapitalnih infrastrukturnih projekata koji bi i drugim lokalnim samoupravama mogao da posluži kao smernica i putokaz - naglasio je Petar Matijević.\nRadove je izvela subotička kompanija „Vojput”, sa kojom je lokalna samouprava, posle sprovedenog postupka javne nabavke u otvorenom postupku, zaključila Ugovor o javnoj nabavci o izvođenju radova na uređenju atarskih puteva na teritoriji grada Subotice.


Policija Kapitola: Priveden muškarac zbog sumnje na posedovanje zabranjenog oružja\nNož zbog čijeg posedovanja je priveden osumnjičeni Donald Krejghed. (Foto: Tviter profil Policije Kapitola)\nPolicija Kapitola saopštila je da je uhapsila muškarca koji je imao više noževa u svom kamionetu parkiranom u blizini Demokratskog nacionalnog komiteta - sedišta Demokratske stranke u Vašingtonu.\nČetrdeset četvorogodišnji Donald Krejghed, nastanjen u američkoj državi Kalifornija, uhapšen je zbog sumnje da je posedovao zabranjeno oružje.\nPolicajci su u vozilu primetili bajonet i mačetu – sečiva čije je posedovanje nije dozvoljeno u Vašingtonu.\n“Policajcima je rekao da je u patroli i govorio je o rasističkoj ideologiji i drugim temama vezanim za belačku prevlast”, navodi se u saopštenju.\nUkazano je da je osumnjičeni priveden oko ponoći, između nedelje i ponedeljka, kada su pripadnici Specijalne policije u blizini sedišta Demokrata opazili kamionet bez registarskih tablica, sa nacističkim kukastim krstom i drugim simbolima te ideologije.\n“Reč je o primeru sjajno obavljenog posla koji naši priapdnici obavljaju svakog dana. Ponosni smo na naše policajce i njihovu opreznost”, poručio je Džejson Bel – zamenik šega Biroa za operativna pitanja Policije Kapitola.\nPolicija Kapitola ukazala je da nastavlja istragu protiv osumnjičenog.\nZa sada nije poznato da li je privedeni planirao da prisustvuje skupu ultra desničarskih grupa čije je održavanje najavljeno u Vašingtonu u subotu 18. septembra.\nSa okupljanja, na kome se očekuje i prisustvo pripadnika desničarskih grupa “Ponosni momci” i “Čuvari zakletve” zatražiće se pravda za stotine građana koji su optuženi za počinjena krivična dela tokom januarskog upada u zdanje Kapitola tokom kongresne potvrde izborne pobede američkog predsednika Džozefa Bajdena.\nProtiv bivšeg predsednika Donalda Trampa, koga je deo američke javnosti označio kao inspiratora tih događaja, vođen je proces za opoziv u Kongresu – iz koga je izašao neopozvan jer inicijativa nije izglasana u Senatu.\nTreći policajac koji je branio Kapitol 6. januara, počinio samoubistvo


S tribine SDA u Banovićima poslana podrška Bakiru Izetbegoviću - informativa.ba\nVijesti BiH S tribine SDA u Banovićima poslana podrška Bakiru Izetbegoviću\nS tribine SDA u Banovićima poslana podrška Bakiru Izetbegoviću\n03 Mar 2018 18:19\nOpćinska organizacija Stranke demokratske akcije (SDA) Banovići organizirala je danas tribinu u mjesnom ogranku SDA Omazići, podružnica Gutići, kojoj je prisustvovalo oko 500 pristalica i članova Stranke.\nOkupljeni su sa skupa, na kojem su se obratili bivši premijer Tuzlanskog kantona, a sada zamjenik predsjednika kantonalnog povjereništva SDA TK i predsjednik povjereništva OO SDA Banovići Bego Gutić i Fahrudin Skopljak, bivši ministar u Vladi TK, a sada član povjereništva Kantonalnog odbora SDA TK, podržali lidera SDA Bakira Izetbegovića.\nTakođer, kako je saopćeno iz SDA, poslana je podrška i politici koju zastupa i vodi Izetbegović i pokazano da je SDA, pogotovo u Banovićima, najjača politička partija te da su posljednja dešavanja u SDA dodatno učvrstila ugled koji ima.\nOsuđeni su oni i njihova politika koji su "na krilima SDA" više od dvadeset godina radili za svoje lične interese i ciljeve, a ne za SDA.\n- Članovi i simpatizeri koji su prisustvovali skupu osudili su izdaju Mirsada Kukića i njegovih sljedbenika, upoređujući to sa izdajom Fikreta Abdića i pokušajem stvaranja nove autonomije i dijeljenja i cijepanja bošnjačkog nacionalnog korpusa - saopćeno je iz Stranke.\nNajavljeno je da će u narednom periodu Općinska organizacija SDA Banovići u svim mjesnim ograncima održati javne tribine s ciljem upoznavanja članstva o aktuelnoj političkoj situaciji, kao i početku priprema za naredne opće izbore.\nIzetbegović: Na vidiku koalicija SDA-SNSD-HDZ na državnom nivou BiH\nPočela sjednica Predsjedništva BiH, prisustvuju svi članovi BiH


Potpisan memorandum o saradnji sa Narodnom bibliotekom Kruševac – Astronomsko udruženje "Eureka" – Kruševac\nDanas je potpisan memorandum o saradnji sa Narodnom biliotekom Kruševac o realizaciji predavanja u okrovu projekta u prostorijama biblioteke. Takođe smo posetili novu čitaonicu koja je nedavno otvorena gde je i planirano održavanje predavanja već od marta meseca. Uvek smo imali podršku kolektiva biblioteke u realizaciji aktivnosti na polju promocije astronomije i nauke i ta saradnja se nastavlja i dalje.\nDanas je takođe i razgovarano sa direktorkom Turističke organizacije grada Kruševca o saradnji u realizaciji posmatranja u 25 seoskih mesnih zajednica i tokom ove nedelje biće potpisan memorandum o saradnji. Projekat Nebo je granica je jedan od deset pobednika programa Superste.net za 2016. godinu. Fotografije prostora gde će se predavanja održavati tokom realizacije projekta Nebo je granica možete pogledati u albumu.