Predsjednica Republike Srpske prisustvovala obilježavanju Dana policije Republike Srpske – Predsjednik Republike Srpske | Željka Cvijanović\nPredsjednica Republike Srpske prisustvovala obilježavanju Dana policije Republike Srpske\nPredsjednica Republike Srpske Željka Cvijanović prisustvovala je danas, povodom obilježavanja Dana policije Republike Srpske, parastosu i polaganju vijenaca na Centralno spomen-obilježje poginulim i nestalim pripadnicima MUP-a Republike Srpske.\nPredsjednica Republike Srpske poručila je da je policija Republike Srpske jedina oružana i uniformisana sila Republike i jedan od njenih osnovnih stubova i oslonaca.\nPredsjednica Cvijanović istakla je da se danas odaje priznanje svim pripadnicima Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srpske koji su položili život za Republiku i borili se rame uz rame uz Vojsku Republike Srpske, braneći slobodu, ovaj prostor i sve vrijednosti za koje se zalaže ovaj narod.\n“Naša obaveza ubuduće je da dodatno izgrađujemo MUP Republike Srpske u materijalnom smislu i da na svaki mogući način pomažemo da se i dalje razvija”, rekla je predsjednica Republike.\nPredsjednica Cvijanović je naglasila da je ponosna na ono što je policija Republike Srpske radila u vrijeme odbrane Republike, kao i tokom poslijeratnog razvoja.\nPredsjednica Srpske rekla je da je sigurna da će građani Republike Srpske biti ponosni i na ono što policija bude radila u budućnosti.\nPredsjednica Cvijanović je čestitala svim pripadnicima MUP-a Dan policije Republike Srpske, koji je veliki praznik za sve u Srpskoj.\n“Želim da policijski poslovi i službovanje prođu bez nekih većih izazova, ali nažalost, mi živimo u takvom vremenu i na takvom prostoru da se uvijek mora računati na one dodatne izazove – od migrantske krize, pa do prijetnji globalnog karaktera kao što je terorizam”, rekla je predsjednica Republike.\nPredsjednica Cvijanović je istakla da je Policija Republike Srpske učestvujući u brojnim akcijama međunarodnog karaktera pokazala svoju sposobnost i da može ići rame uz rame sa policijama najrazvijenijih zemalja svijeta.


Vlada Srbije kupila novi avion (video) - Sputnjik Srbija\n13:46 12 Avgust 2020\nUživo: Vesti: EU kritikuje Belorusiju, Brisel razmatra mere protiv Minska /video/\nVlada Srbije kupila novi avion (video)\n© CC BY 2.0 / Cory W. Watts\n15:33 07.09.2018 Preuzmite kraći link\nDržava Srbija nabavila je poslovni avion „Embrajer legasi 600“ za Avio-službu Vlade Srbije.\nPrema informacijama koje su trenutno dostupne iz nekoliko izvora na internetu i izvora koji su informaciju potvrdili „Tango siksu“, „Embrajer 135BJ“, odnosno „Legasi 600“, novi je član flote Avio-službe Vlade Srbije pored „Falkona 50“ i „Lir džeta 31A“, saznaje „Tango siks“ iz više izvora.\n„Falkon 50“ je nedavno bio na redovnom održavanju u Americi i vek upotrebe će mu biti produžen za šest godina.\nPrema holandskom specijalizovanom sajtu „Skrambl“, avion je proizveden 2007. godine i u pitanju je serijski broj 14501006, koji je većinu svoje službe proveo u Brazilu. Internet baza „Plejnspoters“ već je ažurirana sa Srbijom kao novim korisnikom letelice.\nEmbrajer legasi 600\n„Skrambl“ takođe navodi da je na letelici primenjeno uobičajeno označavanje kada su u pitanju letelice koje prevoze državnike. Na jednoj strani trupa na engleskom jeziku piše „Republic of Serbia“, a na drugoj na srpskom „Republika Srbija“.\nPrema ovom izvoru avion je ofarban pre 3. septembra, a trenutno se navodno nalazi u Le Buržeu u Francuskoj na sređivanju enterijera i generalnom „osvežavanju“ pred predaju novom operateru.\nVlada Srbije, Srbija\n13:32 Četvrti dan nema informacija o privedenim dopisnicima Raptlija u Minsku\n13:29 Vesti: EU kritikuje Belorusiju, Brisel razmatra mere protiv Minska /video/\n13:18 Još jedna nemirna noć u Belorusiji: Preko hiljadu ljudi privedeno, pokrenuto 17 krivičnih postupaka\n13:13 Munje „cepale nebo“ čitavih 25 minuta: Snimak nevremena u Britaniji /video/\n13:02 U Minsku protest žena protiv ponašanja policije /video/


Belgija prinuđena da "izvozi" kovid pacijente - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Belgija prinuđena da „izvozi“ kovid pacijente\nVlasti u Briselu upozorile da u bolnicama širom zemlje više nema mesta na odeljenjima intenzivne nege\nU bolnicama u Briselu više nema slobodnih kreveta za intenzivnu negu pacijenata sa virusom korona, a preostalih sto slobodnih mesta na nivou cele zemlje biće popunjena u narednih nekoliko dana, upozorile su juče belgijske vlasti.\n0Piše: D. J. 04. novembra 2020. 08.57 Izmenjeno: 08.58\nSa preko 600 novih hospitalizacija dnevno i ukupno 6.823 pacijenta na bolničkom lečenju, od kojih je preko 1.300 na intenzivnoj nezi, Belgija je ove nedelje premašila vrhunac prvog talasa pandemije kovida 19 kada je u pitanju popunjenost bolničkih kapaciteta.\nU Belgiji, koja se tokom poslednje dve nedelje nalazi na vrhu „crne liste“ Evropske unije po broju novih slučajeva virusa korona sa prosekom od preko 15.500 zaraženih i 113 preminulih na dnevnom nivou, zatvorene su sve neesencijalne prodavnice, obustavljene sve uslužne delatnosti koje zahtevaju fizički kontakt, uveden obavezni rad na daljinu i jesenji raspust produžen do sredine meseca.\nKontakti među građanima su ograničeni na jedan bliski kontakt van domaćinstva, a na otvorenom ne sme biti okupljanja više od četiri osobe.\nNacionalni centar za javno zdravlje Belgije saopštio je da je u zemlji pošle nedelje beleženo i preko 20 hiljada novoinficiranih u jednom danu i upozorava da je „još dug put do kraja paklenog perioda“.\nU Belgiji je od početka pandemije zaraženo preko 440.000 ljudi, a preminulo 11.737.\nU Holandiji je broj novozaraženih na dnevnom nivou u opadanju treći dan zaredom, sa prosekom od 8.306, prema podacima državne zdravstvene agencije RIVM.\nBroj novih slučajeva je opao za oko 25 odsto u odnosu na rekord od preko 11.000 koliko je zabeleženo u prošli petak ali broj pacijenata u bolnicama i dalje raste što je, kako prenosi DačNjuz, pokrenulo spekulacije da će vlada u četvrtak uvesti dodatne mere u borbi protiv pandemije.\nU ponedeljak je u bolnicama bilo 2.493 ljudi na lečenju od kovida 19, od kojih je 583 na intenzivnoj nezi.\nU Roterdamu je zabeležena najveća koncentracija novih slučajeva, sa 508 novozaraženih tokom poslednja 24 sata, dok je u Amsterdamu bilo 322, a u Hagu 272.\nIz roterdamske bolnice Mastad je saopšteno da se pilot-projekat ranijeg otpuštanja pacijenata i praćenje njihovog stanja kod kuće pokazao uspešnim.\nGrupa od 45 ljudi je lečena kod kuće uz pomoć jedne specijalno dizajnirane aplikacije koja prati njihov nivo kiseonika u krvi, temperaturu i bilo koje simptome koji se ispolje.\n„Svi pacijenti čije je stanje stabilno treba da imaju dva litra kiseonika ili manje, a svi su digitalno pismeni i podobni za kućno praćenje i lečenje“, kaže Gea Helfrih, specijalistkinja za plućne bolesti u bolnici Mastad.\nSa ciljem skraćenja vremena čekanja na rezultate, holandska vlada je poručila dodatnih osam miliona testova na virus korona od farmaceutske kompanije BD u SAD.\nOvi testovi mogu da otkriju prisustvo virusa korona za samo 15 minuta i ministarstvo zdravlja je pre dve sedmice odobrilo njihovu upotrebu, tako da će biti korišćeni kao dodatak uz PCR testove.\nBritanski karantin do 2. decembra\nLondon – Britanski premijer Boris Džonson u Engleskoj je uveo jednomesečni karantin nakon upozorenja da bi novi talas epidemije mogao da preoptereti bolnice u roku od nekoliko nedelja ukoliko ne budu uvedene oštre mere. On je izjavio da će karantin trajati do 2. decembra i upozorio da bi bez ovih mera „broj smrtnih slučajeva svakog dana mogao iznositi više hiljada“.\nKafići i restorani mogu da služe samo hranu i piće za poneti, sve prodavnice koje nisu neophodne su zatvorene, a ljudi mogu da napuštaju kuće iz veoma ograničenog broja razloga, među kojima je i fizička aktivnost. Za razliku od prethodnog karantina, škole, univerziteti, gradilišta i proizvodnja nastavljaju sa radom. Džonson se nadao da će niz regionalnih mera biti dovoljan za obuzdavanje virusa, ali su stručnjaci koji savetuju vladu prognozirali da će trenutnim tempom kapaciteti bolnica uskoro biti maksimalno popunjeni. Broj zaraženih virusom korona u Velikom Britaniji je prešao milion. D. J.\nBelgija, Korona virus, pacijentiBrisel


Novo smanjenje cijene rominga u evropskom bloku - Akta.ba\nNovo smanjenje cijene rominga u evropskom bloku\nPočev od narednog mjeseca, pretplatnici mobilne telefonije u EU prilikom posjete drugoj članici evropskog bloka plaćaće maksimalnu dodatnu cijenu od 20 centa po megabajtu skinutih podataka sa interneta.\n25.06.2014. 08:08 / Izvor: SRNA\nEvropska komisija jučerje saopštila da će od 1. jula dodatno biti smanjene cijene rominga za korisnike mobilne telefonije u EU.\nPočev od narednog mjeseca, pretplatnici mobilne telefonije u EU prilikom posjete drugoj članici evropskog bloka plaćaće maksimalnu dodatnu cijenu od 20 centa po megabajtu skinutih podataka sa interneta, a ne 45 centi koliko sada iznosi.\nMaksimalna doplata za telefonski poziv prilikom odlaska u drugu članicu EU za odlazeći poziv iznosiće 19 centi po minuti, a ne dosadašnjih 24 centa, te pet centi za dolazni poziv, a ne kao do sad sedam centi.\nSmanjenje troškova za telekomunikacije između zemalja članica EU jedna je od ključnih ambicija Evropske komisije.


Foto: taulantseferi77 / Instagram\nKo igra za Jang Bojs, potencijalnog rivala FK Crvena zvezda u plej-ofu za Ligu šampiona?\nPrava je to legija stranaca u malom, okupljena u švajcarskom klubu koji je za više od 100 godina postojanja (samo) 13 puta bio prvak, ali od toga dvaput uzastopno u poslednje dve sezone.\nNajveća zvezda je, svakako, naš internacionalac Miralem Sulejmani, igrač bogatog iskustva i raskošnog talenta, koji je u klubu od 2015. i dao je kao vezni igrač 38 golova na 141 nastupu.\nU defanzivi, od stranaca tu su reprezentativac Gvineje Mohamed Ali Kamara, u veznom redu doskorašnji mladi reprezentativac Nemačke Đanluka Gaudino, član nacionalne selekcije Kameruna Mumi Ngamaleu i reprezentativac Luksmeburga Kristofer Martins, dok su u napadu trojica njih koji nisu državljani Švajcarcske, čime je upotpunjen epitet "svetske ekipe" koja nastupa za klub iz Berna.\nNaime, u sastavu su još i Francuz Giljem Oro, sada 35-godišnjak, ali svojevremeno pet puta član selekcije "trikolora" (davne 2010. i 2011, dok je igrao za PSŽ), te opasni tandem koji čine 26-godišnji Kamerunac Žan-Pjer Nsame (15 golova u prošloj sezoni) - godinu dana mlađi špic iz Obale Slonovače Rože Asale (10 golova u minuloj sezoni, od toga jedan na evro-sceni).\nZanimljivo je da je, iako prvak države, Jang Bojs trenutno bez reprezentativaca Švajcarske u svojim redovima. Istina, u poslednjih 12 meseci dva njegova igrača su pozvana pod crveno-beli grb ove evropske države, golman David fon Balmos (15. oktobra 2018. protiv Islanda) i vezni igrač Kristijan Fasnaht (26. marta 2019. protiv Danske).\nInteresantna pojava u Jang Bojsu svakako je momak rođen u Kumanovu, Taulant Šeferi, koji albansko poreklo ističe na svakom mogućem mestu, ali on će protiv Zvezde moći da bude samo na tribinama, jer je prosleđen Ksamaksu na pozajmicu.\nShum i lumtur qe e mbylla Sezonen me gol te shenuar dhe me fitore , ishte ndeshja ime e fundit per @fcwinterthur_offiziell , u ndjeva merzitshem per ndarjen me tifozet dhe me gjith bahsklojtaret dhe stafin teknin por keshtu eshte futbolli dhe kariera , jam shum faleminderua gjith atyre qe me kan mbeshtetur gjat gjith kampionatit dhe gjat gjithave ndeshjeve , Faleminderimi i takon Zotit pastaj familjea dhe gjithve juve per perkrahjen. Me shokun tim @berataslanii nje foto pas ndeshjes me flamurin me te bukur ne bote 🇦🇱\nTrener Jang Bojsa je 40-godišnji Švajcarac Đerardo Seoane, koji je kao defanzivni vezni igrač nastupao za FK Lucern iz rodnog grada, Sion, B tim La Korunje, Arau i Grashopers. On je prvi trenerski posao u nekom seniorskom timu imao kao strateg Lucerna 2018. godine, a iste te godine je i preuzeo sadašnju ekipu, s kojom je osvojio titulu.\nJan Bojs će biti domaćin prvog meča plej-ofa, protiv Crvene zvezde ili Kopenhagena, i to na svom "Stadionu Švajcarska" u Bernu, kapaciteta 32.000 gledalaca.\nU SRBIJU U PRVOM KVARTALU UŠLO 7,8 ODSTO VOZILA MANJE Najviše gostiju iz Hrvatske i BiH


(VIDEO) Radnica umlatila kradljivca, dobila otkaz, a sad joj se smeši životna prilika – Sandzaklive najnovije vijesti iz Sandžaka\nobjavio sandzaklive 1. Septembra 2021., 21:58\nProšlog meseca je Samer Tapasa-Sataraka (24), sada bivša radnica kompanije “Best buy” na Havajima, postala senzacija kada je prebila navodnog kradljivca, a snimak se potom pojavio na društvenim mrežama.\nIpak, ovo nije kraj priče jer je devojka “zapala” za oko Dejni Vajtu, predsedniku UFC federacije.\nNa žalost, njen hrabri potez kompanija nije cenila, pa je devojka, posle incidenta, dobila otkaz. Ali ne bi trebalo da bude previše tužna zbog toga jer je od Vajta dobila ponudu za novi posao. On je objavio video u kom devojka “muštra” potencijalnog kradljivca zvučnika. Tada je iskoristio priliku da je pozove na predstojeći meč Mekgregora protiv Kauboja u Nevadi, a iskoristio je priliku da devojkui pozove da dođe da radi kod njega.


Ministarka pravde: Tekst koji je objavio KRIK nezabeležen napad na Aleksandra Vučića - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Ministarka pravde: Tekst koji je objavio KRIK nezabeležen napad na Aleksandra Vučića\nMinistarka pravde Maja Popović izjavila je danas da „tekst objavljen na portalu ‘КRIK’ predstavlja do sada nezabeležen napad na predsednika (Srbije) Aleksandra Vučića“.\nPopović je u pisanoj izjavi navela da je „isti tekst brutalni primer gnusnih laži i spinovanja u cilju pokušaja diskreditacije kako predsednika Vučića tako i njegove porodice i saradnika“.\n„Postavlja se pitanje na koji način su novinari КRIК-a došli do iskaza okrivljenog (Veljka) Belivuka i da li su imali saglasnost ovlašćeog tužioca da isti plasiraju u medije. I ako prenebregnemo ove veoma važne činjenice koje nesporno ukazuju na postojanje niza krivičnih dela postavlja se pitanje da li je normalno da novinari poklanjaju veru iskazu čoveka koji se sumnjiči za sticaj najtežih krivičnih dela“, kazala je Popović.\nOna je navela da se „u konkretnom slučaju radi o krivičnom premetu koji u ovom stadijumu tužilačke istrage nosi oznaku tajnosti“.\n„Iako je svakom pravniku koji se ikada bavio krivicom poznato da okrivljeni u svojoj odbrani može da iznosi sve ono što smatra da mu ide u prilog, novinari КRIК-a i njihovi nalogodavci isti iskaz senzacionalistički plasiraju u bezuspešnom pokušaju da kompromituju predsednika Vučića. Umesto da hvale čoveka koji od Srbije pravi sigurnu i bezbednu zemlju bez kriminala oni i njihovi pretpostavljeni na svaki način žele da ga sklone iz političkog života“, navela je ministarka.\nPopović je dodala da će „Ministartvo pravde dati svoj maksimalni doprinos da Srbija bude pravna država u kojoj će svi izvršioci krivičnih dela biti adekvatno sankcionisani“.\nMreža za istraživanje kriminala i korupcije KRIK objavila je danas deo transkripta sa saslušanja osumnjičenog šefa kriminalne grupe Veljka Belivuka, koji se tereti za niz najtežih zločina, po kome je on izjavio „da je član Srpske napredne stranke od 2011. godine i da je predsednik Vučić od njega tražio razne usluge“.\nAleksandar VučićKRIKMaja PopovićVeljko BelivukBeograd\n8 reagovanja na “Ministarka pravde: Tekst koji je objavio KRIK nezabeležen napad na Aleksandra Vučića”\n22. jula 2021. u 21.48\nA slike koje je objavio Vulin nezabelezen atak na psihu ljudi. To sto je on uradio nije ni Gebels radio\nKorisno je oglasiti se kao ministar,ali nekakvog smisla,kao sto vidi i sama,nema.\n22. jula 2021. u 22.09\nMinistarki nije u opisu posla da brani predsednika od novinara. Za pocetak,mogla bi se upoznati sa zakonima drzave u kojoj je ona ministarka pravde,pa da ne lupeta o smrtnoj kazni koja,navodno,ceka Belivuka.


Koliko su penzioneri platili konsolidaciju?\nPočetna Članci Analize Analize Koliko su penzioneri platili konsolidaciju?\nUstavni sud Srbije odbio je da odlučuje da li je Zakon o privremenom uređenju načina isplate penzija po Ustavu. Ako Evropski sud za ljudska prava u Strazburu kaže drugačije, Srbija će morati da vrati ovaj novac, naravno, uvećan za pripadajuće kamate. Tako, neku novu vlast mogla bi da sačeka neka nova „stara štednja“ koju će morati da vraća.\nRadmilo Marković Radmilo Marković\nNakon nešto više od tri godine, od 1. januara 2018. prestaće potreba da država štedi putem smanjenih penzija i plata u javnom sektoru. „Umanjenje plata i penzija iz 2015. postiglo je svoju svrhu“, napisao je Fiskalni savet na jednom mestu u svom radu „Fiskalna kretanja u 2017. godini i preporuke za 2018. godinu“. Na drugom mestu kažu da „u 2018. nema potrebe za daljim fiskalnim uštedama“, mada u drugom delu rečenice upozoravaju da se „moraju intenzivirati reforme i rad na unapređenju privrednog ambijenta“.\nNo, trenutno nam to nije u prvom planu. Ono što jeste, glasi: koliko su penzioneri platili ovu fiskalnu konsolidaciju? Koliko im je država uzela da bi izbegla krizu javnog duga? A za koliko ih je „zakinula“, ne usklađujući njihove penzije po zakonu, od oktobra 2014?\nPri ovom obračunu, korišćeni su zvanični podaci iz Fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje (PIO) – o tome kolika je prosečna penzija i koliko je penzionera svakog meseca tu penziju primalo.\nOdredićemo startnu tačku: to je oktobar 2014. godine. Krajem tog meseca usvojen je Zakon o privremenom uređenju načina isplate penzija, prema kojem su penzije smanjene na sledeći način – penzije do 25.000 dinara se nisu dirale, one do 40.000 su smanjivane tako što je razlika do 25.000 umanjivana za 22 odsto, a one preko 40.000 – uz ovo nabrojano – tako što je razlika do 40.000 umanjivana za 25 odsto.\nDeluje pomalo komplikovano, ali nije od velikog značaja za ovu priču.\nDakle, prosečna penzija u oktobru 2014. iznosila je 24.338 dinara, a broj ljudi koji su primili penzije tog meseca bio je 1.730.443. Ovo će biti baza – ovih 24.338 dinara je reper sa kojim ćemo upoređivati dalja kretanja visine prosečne penzije.\nFiskalni savet / Foto: FoNet/Aleksandar Levajković\nPomenuti Zakon je stupio na snagu u novembru, i kao posledica toga prosečna penzija je smanjena na 23.141 dinar – što je bilo za 1.197 dinara manje u odnosu na oktobar. Tog meseca, penziju je primilo 1.735.219 penzionera, pa je proizvod ova dva broja – razlike između oktobarske i novembarske penzije sa brojem penzionera – ukupna suma novca koju je država tog meseca uzela penzionerima na osnovu smanjenja penzija.\nProizvod ova dva broja daje iznos od oko 2,08 milijardi dinara, odnosno 17,2 miliona evra, prema srednjem kursu evra na kraju meseca. Toliko je država uzela penzionerima u novembru 2014. godine. (Napomena: penzije se isplaćuju u dva dela, najčešće 10. i 25. u mesecu. Međutim, ponekad – zbog vikenda, državnih praznika, i slično – ta se isplata pomera za dan, dva unapred, ili unazad. Stoga je bilo veoma teško odrediti ovaj uzeti iznos u evrima tačno na dan isplate, pa smo ga računali na kraju meseca. U najvećem broju slučajeva, kurs dinara u odnosu na evro nije znatno fluktuirao tokom jednog meseca, tako da greške za evre postoje, ali su veoma male.)\nSlično, u decembru je ona razlika između prosečne oktobarske i prosečne decembarske penzije iznosila 1.193 dinara, taj prosečni umanjeni iznos je primilo 1.739.162 penzionera, pa je u decembru 2014. država od penzionera uzela nešto više 2,07 milijardi dinara, a to je na kraju decembra iznosilo oko 17,2 miliona evra.\nDakle, samo tokom dva meseca u 2014, država je penzionere „zakinula“ ukupno za više od 4 milijarde dinara.\nSlično računamo dalje, za 2015, 2016, i dosadašnji deo 2017. godine – prosečna penzija na kraju svakog meseca (prema podacima PIO), razlika u odnosu na oktobar 2014. i broj penzionera koji je tog meseca primio penziju.\nNa ovaj način dolazimo do sledećih podataka: u 2015. godini, država je penzionerima, na osnovu smanjenja penzija, uzela oko 23,7 milijardi dinara, ili 196,5 miliona evra.\nDecembarske penzije za 2015. godinu, koje su bile isplaćene u januaru 2016, bile su uvećane za 1,25 odsto. Za celu 2016. godinu, država je penzionerima uzela oko 17,6 milijardi dinara, odnosno, oko 143,2 miliona evra.\nPonovo, od januara 2017, penzije su uvećane – ovog puta za 1,5 odsto. Tako, za period od januara do avgusta 2017, država je od penzionera uzela još oko 7,2 milijarde dinara ili oko 58,6 miliona evra.\nKada se sve ovo sabere, dolazimo do podatka da je od kraja oktobra 2014. do kraja avgusta 2017, po osnovu smanjenja penzija država od penzionera ukupno uzela oko 52,7 milijardi dinara, odnosno, oko 432,7 miliona evra.\nMeđutim, što vole da kažu u reklamama, to još nije sve.\nNaime, po Zakonu o penzijskom i invalidskom osiguranju, i svim njegovim izmenama i dopunama u proteklih skoro deceniju i po, penzije su se periodično usklađivale sa kretanjem troškova života, rastom prosečnih zarada, privrednim rastom, i slično.\nOve odredbe su se više puta menjale – na primer, u Zakonu iz aprila 2003, pisalo je da se penzija usklađuje četiri puta godišnje (januar, april, jul, oktobar), „sa kretanjem troškova života i prosečne zarade zaposlenih na teritoriji Republike u prethodnom kvartalu, u procentu koji predstavlja zbir polovine procenta rasta, odnosno pada troškova života i polovine procenta rasta, odnosno pada zarada“.\nU septembru 2005. ova odredba je promenjena tako da se penzije usklađuju 1. aprila i 1. oktobra „sa kretanjem troškova života u prethodnih šest meseci“.\nBilo je ovih izmena još – u decembru 2010, septembru 2012. i julu 2013, ali sve one su imale zajednički smisao da se penzije usklađuju dva puta godišnje – u aprilu i oktobru. Pri tome, ova dve poslednje izmene donela je aktuelna vladajuća većina – SNS i SPS.\nPoslednja izmena ovog člana Zakona o PIO – a pre Zakona o privremenom uređenju načina isplate penzija – donesena je u decembru 2013, kada je rečeno sledeće – da se penzije usklađuju:\nZakon o izmeni Zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju (decembar 2013)\n– u aprilu 2014. godine, tako što će se povećati za 0,5%; – u oktobru 2014. godine, tako što će se povećati za 1%; – u aprilu 2015. godine, tako što će se povećati za 0,5%; – u oktobru 2015. godine, tako što će se povećati za 0,5%; – u aprilu 2016. godine, tako što će se povećati za 0,5%; – u oktobru 2016. godine, tako što će se povećati za 0,5%.\nDakle, da nije bilo pomenutog Zakona o „privremenom“ uređenju načina isplate penzija, penzionerima ne samo da ne bi bile smanjene penzije, nego bi im bile i uvećavane, po gore navedenoj dinamici.\nS obzirom da ovo usklađivanje – kako smo videli – nije bila nikakva jednokratna pojava, već da je reč o mehanizmu koji se koristio godinama unazad, mislimo da ima smisla govoriti i sračunati koliko je penzionerima uskraćeno i po ovom osnovu. Jer, inflacija je postojala, troškovi života su rasli, a penzionerima – osim toga što im je uzet deo penzije – i ono što je ostajalo, realno je vredelo sve manje.\nDakle, za koliko su penzioneri uskraćeni po ovom osnovu? Opet se vraćamo na onu „osnovu“, odnosno, prosečnu penziju iz oktobra 2014. Videli smo koliko je bilo uzeto po osnovu smanjenja, pogledajmo koliko je uzeto po osnovu „neuvećanja“.\nU oktobru 2014. je, dakle, trebalo da penzije budu povećane za 1 odsto. To se nije dogodilo, a da jeste, prosečna penzija u novembru bi iznosila 24.581,38 dinara – 243,38 dinara više nego u oktobru – i takva bi bila do narednog povećanja (od 0,5 odsto) u aprilu 2015, nakon koga bi iznosila 24.704,29 dinara.\nProtest Udruženja sindikata penzionera Srbije / Foto: Fonet/TV Fonet\nPotom bi u oktobru 2015. bila povećana za još 0,5 odsto, kao i u aprilu i oktobru 2016. Nakon tog povećanja u oktobru 2016, prosečna penzija bi iznosila 25.076,71 dinar, odnosno za 738,71 dinar više nego u oktobru 2014.\nIstom metodom – razlika u odnosu na oktobar 2014, pomnoženo sa brojem penzionera koji su tog meseca primali penziju – dolazimo do sledećeg podatka: po osnovu neusklađivanja penzije sa troškovima života, na način koji je predviđala izmena Zakona o PIO iz decembra 2013, penzioneri su u periodu oktobar 2014. – avgust 2017. uskraćeni za dodatnih 30,5 milijardi dinara, ili za oko 249,8 miliona evra.\nOvde treba reći da je država u novembru 2016. penzionerima isplatila po 5.000 dinara jednokratne pomoći, što je iznosilo oko 8,64 milijardi dinara, ili 70,1 milion evra.\nKada saberemo ova dva „oštećujuća“ faktora – uzeti novac po osnovu smanjenja, i nedobijeni novac po osnovu usklađivanja penzija – i od toga oduzmemo pomoć iz novembra 2016, dolazimo do konačne brojke od\nmilijardi dinara, odnosno\nmiliona evra. Toliko je penzionere koštala fiskalna konsolidacija.\nAko uzmemo da je u ovom periodu penziju prosečno svakog meseca primalo milion 730 hiljada 502 penzionera, lako se može sračunati da je svaki penzioner fiskalnu konsolidaciju prosečno platio 43.096,6 dinara, odnosno 353,9 evra.\nNa kraju, moraju se primetiti dve stvari. U Grčkoj je slično smanjenje penzija pre nekoliko godina proglašeno neustavnim, pa je država morala da vraća novac penzionerima. Ranije, 2010. godine, isto se dogodilo i Rumuniji. Ustavni sud Srbije je, pak, odbio da uopšte odlučuje da li je Zakon o privremenom uređenju načina isplate penzija po Ustavu, tako što je saopštio da nema osnova za pokretanje postupka za utvrđivanje neustavnosti ovog Zakona.\nAko Evropski sud za ljudska prava u Strazburu kaže drugačije, i Srbija će morati da vrati ovaj novac, naravno, uvećan za pripadajuće kamate. Tako, neku novu vlast mogla bi da sačeka neka nova „stara štednja“ koju će morati da vraća.\nDrugo, iako je fiskalni deficit smanjen, tako da nema više potrebe za smanjenim platama i penzijama, sistem je i dalje daleko od uređenog. Fiskalni savet je nebrojeno puta upozoravao da reformski ciljevi fiskalne konsolidacije ni izbliza nisu postignuti, i da su neka velika javna preduzeća potencijalne tempirane bombe, koje – ako eksplodiraju – mogu da potope finansije Srbije.\nPo ovom pitanju – reformi državnih firmi – gotovo da ništa nije urađeno, a i to je ulazilo u obaveze preuzete sporazumom sa MMF-om. Izuzev Železnica Srbije, gde reforme idu kakvim-takvim tempom, ostalo – u EPS-u i Srbijagasu, kao najrizičnijim kompanijama – maltene nije ni pipnuto.\nTu su još i neprivatizovane firme, poput RTB-a Bor, Azotare, Petrohemije, Resavice, Galenike, gde se takođe malo šta pomaklo sa mrtve tačke.\nPrema tome, penzioneri (i zaposleni u javnom sektoru) jesu žrtvovali mnogo para da bi se smanjio fiskalni deficit, ali je malo šta sa tim novcem učinjeno: ono najvažnije – uređivanje državnih firmi – ni u kom slučaju nije, tako da one ostaju rizik da u narednim godinama ponovo dođe do „bolnih i nepopularnih mera“ – mera koje su zabolele građane, i malo koga drugog.\nI na kraju, treba stvari staviti u perspektivu. Samo u periodu 2014-2016, Er Srbija je progutala oko 200 miliona evra državne pomoći. Samo u 2015, čuveni „profesionalni menadžment“ u Železari Smederevo napravio je gubitak od 145 miliona evra. Država se, u projektu koji je percipiran kao izuzetno koruptivan, i kojeg su pratile ogromne afere – o „Beogradu na vodi“ je reč – obavezala, između ostalog, i da će da raščisti teren savskog amfiteatra i da izgradi neophodnu infrastrukturu.\nIako još uvek nije poznato o kolikom je novcu reč, nesumnjivo da će tu biti potrošene stotine miliona evra zarad privatnog „investitora“. Kao što se, uzgred, svake godine troše stotine miliona evra na neke druge subvencije, nekih drugih „investitora“.\nTako da samo ostaje pitanje: nije li država mogla prvo svega ovoga da se liši, pa tek onda da uzima pare građanima?\nNaslovna fotografija: Fonet/TV Fonet\nfiskalna konsolidacijafiskalni deficitsmanjenje penzijapenzijepovećanje penzija\nŠta sve Ana Brnabić ne zna o penzijama


Tanjug 6. januara 2022. 10:11\nMELBURN – Japan i Australija potpisali su danas sporazum o odbrambenoj saradnji, kao poslednji korak u jačanju međusobne bezbednosti usled porasta vojne i ekonomske moći Kine, javio je Rojters.\nJapanski premijer Fumio Kišida i njegov australijski kolega Skot Morison, saglasili su se na današnjem virtuelnom samitu da te dve države treba da jačaju saradnju u oblastima kao što su sajber, svemirska i ekonomska bezbednost, rekao je jedan japanski zvaničnik.\nPotpisani Sporazum o međusobnom pristupu (RAA), na kojem su dve zemlje radile nekoliko godina, omogućava australijskoj i japanskoj vojsci da međusobno sarađuju u odbrambenim i humanitarnim operacijama.\nAustralija sarađuje s Japanom, Indijom, SAD i Velikom Britanijom u jačanju odbrambenih veza zbog zabrinutosti oko Kine, naročito zbog njenog uticaja na Tajvan, slobodnu plovidbu u regionu i trgovinske razmirice, navodi britanska agencija.\nJedini vojni sporazum koji je Japan dosad imao jeste onaj sa SAD i to sporazum o statusu snaga, koji datira iz 1960. godine i omogućava američkoj vojsci da stacionira svoje ratne brodove, borbene avione i više hiljada vojnika u i oko Japana.


Trivan: Pozivamo građane da prijave nelegalna skladišta opasnog otpada - Izazov\nTrivan: Pozivamo građane da prijave nelegalna skladišta opasnog otpada\nNovi magazin 10. januara 2018. 13:40\nMinistar zaštite životne sredine Goran Trivan izjavio je danas da se u Srbiji godišnje stvara između 60.000 i 80.000 tona opasnog otpada, od čega jedan deo ne bude zbrinut na propisan način, zbog čega se akcija otkrivanja nelegalno skladištenog opasnog otpada intenzivno nastavlja.\n„Apelujemo na građane da kada posumnjaju na tako nešto pozovu nas ili policiju, kako bi utvrdili o čemu se radi“, rekao je Trivan novinarima uoči sednice Odbora Skupštine Srbije za zaštitu životne sredine.\n„Za mene je to najveći zločin koji neko može da izvrši, da opasan otpad zakopava i time zagađuje i zemljište i vodu za piće i tako ugrožava zdravlje ljudi“, kazao je Trivan.\nOn nije želeo da navede da li se trenutno radi na još nekom slučaju nelegelnog zbrinjavanja opasnog otpada, ali je istakao da će građani o svakom detalju o eventualnim novim lokacijama biti obavešteni, kao i o tome koliko ima takvog otpada.\n„Ništa nećemo kriti, bez obzira koliko je istina dramatična“, naglasio je ministar zaštite životne sredine i dodao da ne beži od „uzbunjivanja javnosti“, jer neće dozvoliti da takve stvari prođu nekažnjeno.\nNaveo je da mnoge zemlje u Evropi imaju plan da pređu u potpunosti na korišćenje automobila bez unutrašnjeg sagorevanja i istakao da „ako hoćemo da budemo u korak sa svetom, moramo da pratimo njihova rešenja“.\n„Povećeli smo površine pod zaštitom i sa šest odsto podigli na 7,9 odsto, zahvaljujući tome što smo Radan planinu i deo Zlatibora zaštitili i to ćemo nastaviti da radimo“, kazao je on i dodao da će Srbija do 2020. dostići 10 odsto površina pod zaštitom.\nRadi na tome i da se novac od ekoloških taksi i naknada, koje plaćaju kompanije i građani, koristi namenski samo za projekte zaštite životne sredine.\n„U 2017. od ekoloških taksi i naknada prikupljeno oko 10,4 milijarde dinara, dvostruko više od godišnjeg budžeta ministarstva ekologije“, rekao je Trivan i dodao da je taj novac završio u republičkom budžetu za opšte namene, a ne za ekologiju.\nTrivan je ponovio i da će prioritet Ministarstva biti tretman otpadnih voda za šta će, kako je procenjeno, biti potrebno pet milijardi evra, jer se pored ostalog predviđa izgradnja oko 300 sistema za njihovu preradu.


ZBOG ANTIVAKCINAŠA, EPIDEMIJA UZMIMA MAHA Rođeni pre 1989. možda će PONOVO MORATI DA SE VAKCINIŠU protiv malih boginja\nAmerika se suočava s najvećom epidemijom malih boginja od kada je bolest iskorenjena u toj zemlji 2000. godine.\nVećina obolelih su deca čiji su roditelji odlučili da ih ne vakcinišu, ili ljudi koji odbijaju da prime vakcinu, ali opasnost od infekcije preti i određenim grupama ljudi koje su primile vakcinu.\nRanije ovog meseca izraelske službe za javno zdravlje saopštile su da je 43-godišnja žena pala u duboku komu zbog komplikacija posle infekcije virusom malih baginja. I ovde je, kao i u SAD, širenje bolesti uglavnom posledica prenošenja zaraze između nevakcinisanih grupa ljudi. Pomenuta Izraelka je bila stjuardesa avio-kompanije, koja redovno leti na liniji SAD-Izrael, pa je mogla da se zarazi u jednoj od te dve zemlje. Iako je bila vakcinisana, nivo zaštite nije bio podjednako dobar kao kod većine ljudi danas.\nNakon što napune godinu dana, današnja deca primaju dve doze MMR vakcine (protiv malih boginja, zaušaka i rubeola), ali još osamdesetih godina XX veka primala su samo jednu dozu. Tek 1989, nakon niza epidemija, stručnjaci za javno zdravlje u SAD uveli su i revakcinaciju. Ova vakcina nije savršeno delotvorna protiv malih boginja čak i sa dve doze (97 odsto efikasna), ali je to ipak bolje od samo jedne doze (93 odsto).\nTo, naravno, ne znači da svi koji su rođeni pre 1989. treba da požure da se ponovo vakcinišu. Američki Centar za kontrolu i prevenciju bolesti (CDC), međutim, preporučuje osobama koje su između 1963. i 1967. primile "mrtvu vakcinu", tj. vakcinu koja sadrži cele mikroorganizme ubijene hemijskim putem, da se sada zaštitite MMR vakcinom, jer najstarija varijanta vakcine nije naročito efikasna.\n"VREME JE ZA UZBUNU" Nevakcinisanoj deci ZABRANILI boravak na javnim mestima, situacija alarmantna: Ovo je nezabeležena epidemija\nPoznato je da otpornost na virus malih boginja koji nam obezbeđuje vakcina može da oslabi posle više godina ili decenija, čak i kod ljudi koji su primili dve doze. Istraživanja su takođe pokazala da je epidemija zauški kod mladih povezana sa bržim slabljenjem otpornosti kod osoba koje su primile MMR zaštitu, zbog čega neki naučnici pozivaju na uvođenje treće doze u 18. godini života.\nU SRBIJI NAJVIŠE OBOLELIH Bolest koja je trebalo da bude POTPUNO ISKORENJENA, vratila se na velika vrata u Evropu zahvaljujući antivakcinašima\nDRAMATIČNI PODACI Na Madagaskaru više od 900 ljudi umrlo od MALIH BOGINJA


Izetbegović: Status quo dok SNSD ne prihvati da entitet ne može komandirati državom – Livno Novine\nIzetbegović: Status quo dok SNSD ne prihvati da entitet ne može komandirati državom\nStvari u Bosni i Hercegovini bit će status quo sve dok Savez nezavisnih socijaldemokrata (SNSD) ne odluči prihvatiti da entitet ne može komandirati državom te da se ne može načeti ili rasturiti ustavnopravni konstrukt države BiH. Kazao je to danas predsjednik Stranke demokratske akcije (SDA) Bakir Izetbegović odgovarajući na pitanje o tome kada bi vlast u BiH mogla biti formirana imajući u vidu da su izbori održani prije godinu dana.\n“SNSD mora razumjeti da se mora poštovati Ustav i vladavina zakona, ali i svi zakoni i sve strategije za koje su i oni svojedobno digli ruke”, podvukao je Izetbegović.\n“Sada imamo Vijeće ministara BiH koje funkcionira i mogli bismo ponovo dobiti isti saziv Vijeća ministara, ali ne vjerujem da bi Hrvatska demokratska zajednica (HDZ) BiH bila za takvu opciju”, zaključio je Izetbegović.\nBihać: Stotine migranata odvedeno u Vučjak\nPotpisan Sporazum o suradnji između Staračkog doma Sv. Nikola Kazaginac i JU Staračkog doma Tomislavgrad\nInspektor o ubojstvu Davida Dragičevića: ‘Osmorica policajaca su direktno okrvavila ruke, neki su dobili i priznanja’\nZvizdić: Želimo punopravno članstvo u EU, a ne povlašteno partnerstvo\nBorci za Islamsku državu: 500 državljana BiH čeka deportaciju


Pojačanje za Banjalučane: Grčki napadač dolazi u Borac | BL Portal\nFudbalski klub Borac prinuđen je da nakon povrede Jove Lukića i odlaska na operaciju traži rješenje u napadu.\nČini se da su Banjalučani veoma blizu novog igrača, a izbor je pao na grčkog napadača Panajotisa Moraitisa, prenosi Srpskainfo.\nPomenuti fudbaler je prošao sve mlađe reprezentativne selekcije Grčke a u Banjaluku dolazi kao slobodan igrač. Prethodnih sezona je nastupao za podgoričku Budućnost.\nTu je na 26 mečeva postigao 11 golova u prvenstvu dok je bio strijelac i u kvalifikacijama za Ligu Evrope. Imao je odličan start u prvenstvu Crne Gore kada je dao osam golova na devet utakmica. Međutim u jesnejm dijelu nije ponovio taj učinak pa je na 15 mečeva jednom bio strijelac.\nMoraitis je obavio testiranja i ako sve bude u redu potpisaće za banjalučki klub.\nTags: FK Borac, napadač, pojačanje\nImunizacija nije počela: U utorak hitna sjednica Dom naroda kako bi se omogućila nabavka vakcina


PISMO POSLANIKA ŠOKIRALO JAVNOST: Primam preko 5.000 evra, a evo šta radim na poslu!\nJedan kiparski funkcioner uzburkao je javnost u zemlji pošto se u pismu predsedniku Republike požalio da već godinu dana prima platu, a ništa ne radi. Marios Drusiotis naveo je da nije obavio nijedan posao otkako je u februaru prošle godine imenovan na funkciju zamenika ministra energetike, trgovine i turizma, kako bi kontaktirao sa stranim investitorima u vezi sa projektima iz svog resora.\n– Smatram da je neprihvatljivo da jedan funkcioner sa koeficijentom plate A13+2 ne radi ništa – napisao je on.\nPo ovom koeficijentu, kiparski funkcioneri primaju oko 5.000 evra mesečno, iako prosečna zarada u ovoj zemlji, članici Evropske unije (EU) i Evrozone, iznosi 1.500 evra. Drusiotis je ironično dodao da bi mogao i da ostane kod kuće, a država bi tako uštedela novac koji troši na električnu energiju u njegovom kabinetu.\nOn je, međutim, juče odbio da za Frans press komentariše svoje tvrdnje, koje suuzburkale javnost na ovom mediteranskom ostrvu. Sa druge strane, kiparski ministar energetike, trgovine i turizma nazvao je postupak svog zamenika „klevetom državne funkcije“. Prema njegovim rečima, novoimenovani zamenik zadužen je za privlačenje stranih investitora i otklanjanje administrativnih prepreka sa kojima se oni suočavaju.\nKipar je zbog finansijske krize u martu 2013. godine postigao dogovor o paketu pomoći sa Evropskom komisijom, Evropskom centralnom bankom i Međunarodnim monetarnim fondom, a gradjani uglavnom smatraju da supolitičari privilegovani.\nU zamenu za pomoć, Kipar je morao da smanji bankarski sektor, sprovede strukturne reforme i privatizuje državnu imovinu, dok su oporezovani depoziti u bankama veći od 100.000 evra. Država je bila na ivici bankrota pošto su banke pretrpele velike gubitke kada je otpisan deo grčkog duga.\n21/12/2018 11:49 AM


Lider SNSD Milorad Dodik izjavio je da Savet ministara treba da imenuje Darka Ćuluma za direktora Agencije za istrage i zaštitu BiH (SIPA).\n– Kao što je poznato, procedure su okončane i sada je na Savetu ministara da završi imenovanje – rekao je Dodik novinarima u Banjaluci.\nMinistar bezbednosti u Savetu ministara Fahrudin Radončić potvrdio je danas Srni da je predložio Ćuluma za novog direktora SIPA umesto Perice Stanića.\nO odgađanju potvrđivanja imenovanja Mlađena Božovića za ministra za ljudska prava i izbeglice u Savetu ministara, Dodik je ponovio da se SNSD drži priče da ono što pripada jednoj političkoj partiji i narodu na nivou BiH drugi ne treba da osporavaju.\n– Tako smo mi odlučili da podržimo predloge drugih bez ikakvog osporavanja. Očigledno je da sada SDA na dogovor želi novi dogovor, što je njihovo uobičajeno ponašanje, iako su dobili svoje pozicije u Savetu ministara. To nije prihvatljivo i ako žele da razgovaramo na entitetskom nivou organizovaćemo sastanak – istakao je Dodik.\nOn je ponovio da je SNSD zainteresovan da ima potpredsednika FBiH, kao jedini legitimni predstavnik srpskog naroda za razliku od SDA, DF i Stranke za BiH.\nDodik: Ako SDA smatra da treba blokirati Savet ministara, mi smatramo da ne može raditi parlament BiH


Fiskalni savet Srbije: Povećanje plata ekonomski neprihvatljivo\nFiskalni savet Srbije tokom konferencije za medije u Narodnoj banci Srbije\nPlanirano povećanje plata u državnom sektoru u ekonomski je neprihvatljivo i nije dobro za privredu Srbije, saopštio je Fiskalni savet u analizi budžeta za 2020. godinu.\nPavle Petrović, predsednik tog državnog tela, rekao je na konferenciji za medije u Narodnoj banci Srbije, da je prekomeran najavljeni porast zarada 9,6 odsto jer je procenjeni rast javnih investicija 5,5 odsto bruto društvenog proizvoda.\n„Problem je što se ta sredstva neracionalno koriste umesto da idu u podsticanje ionako niskog privrednog rasta u Srbiji. Trebalo bi da se stimuliše privatni sektor, da se smanje porezi, da se ulaže u infrastrukturu. Umesto toga, novac se neproduktivno troši u povećanje plata i to neće podstaći privredu“.\nPredstavnici Fiskalnog saveta nisu želeli da govore o mogućim razlozima za takvu politiku vlasti, ali su upozorili da je time ugroženo uvođenje platnih razreda i da su najavljena poreska rasterećenja privredi duplo manja. Kako je saopštilo to telo, na prekomerno povećanje plata u državnom sektoru iz budžeta u 2020. godini ide 14 milijardi dinara, dok privreda ostaje bez 10 milijardi obećanih smanjenja poreza.\nOni su kao potrebne prioritete naveli izgradnju saobraćajne infrastrukture i investicije u zaštitu životne sredine, umesto planirane izgradnje fudbalskih stadiona i prekomernih ulaganja u Vojsku i Policiju Srbije.\nVladimir Vučković, član Fiskalnog saveta, rekao je da je ista situacija i na lokalnom nivou, odgovarajući na pitanje o radovima u Beogradu.\n„U gradovima fali komunalna infrastruktura, koja bi trebalo da bude prioritet. Tek onda, ako gradska i republička vlast imaju novca, logično je sprovoditi druge programe. Mi ne možemo da ocenjujemo da li su oni dobri ili loši jer je to na građanima“.\nFiskalni savet ocenio je da je povećanje penzija od 5,5 odsto opravdano i da bi toliki trebalo da bude i rast plata.\nU budžetu za narednu godinu, kako je saopštilo to telo, očekuje se višak od oko 45 milijardi dinara i bar 20 milijardi trebalo bi iskoristiti za smanjenje opterećenja na rad. Fiskalni savet upozorio je na nezadovoljavajući privredni rast koji će, kako je procenio, i u 2020. godini iznositi nešto više od tri odsto.\nOd 1. novembra veće plate u javnom sektoru u Srbiji\nRekli ste: 'Platite pošteno i radnici neće ići odavde'


Premijerligaši u problemu: Savez umjesto originala poslao replike lopti – Haber.ba\nPremijerligaši u problemu: Savez umjesto originala poslao replike lopti\nPremijerligaški klubovi Bosne i Hercegovine nalaze se u velikom problemu.\nLopte koje je N/FS Bosne i Hercegovine poklonio klubovima su zapravo replike futsal lopti, a ne originalne lopte.\nTako su već pri prvim opterećenjima na treningu konci na loptama krenuli da pucaju i veliko je pitanje koliko će one uopšte i izdržati, buduće da se njima moraju igrati utakmice. Nakon informacije da je jednom premijerligaškom klubu oštećeno na isti način već nekoliko lopti kontaktirali smo i nekoliko drugih klubova, kako smo provjerili stanje, i svi se slažu u jednom, ovogodišnje lopte su daleko ispod svakog kvaliteta, i potrebne su nove.\n– Da, tačno je da imamo problema sa loptama. Ne samo mi, svi klubovi u Premijer ligi imaju probleme sa loptama. Do sada su sve lopte koje nam je Savez poslao bile odlične, međutim ove sada koje smo dobili su izuzetno loše. Replike orginalnih lopti, druga klasa. Već su nekima i krenuli konci da pucaju, i postavlja se pitanje šta će biti kada krene liga, a sa tim loptama moramo igrati. Savez mora nešto uraditi po tom pitanju, i nadam se da će svi klubovi da se udruže u zahtjevima prema Savezu, rekao je za “Futsalbalkan” jedan od trenera u premijerligaškom klubu.\nKako izgleda jedna lopta nakon tri treninga pogledajte na slikama…\nTeme:BiH, futsal, lopte, N/FS BiH


U postupku pripreme strategije intelektualne svojine za period od 2016. do 2020. godine, Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja sprovodi javnu raspravu o Predlogu strategije intelektualne svojine za period od 2016. do 2020. godine.\nJavna rasprava o Predlogu strategije, sprovodi se u periodu do 22. novembra 2016. godine.\nPredlog strategije sačinila je Radna grupa za izradu nacionalne strategije za razvoj intelektualne svojine u oblasti sprovođenja prava intelektualne svojine, osnovana od strane Koordinacionog tela za efikasnu zaštitu prava intelektualne svojine ("Sl. glasnik RS", br. 121/2014, 18/2015 i 48/2016) i zamenik rukovodioca Koordinacionog tela, vršilac dužnosti direktora Zavoda za intelektualnu svojinu Vladimir Marić.\nUčesnici u javnoj raspravi su svi subjekti zainteresovani za pitanja sistema zaštite intelektualne svojine: državni organi koji se bave sprovođenjem prava intelektualne svojine, nosioci prava, privredni subjekti, advokati, zastupnici upisani u Registar zastupnika koji vodi Zavod za intelektualnu svojinu i drugi.\nPrimedbe, predlozi i sugestije dostavljaju se Zavodu za intelektualnu svojinu, na e-mail: zis@zis.gov.rs i mmarsenic@zis.gov.rs ili poštom na adresu: Zavod za intelektualnu svojinu, Beograd, Kneginje Ljubice 5, sa naznakom "Za Predlog strategije intelektualne svojine za period od 2016. do 2020. godine".\nIzvor: Vebsajt Ministarstvo prosvete, 02.11.2016.


Ministarstvo se oglasilo: Kako će đaci od ponedeljka ići u školu - 10.11.2021, Sputnik Srbija\nMinistarstvo se oglasilo: Kako će đaci od ponedeljka ići u školu\nMinistarstvo prosvete oglasilo se kako će đaci sledeće nedelje ići u škole, odnosno od ponedeljka, 15. novembra. 10.11.2021, Sputnik Srbija\nTim za praćenje i koordinisanje primene preventivnih mera u radu škola doneo je odluku da se drugi model organizacije obrazovno-vaspitnog rada, odnosno kombinovana nastava od ponedeljka, 15. novembra. godine primenjuje u srednjim školama na teritoriji tri lokalne samouprave: Beograd, Veliko Gradište i Niš.Kako se navodi u saopštenju Ministarstva prosvete, drugi model nastave podrazumeva da se obrazovno-vaspitni proces organizuje kombinovanjem neposredne nastave i nastave na daljinu, a odeljenja su podeljena u grupe.U svim ostalim osnovnim i srednjim školama u Srbiji se primenjuje prvi model organizacije obrazovno-vaspitnog rada koji podrazumeva neposrednu nastavu u školama", stoji u objavi za medije."Prema podacima iz nadzora preuzetim iz elektronskog sistema 'Servis javnog zdravlja' koje je Ministarstvu prosvete, nauke i tehnološkog razvoja dostavio Institut za javno zdravlje 'Milan Jovanović Batut' u nedelji od 1. novembra do 7. novembra 2021. godine broj obolele dece školskog uzrasta od 6 do 18 godina je bio 1667 (0.22 odsto) obolelih", dodaje se u saopštenju.U osnovnim i srednjim školama na teritoriji Srbije, ukupno je 45 (0.12 odsto) odeljenja (16 i manje učenika), koja su zbog najmanje tri slučaja infekcije učenika u odeljenju promenila način organizacije rada sa neposrednog rada na onlajn nastavu u poslednjih 10 kalendarskih dana."Ukupno je 406 (1.07 odsto) odeljenja (17 i više učenika) koja su zbog najmanje dva slučaja infekcije učenika u odeljenju promenila način organizacije rada sa neposrednog na kombinovani model u poslednjih 10 kalendarskih dana i 48 (0.13 odsto) grupa u kojima se iz kombinovanog modela nastave prešlo na onlajn (pojava tri slučaja infekcije učenika) u poslednjih 10 kalendarskih dana", navodi se.\n12:44 10.11.2021 (Osveženo: 12:45 10.11.2021)\nMinistarstvo prosvete oglasilo se kako će đaci sledeće nedelje ići u škole, odnosno od ponedeljka, 15. novembra.\nTim za praćenje i koordinisanje primene preventivnih mera u radu škola doneo je odluku da se drugi model organizacije obrazovno-vaspitnog rada, odnosno kombinovana nastava od ponedeljka, 15. novembra. godine primenjuje u srednjim školama na teritoriji tri lokalne samouprave: Beograd, Veliko Gradište i Niš.\n"Pre donošenja odluke, za svaku lokalnu samoupravu razmatrani su opšta epidemiološka situacija, podaci iz nadzora o obolevanju od kovid-19 kod učenika i nastavnika, kao i podaci o utvrđenim klasterima obolelih, odnosno broju odeljenja i grupa koja su prešla na drugi i/ili treći model nastave usled obolevanja učenika.\nU svim ostalim osnovnim i srednjim školama u Srbiji se primenjuje prvi model organizacije obrazovno-vaspitnog rada koji podrazumeva neposrednu nastavu u školama", stoji u objavi za medije.\n"Prema podacima iz nadzora preuzetim iz elektronskog sistema 'Servis javnog zdravlja' koje je Ministarstvu prosvete, nauke i tehnološkog razvoja dostavio Institut za javno zdravlje 'Milan Jovanović Batut' u nedelji od 1. novembra do 7. novembra 2021. godine broj obolele dece školskog uzrasta od 6 do 18 godina je bio 1667 (0.22 odsto) obolelih", dodaje se u saopštenju.\nU osnovnim i srednjim školama na teritoriji Srbije, ukupno je 45 (0.12 odsto) odeljenja (16 i manje učenika), koja su zbog najmanje tri slučaja infekcije učenika u odeljenju promenila način organizacije rada sa neposrednog rada na onlajn nastavu u poslednjih 10 kalendarskih dana.\n"Ukupno je 406 (1.07 odsto) odeljenja (17 i više učenika) koja su zbog najmanje dva slučaja infekcije učenika u odeljenju promenila način organizacije rada sa neposrednog na kombinovani model u poslednjih 10 kalendarskih dana i 48 (0.13 odsto) grupa u kojima se iz kombinovanog modela nastave prešlo na onlajn (pojava tri slučaja infekcije učenika) u poslednjih 10 kalendarskih dana", navodi se.


Prvi smrtni slučaj od majmunskih boginja u Nigeriji\nTanjug 30. maja 2022. 15:21\nABUDŽA – U Nigeriji je potvrđen prvi smrtni slučaj od majmunskih boginja ove godine kod pacijenta sa komplikovanim zdravstvenim stanjem, saopštila je nacionalna Agencija za kontrolu i prevenciju bolesti (CDC).\nAgencija je saopštila da je juče od 66 sumnjivih pacijenata potvrđen 21 slučaj bolesti majmunskih boginja koje su, inače, endemsko oboljenje u Nigeriji i drugim delovima zapadne i centralne Afrike, preneo je AP.\n„Prijavljena je smrt 40-godišnjeg pacijenta koji je imao prateći komorbiditet i koji je uzimao imunosupresivne lekove“, saopštio je nigerijski CDC.\nNigerija nije imala prijavljene slučajeve majmunskih boginja od septembra 2017. godine, ali nastavlja da izveštava o sporadičnom pojavljivanju te bolesti.\nGlavni ekspert Svetske zdravstvene organizacije za majmunske boginje Rosamunda Luis rekla je ranije danas da ne očekuje da će preko 300 slučajeva prijavljenih do danas prerasti u još jednu pandemiju.\nOna je, međutim, priznala da još ima mnogo nepoznanica, uključujući pitanje kako se bolest širi i da li obustavljanje masovne imunizacije protiv malih boginja pre nekoliko decenija možda ubrzava prenošenje.\nSZO je saopštila ranije da majmunske boginje trenutno predstavljaju „umereni rizik“ za javno zdravlje na globalnom nivou.


Srboauto - porodična kompanija za primer\nNaslovna » BG svaštara » Promocije » Srboauto – porodična kompanija za primer\nNeko drugi 27. avgust 2015. Promocije Postavite komentar\nPoslednja istraživanja koja su radili Ministarstvo privrede republike Srbije i Vlada republike Srbije pokazala su da su strani kupci najviše zainteresovani za proizvode male privrede, poljoprivredne proizvode, ali i rešenja domaćih porodičnih kompanija.\nTo se najbolje može videti na primeru domaće porodične kompanije „Srboauto“ koja poslednjih godina značajno unapređuje poslovanje sa stranim partnerima i skoro duplirala izvoz iz godine u godinu. Takođe, ova kompanija i pored teške ekonomske situacije u kojoj se nalazi zemlja uspeva da podigne rast prodaje i na domaćem tržištu kao lider u segmentu proizvodnje i remonta kardanskih vratla svih namena, za sve tipove vozila (vojni, putnički, kombi, kamioni, autobusi) i građevinskih i radnih mašina, industrijskih postrojenja i brodova.\nDirektor kompanije „Srboauto“ Predrag Tomić je ovim povodom izjavio:\n– Srbija je zemlja koja sa proizvodima porodičnih kompanija i rešenjima malih i srednjih preduzeća može da ostvari značajne rezultate na stranom i domaćem tržištu što smo mi i pokazali u prethodnom periodu. Upravo segment proizvodnje je značajan nosilac privrede u Srbiji i u skorijem periodu realno je za očekivati da će dovesti do ekspanzije domaće privrede kao i proboj na strana tržišta. Takođe, dodao bih da mi u kompaniji ‘Srboauto’ značajne resurse ulaŽemo na usavršavanja postojećih proizvodnih kapaciteta kako bismo ispratili najnovije trendove kao i bili nosioci inovacija i stvaranja novih rešenja.\nSlične rezultate kako na domaćem, tako i na inostranom tržištu ostvarila je i kompanija „Pneumatik flex“ u vlasništvu kompanije „Srboauto“ koja nudi kompletna rešenja za sve hidraulične sisteme, počev od planiranja, projektovanja, pa do prodaje i servisiranja svih pneumatskih i hidrauličnih sistema. Ova kompanija ima tradiciju dugu više od 45 godina i u regionu je prepoznata kao jedan od vodećih lidera u svojoj oblasti. Posebno je zanimljiv podatak da ova kompanija već 15 godina ima uspešnu saradnju sa Ministarstvom odbrane na mnogim projektima za domaće i strano tržište, kao i da sa Ministarstvom odbrane nastupa na vodećim sajmovima u svetu.\nRezultati su pokazali da ovakve prodične kompanije i mala i srednja preduzeća kao što su Srboauto i Pneumatik flex predstavljaju najbolji generator izvoza i rasta domaće privrede i da će u predstojećim godinama biti glavni nosioci privrede. Neki analitačari predviđaju da će čak 70% domaćeg izvoza u bliskoj budućnosti pripadati rešenjima male i srednje privrede. Da li je tako, ostaje da se vidi.\nTagovipneumatik flex srboauto\nPrethodni Kamerna muzika Karla Filipa Emanuela Baha\nSledeći Prvi Doručak u parku, 28. avgusta


Đorđević za Regnum: Otkazivanje posete Lavrova ide na ruku Vučiću, koji igra dvostruku igru - Politički.rs\nRegnum.ru, Foto: Privarna arhiva, mid.ru, Instagram, Printscreen\nAko ruski ministar spoljnih poslova Sergej Lavrov nije mogao da poseti Srbiju, zašto bi Srbima bila potrebna poseta nemačkog kancelara Olafa Šolca. Uostalom, njegova zemlja je jedan od glavnih sponzora takozvanog nezavisnog Kosova, čime se narušava teritorijalni integritet Srbije.\nSkandaloznu odluku o zabrani letenja aviona ruske vlade sa ministrom spoljnih poslova Sergejem Lavrovom u njemu, nije u potpunosti donelo rukovodstvo Bugarske, Severne Makedonije i Crne Gore. Ovu pretpostavku je agenciji REGNUM izneo srpski političar, lider opozicionog pokreta „Oslobođenje“ Mlađan Đorđević.\nPodsetimo, poseta šefa ruske diplomatije Beogradu bila je zakazana za 6. i 7. jun. Predsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je 2. juna da se situacija oko posete “zakomplikovala” jer nije jasno da li će zemlje EU i NATO koje okružuju Srbiju obezbediti vazdušni koridor za let ruskog aviona. Tri susedne zemlje – Bugarska, Severna Makedonija i Crna Gora – saopštile su 5. juna da ne dozvoljavaju letelici ruske vlade da preleti njihovu teritoriju, zbog čega je poseta otkazana.\n„Tri balkanske zemlje su dugo pod okupacijom. Verujem da ih niko ništa nije pitao”, rekao je Đorđević.\n“Međutim, zbog ove odluke ruski ministar spoljnih poslova nije mogao da doputuje u izuzetno važnu posetu Srbiji”, dodao je političar.\nS druge strane, predsednik Srbije je tokom priprema posete odigrao dvostruku igru, smatra Đorđević.\n„Vučić je od samog početka rekao da će biti problem da ruski ministar dođe u Srbiju – kao da je znao šta će se desiti. Istovremeno, Vučić je uveravao da lično radi na tome da do posete dođe bez obzira na sve. Vučić pokušava da služi Zapadu, pa je zbog toga preko medija koje kontroliše više puta širio glasine da poseta Lavrova navodno nije unapred dogovorena, te da je ruska strana jednostrano objavila da Lavrov dolazi u Srbiju, čime je stvorila velike probleme Beogradu pred posetu nemačkog kancelara Olafa Šolca. Istovremeno, on pokušava da ubedi srpsku javnost da, uprkos pritiscima, stvara uslove da do posete dođe “, rekao je Đorđević.\nLider Oslobođenja je podsetio da je uoči predložene posete šef ruske diplomatije najavio zanimljive teme za razgovor sa srpskim kolegama, na koje će biti potrebni jasni odgovori.\n„Lavrov je rekao da je zainteresovan da čuje stav Srbije i o Kosovu i Metohiji i o Republici Srpskoj. Ovo je nezgodno za Vučića. Da li je predsednik Srbije Kristijana Šmita priznao za vrhovnog predstavnika u Bosni i Hercegovini, što nije učinila ni sama Republika Srpska, ni Rusija, ni Kina? Što se Kosova i Metohije tiče, Vučić nikada ne pominje Rezoluciju SB UN 1244, koja garantuje srpski suverenitet nad Kosovom, a na koju se Moskva stalno poziva. Izuzetno važna tema je i odnos prema dešavanjima u Ukrajini – da li je Beograd na strani neprijatelja Rusije ili na strani slobodnog sveta, koji danas samo Rusija brani “, izneo je Đorđević neke od mogućih tema za pregovore.\nPrema rečima političara, zanimljivo je videti koje su zemlje zatvorile nebo za letelice ruske vlade. Jedna od njih je i Crna Gora, u kojoj je trenutno na vlasti vlada premijera Dritana Abazovića, podsetio je Đorđević.\n„Predsednik Crne Gore Milo Đukanović i njegov srpski kolega Aleksandar Vučić učestvovali su u stvaranju ove vlade . U vladi je bila Socijalistička narodna partija Crne Gore, koju kontroliše predsednik Srbije. Pošto je uticaj Beograda u Crnoj Gori prilično jak, prilično je iznenađujuće što je Crna Gora zabranila let srpskom gostu“, rekao je Đorđević.\nDruga zemlja je Severna Makedonija, koja je članica inicijative Otvoreni Balkan, nastavio je političar.\n„Jedan od glavnih ciljeva ovog projekta, kako navode, je da se olakša komunikacija među ljudima, da se pojednostave uslovi za putovanje između različitih zemalja. Stalno govorim da je to u stvari projekat Soroš fondacije (organizacije koja je u Ruskoj Federaciji prepoznata kao nepoželjna) i bivšeg britanskog premijera Tonija Blera, koji vodi ka stvaranju „Velike Albanije“. Sada je isplivala prava suština projekta – pokazalo se da Srbija zavisi od Makedonije i Crne Gore, koje danas određuju ko će nam doći u posetu, a sutra će nam zatvoriti put da dobijemo naftu, gas ili drugu robu“, rekao je vođa pokreta Oslobođenje.\nDotičući se, oko posete Sergeja Lavrova Beogradu, uloge Bugarske kroz istoriju, Đorđević je podsetio da je ova zemlja više puta u istoriji bila u neprijateljstvu sa Srbijom i više puta se okretala od Rusije, uprkos tome što ju je Rusija oslobodila od turskog jarma.\n„Kad god treba nešto da se uradi protiv Srbije, naši neprijatelji mogu da računaju na učešće Bugarske“, rekao je političar.\nĐorđević je napomenuo da je odluka tri balkanske zemlje da Lavrovu zabrane preletanje njihove teritorije na putu za Srbiju u suprotnosti sa stalnim izjavama Aleksandra Vučića da njegova zemlja uživa autoritet u spoljnoj politici i da to nikada u istoriji nije poštovano kao što je sada, kada je na vlasti njegova Srpska napredna stranka.\nSada se pokazalo da predsednik Srbije nema autoritet u regionu Balkana. Ali, s druge strane, poslednja dešavanja mu idu samo na ruku u kontekstu predstojeće posete nemačkog kancelara 10. juna. Ranije se saznalo da Šolc odbija da dođe u Srbiju ako tamo ode Sergej Lavrov. Da je Srbija zaista ozbiljna i nezavisna zemlja, otkazala bi Šolcovu posetu. Ako ruski ministar nije mogao da leti, onda nam ne treba kancelar Nemačke, zemlje koja je više puta delovala kao okupator u Srbiji, koja je izvršila genocid nad Srbima i koja je jedan od glavnih sponzora tzv. nezavisnog Kosova.\nTagged: ALEKSANDAR VUČIĆ, MLAĐAN ĐORĐEVIĆ, REGNUM.RU, SERGEJ LAVROV


Polenek na klupi mađarskog Šoprona - Košarka, Top News, Vesti\nSite Default 10.05.2013., 15:50\nPomoćni trener košarkašica Partizana i ženske reprezentacije Srbije Igor Polenek potpisao je ugovor sa mađarskim Šopronom i od naredne sezone radiće kao šef stručnog štaba jednog od standardnih učesnika Evrolige.\nVeliko priznanje za 43-godišnjeg stručnjaka možda predstavlja iznenađenje, s obzirom da sa mesta asistenta odlazi na tako važnu funkciju. Međutim, ovim potezom potvrđeno je da su trenerski kvaliteti koje poseduje Polanek na velikoj ceni u krugovima vrhunske evropske ženske košarke, kao i izvanredan rezultat koji su košarkašice Partizana ostvarile u ovoj sezoni sa tri osvojena trofeja i 32 utakmice bez poraza.\n-Velika čast za mene, ali u isto vreme i velika obaveza i odgovornost. Drago mi je da sam to pitanje rešio u ovom periodu, pa ću moći da se maksimalno posvetim obavezama u srpskoj reprezentaciji, ali isto tako i da imam dovoljno vremena i prostora za pravljenje planova i strategije za narednu sezonu u Šopronu, po završetku obaveza u reprezentaciji. Zahvaljujem se pre svega Marini Maljković na izvanrednoj saradnji, ali i svim članovima stručnog štaba, kao i igračicama Partizana sa kojima sam u prethodne dve godine osvojio čak pet trofeja – istakao je Polenek.\nIgor Polanek je kao pomoćni trener Partizana u prethodne dve sezone osvojio dve MŽRK lige, dva prvenstva Srbije i jedan kup Srbije, a sedeće na klupi reprezentacije Srbije kao pomoćnik Marine Maljković na Evropskom šampionatu u Francuskoj ovog juna.\nŠopron je ovogodišnji osvajač duple krune u mađarskoj košarci, a u ekipi nastupaju i dve srpske reprezentativke Sara Krnjić i Jelena Milovanović.\nPolanek je svoju karijeru počeo u BASK-u pre 19 godina, a radio je kao glavni trener u beogradskom Radničkom i pionirskoj reprezentaciji. Asistent je bio još i u muškim timovima Crvene zvezde i Hemofarma, kao i u reprezentativnim selekcijama koje su osvajale titule prvaka Evrope – kadeti (2001) i juniori (2005).\nPrethodna vest Zabrinuti Sa Pintu\nSledeća vest Udovičić želi titulu za rastanak


Obilježene staze za brdski biciklizam | Palelive.com\nPočetna Regija Vlasenica Obilježene staze za brdski biciklizam\nObilježene staze za brdski biciklizam\nVLASENICA- Turistička organizacija opštine Vlasenica radi na obilježavanju staza za brdski biciklizam, u okviru projekta koji je sa 6.000 KM podržalo Ministarstvo trgovine i turizma Republike Srpske, izjavio je danas Srni direktor ove organizacije Nenad Lelek.\nLelek je dodao da su saradnici u projektu, u vidu tehničke i stručne podrške, bili članovi vlaseničkog Biciklističkog kluba “KPL”.\n“Do sada smo obilježili dvije staze u ukupnoj dužini od skoro 70 kilometara, koje prolaze kroz živopisna seoska područja, interesantna i sa aspekta turističke ponude. Ta područja su bogata i kulturno-istorijskim znamenitostima, kao što je srednjovjekovni grad Veledin, te lokacije sa stećcima”, rekao je Lelek.\nOn je dodao da su u ovoj fazi staze obilježene elektronski, korištenjem “dži-pi-esa”, a da bi do proljeća na označenim tačkama trebalo da budu postavljeni znaci za vizuelno prepoznavanje biciklističkih staza.\nPrethodni članakŽena teško povrijeđena prilikom slijetanja vozila\nNaredni članakPočinje nedjelja njemačkog filma


Jeftinija roba pred istekom roka mora biti jasno obeležena\nDatum kreiranja: četvrtak, 08 avgust 2019 10:24\nTrgovac ipak nije dužan da takve proizvode odvoji na posebna mesta u prodavnici, što bi bilo korisno za potrošače, naročito kada kupuju hranu.\nAko trgovac po sniženim cenama nudi robu koja je pred istekom roka trajanja, takvu informaciju mora jasno da predoči kupcima.\nOvo nalažu novi nedavno usvojeni propisi iz sektora trgovine koji preciznije definišu pojam rasprodaje, sniženja, akcijske prodaje...\nMeđutim, novi Zakon o trgovini, iako detaljnije reguliše ovu oblast, ipak ne predviđa da roba koja je na sniženju (a bliži joj se rok trajanja) mora da bude fizički odvojena na posebnom rafu od drugih proizvoda iz te kategorije.\nKvarljiva roba, poput prehrambenih i kozmetičkih proizvoda, označena je rokom trajanja utisnutim na ambalaži. U slučaju namirnica, može biti reč i o periodu važenja, koji se meri danima. Ovakvi proizvodi pred istekom roka često su na velikim popustima, negde to trgovci jasno i vidljivo ističu, dok u velikoj većini radnji širom Srbije to nije praksa, čime se potrošači mogu dovesti u zabludu. Izuzetak su oni koji takve jeftinije proizvode ističu na posebnim mestima i tako jasno ukazuju kupcima razlog sniženja.\nJoš jedna metoda kojom se mnogi trgovinski lanci služe jeste ta da takvim proizvodima čak ni ne snižavaju cenu, već ih ističu u prve redove na rafovima kako bi se brže prodali. Zato u potrošačkim organizacijama upozoravaju kupce da obrate veću pažnju prilikom kupovine, posebno mlečnih i suhomesnatih proizvoda, peciva, specijalnih vrsta hlebova…\nU Ministarstvu trgovine rečeno nam je da zakon propisuje da, ako se „prodajni podsticaj nudi za robu kojoj je umanjena upotrebna vrednost (roba sa greškom, oštećenje, pred istekom roka trajanja i sl.), taj razlog mora da bude jasno i nedvosmisleno istaknut na prodajnom mestu.\nMeđutim, propis jasno predviđa situaciju kada je trgovac dužan da izdvoji robu, a to nije u slučaju kada je na popustu roba pred istekom roka trajanja.\n– Trgovac je dužan da fizički izdvoji robu na rasprodaji od one koju prodaje pod redovnim uslovima. Takođe, od objavljivanja rasprodaje do kraja njenog trajanja, trgovac ne sme da naručuje i uključuje u rasprodaju nove količine robe koja je predmet rasprodaje – navodi se u odgovoru koji smo dobili u Ministarstvu trgovine.\nPoslednja ispitivanja o uticaju oznaka rokova trajnosti na bacanje hrane u Evropskoj uniji pokazuju da se oko devet miliona tona hrane u Evropi godišnje baci, upravo zbog oznaka roka upotrebe namirnica. Istraživanje Evropske komisije rađeno je u 109 trgovina na teritoriji osam članica EU, a obuhvatalo je 2.296 proizvoda. Pokazalo je da malo građana EU razume razliku između oznaka „najbolje upotrebiti do” i „upotrebiti do”. Evropski stručnjaci kažu da preporučeni rokovi upotrebe znače da je do tog dana proizvod najkvalitetniji, ali da su i nakon isteka tog roka proizvodi zdravstveno bezbedni i da se mogu koristiti. Sve do datuma za koji piše „upotrebiti do”. Ove analize pokazuju da bi ukidanjem oznake „najbolje upotrebiti do”, Evropa bacala znatno manje mlečnih proizvoda, svežih sokova, pakovanog mesa i ribe.\nPrema propisima o deklarisanju, označavanju i reklamiranju hrane koji se u Srbiji primenjuju od prošle godine, oznaka „najbolje upotrebiti do” navodi kada se datum označava danom, a „najbolje upotrebiti do kraja” u ostalim slučajevima, kada se rok označava mesecom ili godinom. Danom se označava rok upotrebe kod lako kvarljivih namirnica. Ne postoji mogućnost da na ambalaži budu istaknuta dva datuma isteka roka upotrebe.


MBA: Neophodno podržati privredu\nRAD VLADE SMATRAJU PROMIŠLJENIM I ODGOVORNIM\nU MBA su rekli da ponašanje Vlade u ovom više nego problematičnom periodu za sve građane Crne Gore i crnogorsku privredu, ocjenjuju promišljenom i odgovornom.\nBiznis, Foto: Shutterstock\nMontenegro biznis alijansa (MBA) ocijenila je da je apsolutno neophodno podržati privredu u dijelu ukidanja, umanjenja ili makar odlaganja plaćanja obaveza koje ima prema državi za vrijeme trajanja krize.\n“Smatramo neophodnim odlaganje plaćanja kreditnih obaveza za određeno vrijeme, kako za privredu tako i za građane”, navodi se u saopštenju.\n“To je veoma važan podsticaj za sve nas koji se bavimo poslovima u sektoru biznisa i ekonomije da maksimalno iskoristimo sve svoje resurse i kapacitete da ovaj teški period prebrodimo što je moguće bezbolnije”, rekli su iz MBA.\nU MBA su kazali da od ponašanja najodgovornijih segmenata vlasti zavisi i uspješnost zajedničkih nastojanja da se iz krize izazvane koronavirusom, koja sve brže i sve više postaje ekonomska, izađe sa što manje negativnih posljedica.\n“Vlada zaista pokazuje spremnost za sve vidove podrške i pomoći građanima i privredi, bez obzira na činjenicu što sve takve mjere direktno utiču na stanje u javnim finansijama, kroz smanjeno punjenje budžeta”, navodi se u saopštenju.\nU MBA smatraju da takav odnos svih najodgovornijih subjekata vlasti uliva povjerenje i očekivanja da će se nakon oslobođenja te pošasti, saradnja javnog i privatnog sektora nastaviti još snažnije i intenzivnije u interesu ukupnog razvoja ekonomije i društva u cjelini.\n“Što se MBA tiče, mi ćemo kao i do sada ostati otvoreni za saradnju sa svim relevantnim subjektima koji se bave pitanjima biznisa i ekonomije i davati svoj puni doprinos, svjesni da je to segment od koga zavisi naš ekonomski i svaki drugi prosperitet”, zaključuje se u saopštenju.


PUTINOVA MREŽA U VENECUELI PREJAKA ZA TRAMPA: Nijedna služba SAD ovo nije predvidela - VAŠINGTON ZANEMEO | WebTribune\nHome SPEKTAR PUTINOVA MREŽA U VENECUELI PREJAKA ZA TRAMPA: Nijedna služba SAD ovo nije predvidela – VAŠINGTON ZANEMEO\nPUTINOVA MREŽA U VENECUELI PREJAKA ZA TRAMPA: Nijedna služba SAD ovo nije predvidela – VAŠINGTON ZANEMEO\nPosted date: април 05, 2019 In: SPEKTAR\nPre nekoliko meseci, administracija američkog predsednika Donalda Trampa je bila sigurna da je kolaps “režima” predsednika Venecuele Nikolasa Madura neizbežan i blizak.\nVašington Post je bio kritičan protiv Trampovih poteza u Venecueli, ali ne sa interventno-oprezne tačke gledišta na koju bi pomislila njegova vlastita levičarska publika, već upravo suprotno – to je da se ne ide doboljno tvrdo i dovoljno brzo .\nI sada već sama administracija Trampa sve više nema poverenja u raspravu o situaciji u zemlji, piše Vašington Post, jedan od primarnih štampanih publikacija pod nadležnošću Demokratske partije SAD-a i NATO medijskog vektora, Atlantskog saveta.\nOvi napadi Atlantskog saveta na Trampa zbog nedostatka agresivnosti u Venecueli puno govore. Nedostatak jasnoće od strane EU o ovoj temi može se bolje razjasniti kada se njihovi stavovi shvate njihovim vlastitim rečima, a ne kroz objektiv američkih medija, što je iskrivilo stavove EU.\nEU nikada nije priznala Gvaida, i dalje priznaje Madura, i kada je u pitanju neki dugi rok u kojem je EU pozvala na nove izbore, EU zapravo nije učinila ništa. Madurovo „priznanje“ nije bilo preokrenuto, EU se nije uključila ni u kakve nove sankcije protiv Venecuele. Postojeće sankcije EU su nominalne i simbolične, a ciljaju manje od nekoliko desetina pojedinaca i zabranjuju prodaju oružja Venecueli. Međutim, nijedna institucija na skali nije bila ciljana, a prethodni venecuelanski ugovori o oružju sa EU nikada nisu bili ništa o čemu bi se pisalo kući. Najvažnije je da su direktni bankarski, energetski i investicioni portfelji EU netaknuti.\nVažno je podsetiti da Monroova doktrina ne govori o tome da SAD jednostavno kontrolišu Latinsku Ameriku, već o tome da bude posrednik za sve poslove sa Evropom u Latinskoj Americi. Trenutno su odnosi između EU i Latinske Amerike daleko direktniji. Stoga, Putinovi potezi u Venecueli takođe štite interese EU, i približavaju Rusiju i EU na ovom tenderu. Pokreti Trampove administracije imaju tendenciju da dodatno pogoršaju tenzije i podele unutar Transatlantskog saveza, i da svi vidimo da je atlantizam u celini u ozbiljnom padu.\nBez obzira na ozbiljnost sankcija SAD i složene ekonomske situacije koja je dovela do političke krize, Maduro nije izgubio moć. Činjenica je da, iako je opozicioni lider Huan Gvaido priznat kao privremeni predsednik Venecuele od strane više od 50 zemalja, Maduro uživa podršku Kine, Irana, Meksika, Turske i, pre svega, Rusije.\n“Kremlj ga nije razočarao”, sa žaljenjem primećuje Vašington Post. Dakle, Moskva očigledno pokušava da nadoknadi gubitke u Venecueli od američkih sankcija, pomažući u preradi teške nafte. Osim toga, Rusija povećava ponudu pšenice i lekova. I ove sedmice ruski diplomata u Karakasu potvrdio je da će venecuelanska delegacija stići u Moskvu kako bi razgovarala o investicijama u oblasti rudarstva, poljoprivrede i transporta u Venecueli.\nMeđutim, ono što se dogodilo krajem marta privuklo je posebnu pažnju u Vašingtonu, očigledno šokirajući Trampovu administraciju i američke medije. U Venecuelu su stigla dva aviona sa oko stotinu ruskih vojnika. Ubrzo nakon toga stigli su Kinezi. Istovremeno, Rusija je odbacila kritike Sjedinjenih Država i, posebno, predsedničkog savetnika za nacionalnu bezbednost Džona Boltona, koji je optužio zemlju za „provokaciju“. Oni tvrde da su vojnici pozvani da pomognu Venecueli u servisiranju ruskih protivazdušnih raketnih sistema S-300 u kontekstu konstantnih nestanka struje.\n“Ne verujemo da treće zemlje treba da budu zabrinute za naše bilateralne odnose sa bilo kojom državom. Mi se ni na koji način ne mešamo u unutrašnje poslove Venecuele, očekujemo da će treće zemlje slediti naš primer ”, rekao je potparol ruskog predsednika Dmitri Peskov. “Što se tiče Sjedinjenih Američkih Država, one su prisutne u mnogim delovima sveta, i niko im ne kaže gde bi trebalo, a gde ne bi trebalo da budu.”\nIstovremeno, prema Vašington Postu, novac igra značajnu ulogu u ruskoj “intervenciji” u Venecueli. Prema tome, zemlja duguje Ministarstvu finansija Rusije 3,1 milijardu dolara, a još dve milijarde dolara ruskoj kompaniji za naftu i gas Rosneft. Moskva veruje da bi ruske investicije mogle biti pod pretnjom nove vlade. Međutim u publikaciji se smatra da finansijsko pitanje nije od najveće važnosti za zemlju. Prvo, stalo im je do svog međunarodnog ugleda. Istovremeno, oni u Rusiji opravdavaju svoje postupke optužbama da Sjedinjene Države teže da “likvidiraju vlade nepogodnih zemalja”.\nIpak, Vašington Post veruje da je zaštita ruske vizije drugačijeg međunarodnog sistema veoma težak zadatak.\n“Postoji shvatanje da je Venecuela prilično ozbiljan test sposobnosti Rusije da brani svoje interese na globalnom nivou,” prenose se u objavi reči direktora moskovskog Karnegi centra Dmitrija Trenina.\nKao što je primetio Vašington Post, za svu retoriku i stavove američke vlade, postoje i strahovi od daljeg pogoršanja situacije u Venecueli. Čak i Vašingtonov jastreb Bolton zadržava entuzijazam kada raspravlja o budućnosti zemlje. Sada, tvrdeći da Madurova moć nije toliko jaka kao što se čini, Bolton se i dalje ograđuje:\n“Ovo je borba protiv autoritarne vlade i očigledno će trebati neko vreme.”\nKako je ranije rečeno, takozvani “predsednik” Venecuele, Huan Gvaido, proglašen od strane SAD-a, lišen je parlamentarnog imuniteta. Prema odluci Nacionalne konstitutivne skupštine zemlje, progon Gvaida je sada zvanično podržan zakonom. Prema rečima predsednika Ustavotvorne skupštine Venecuele, Diosdada Kabela, Gvaido se može smatrati odgovornim za nezakonito putovanje u inostranstvo, dok mu sud zabranjuje da napusti zemlju.\nTrampov pristup međunarodnim odnosima i diplomatiji je u isto vreme sirov i napadan i baca u vetar mnoge koncepte kao što je intervencionizam zasnovan na ljudskim pravima i oslobodio je američku intervencionističku fasadu govoreći otvoreno u kontekstu Monroove doktrine, sfere uticaja i drugih racionalno-realističkih pristupa.\nI to ima smisla – Bolivarski projekat je bio anti-Monro projekat od samog početka. On je nastojao da ukloni SAD kao posrednika između Latinske Amerike i drugih trgovinskih partnera, sa fokusom na Kinu i Evropu.\nTako možemo videti da je predmet Venecuele taj koji pokreće dalje podele u propadajućem Transatlantskom savezu, a onda, takođe, postaje očigledno zašto krpa NATO-ovog atlantskog saveta, Vašington Post, napada Trampa zbog toga što je previše blag u pogledu tempa i nespremnosti da se posveti vojnoj intervenciji.\nJoš manje se govori o činjenici da su Putinovi potezi u Venecueli oni iza kojih evropske i evroazijske snage unutar EU vrše tajne manevre, i zajedno ove dve frakcije imaju više ekonomske moći od društveno-političke moći atlantskih vektora u EU. .\nTRAMP JE ZAUSTAVLJEN OVDE: Odlazak kineskih trupa u Venecuelu znak je nove ere svetske politike\nTEŽAK ŠOK ZA OPOZICIJU I UČESNIKE PROTESTA: Nikada ne bih ratovao ni za Republiku Srpsku, ni za Kosovo, aplaudirao sam Karadžićevoj robiji … SRBIJA U NEVERICI\nRUSI OSTVARILI STRAVIČNO UPOZORENJE: U slučaju velikog rata, prvo Poljska pa onda ostali EVO ŠTA JE SPREMLJENO …\nBRITANSKI MEDIJI: Ruski specijalci iz “SPECNAZ” su najsuroviji na svetu a obuka im je STRAVIČNA – VIDEO\nPROTIV OVOG NE POSTOJI ODBRANA: Američka vojska zapanjena ruskim najsavremenijim elektronskim ratovanjem u Siriji\nDogodilo se nešto što nisu planirali – Rusija je zbrisala sankcije i postala lider u proizvodnji hrane – Evo šta je Putin uradio …\nMontažna kuća gotova za samo 10 minuta NA MESTU KOJE POŽELITE – VIDEO\nPronađeni tragovi nepoznate civilizacije u šumi Fontenblo\nONO ŠTO NIKO NE ZNA: Tamna materija prožima Zemlju i može da uništi sve što živi na ovoj planeti\nOvo su 5 najmoćnijih porodica koje upravljaju svetom


U ponudi za turističke vaučere i Kragujevac – RTV SUNCE Arandjelovac\nHome » Aranđelovac » U ponudi za turističke vaučere i Kragujevac\nU ponudi za turističke vaučere i Kragujevac\nin Aranđelovac 19/01/2018\nAkcija dodele turističkih vaučera u vrednosti od pet hiljada dinara nastavlja se i ove godine, a prvi put u odnosu na protekle tri godine od kada se na ovaj način podstiče razvoj domaćeg turizma biće uključeni gradovi Niš i Kragujevac, dok su Novi Sad i Beograd i dalje van ove ponude.\nMinistar trgovine, turizma i telekomunikacija Srbije Rasim Ljajić izjavio je da je za dodelu 80 000 vaučera za podsticaj domaćeg turizma u 2018. godini opredeljeno 400 miliona dinara. Ukoliko to bude potrebno biće izdvojena i dodatna sredstva, rekao je Ljajić i podsetio da je prošle godine podeljeno oko 91.000 vaučera.\nZainteresovani građani prijave podnose na šalterima JP “Pošte Srbije“ a prvi turisti sa vaučerima mogu se očekivati već posle 1. februara jer je potrebno da prođe 30 dana od podnošenja prijave do korišćenja vaučera. I ove godine turisti se mogu prijavljivati do 15. oktobra, a vaučere treba da iskoriste do 20. novembra.\nU toku je i prijavljivanje zainteresovanih vlasnika smeštaja. Gradska turistička organizacija Kragujevac obavestila je vlasnike kategorisanih smeštajnih kapaciteta na području grada i registrovanih seoskih domaćinstva da je prijavljivanje počelo 19. decembra. Ministarstvo trgovine, turizma i telekomunikacija jednom nedeljno, počev od 29. decembra ažuriraće listu vlasnika smeštajnih kapaciteta. U Kragujevcu, prema rečima Snežane Milisavljević direktorke GTO, postoji veliko interesovanje za tu vrstu podsticaja i očekujemo da će prijavljivanje početi ovih dana. Kragujevac pruža mogućnost turistima da se upoznaju sa vrednom kulturno-istorijskom zaostavštinom, verskim, prirodnim i sportskim znamenitostima, ali i da uživaju u kvalitetnoj ugostiteljskoj ponudi, bogatom noćnom životu i brojnim manifestacijama. U ponudi je pored hotela, garni hotela i privatnog smeštaja na teritoriji grada, i smeštaj u 17 seoskih domaćinstava.\nPrethodna: Košarkaši Šumadije večeras dočekuju ekipu Svilajnca\nSledeća: Predstava za decu „Ko se boji Zloće još“


Formula za uspešnu lokacija i zadovoljni korisnika je dobro planirana i održivo pristup upravljanja lokacija i korisnika. Evo nekih ključnih zadataka i koncepata koje možete koristiti za planiranje lokacija i upravljanje korisnicima za vašu organizaciju.\nKolekcija lokacije je grupa SharePoint lokacija koje imaju istog vlasnika i dele administrativne postavke, na primer dozvole. Kolekcije lokacija su hijerarhijske i uvek uključuju jednu lokaciju najvišeg nivoa i neke lokacije ispod nje.\nLokacija tima i svaka lokacija koju kreirate ispod nje dostupne su samo korisnicima koje pozivate tako što im dajete dozvolu za lokaciju. Zahvaljujući lokaciji tima, vaša organizacija, tim ili grupa mogu se međusobno povezati i sarađivati na dokumentima i drugim datotekama, postavljati objave, planirati sastanke, održavati zadatke, pratiti probleme ili stavke radnje, skladištiti informacije na listama itd. Na lokaciji tima možete kreirati i razne podlokacije od dostupnih predložaka lokacije.\nUpravljanje kolekcijom lokacija\nU velikoj organizaciji SharePoint Online okruženje obično obuhvata više kolekcija lokacija od kojih svaka sadrži veliki broj lokacija. Zbog toga bi trebalo da upravljanje lokacijama ili kolekcijama lokacija prepustite različitim osobama u organizaciji. Model dozvola sistema SharePoint pomaže vam tako što vam omogućava da dodelite dozvole različitim ulogama, kao što su administrator kolekcije lokacija, vlasnik lokacije i druge uloge o kojima ćete kasnije saznati više.\nKao administrator kolekcije lokacija imate nivo dozvole Puna kontrola za kolekciju lokacija. To znači da možete dodavati ili brisati lokacije odnosno menjati postavke za bilo koju lokaciju u okviru kolekcije lokacija. Pored toga, možete prikazivati, dodavati ili menjati kompletan sadržaj na tim lokacijama.\nPosredovanje u kontaktu između korisnika i Office 365 globalnog administratora ili administratora usluge SharePoint Online.\nBiranje sekundarnog administratora kolekcije lokacija za kolekciju lokacija.\nKreiranje novih lokacija.\nPrikazivanje, brisanje ili vraćanje u prethodno stanje stavki iz korpe za otpatke kolekcije lokacija.\nKreiranje i prilagođavanje javne veb lokacije.\nNapomena : Možda ćete morati da sarađujete sa administratorom usluge SharePoint Online u vezi sa upravljanjem kolekcijama lokacija (ako vi niste ta osoba). Više informacija o odgovornostima administratora usluge SharePoint Online potražite u članku Upravljanje kolekcijama lokacija i globalnim postavkama u SharePoint centru administracije.\nAdministrator usluge SharePoint Online može izvršavati sledeće zadatke:\nKreiranje i brisanje kolekcija lokacija, kao i upravljanje njima.\nDodela i nadgledanje skladišta kolekcije lokacija.\nOdobravanje pristupa administratorima kolekcija lokacija.\nPostavljanje podrazumevane SharePoint lokacije.\nPlaniranje višejezičkih lokacija.\nUpravljanje korisničkim profilima.\nPlaniranje funkcija kao što su kontrolisani metapodaci i upravljanje njima.\nUključivanje ili isključivanje spoljnog deljenja.\nTipične odgovornosti vlasnika kolekcije lokacija\nAko ste vlasnik lokacije, imate nivo dozvole Puna kontrola, a vaše odgovornosti mogu uključivati sledeće:\nKreiranje lokacija i upravljanje njima.\nUpravljanje funkcijama i postavkama lokacija, na primer izgledom i doživljajem.\nČuvanje lokacije kao predloška.\nUpravljanje kolonama lokacije i tipovima sadržaja lokacije.\nPrilagođavanje regionalnih i jezičkih postavki.\nDodavanje aplikacija na lokacije.\nKakva vrsta lokacije vam je potrebna?\nMožda ćete želeti da kreirate podlokacije da biste organizovali sadržaj u zavisnosti od veličine ili organizacije i planirane količine sadržaja na lokacijama. Lokacije u okviru kolekcije lokacije su raspoređene u hijerarhiju. Kada kreirate lokacije ispod lokacije najvišeg nivoa, stvarate ovu hijerarhiju. Možete kreirati podlokacije ispod lokacije tima, a takođe možete kreirati dodatne podlokacije ispod tih lokacija.\nNapomena : Administrator usluge SharePoint Online kreira lokaciju najvišeg nivoa u kolekciji lokacija i dodeljuje drugog administratora kolekcije lokacija. Vlasnici lokacija mogu praviti podlokacije.\nPostoji više načina koje možete odabrati za organizovanje podlokacija. Na primer, možete odabrati da kreirate podlokacije:\nPo funkcionalnoj svrsi\nPo nivou dozvole ili osetljivosti (npr. ako postoje informacije koje moraju biti ograničene, možda ćete želeti da ih izolujete na određenu lokaciju)\nPosvetite neko vreme razmišljanju o tome koliko lokacija želite, kao i o logici po kojoj želite da ih organizujete. Možda će vam biti korisno da kreirate dijagram hijerarhije lokacije kako biste lakše organizovali planiranje. Dijagram možete brzo skicirati na listu papira ili na tabli, ali možda bi trebalo da kreirate formalniji dijagram koristeći neki od oblika hijerarhije dostupnih kao SmartArt objekata u programu Microsoft Word ili Microsoft PowerPoint. Na ovaj način dobijate dijagram koji možete sačuvati i povremeno menjati i na koji možete upućivati.\nTakođe razmislite i o svrsi svake lokacije. To će vam pomoći da utvrdite koje predloške lokacije želite da koristite za kreiranje novih lokacija. SharePoint Online uključuje širok opseg predložaka lokacije koje možete izabrati prilikom kreiranja nove lokacije. Izborom predloška lokacije koji je namenjen određenoj svrsi, korisnicima možete pružiti veliku početnu prednost u radu. Na primer, ako želite da kreirate referentnu lokaciju koju članovi tima mogu koristiti da bi brzo delili ili ažurirali informacije o projektu, možda bi trebalo da počnete tako što ćete izabrati predložak Wiki lokacije budući da je ovaj predložak namenjen ovakvom tipu komunikacije.\nNapomena : Administrator usluge SharePoint Online upravlja ličnim lokacijama (lokacije „Moja lokacija“). Lične lokacije su čvorišta na kojima korisnici mogu da se umreže sa kolegama i prate informacije. Kao administrator kolekcije lokacija ne kontrolišete lične lokacije. Svaki korisnik je administrator sopstvene lične lokacije. Više informacija o planiranju ličnih lokacija potražite u članku Upravljanje kolekcijama lokacija i globalnim postavkama u SharePoint centru administracije.\nLista predložaka lokacije\nSledeća lista uključuje listu podržanih predložaka lokacije i opis svake od njih. Koristite ovu listu da biste odlučili koji su tipovi lokacija najbolji za vašu organizaciju.\nOsnovni centar za pretragu Lokacija namenjena za pretraživanje. Lokacija sadrži stranice za rezultate pretrage i više opcija pretrage.\nCentar za poslovno obaveštavanje Lokacija za predstavljanje sadržaja centra za poslovno obaveštavanje u usluzi SharePoint Online.\nCentar za otkrivanje Lokacija za upravljanje čuvanjem, pretragom i izvozom sadržaja za pravna pitanja i istrage.\nCentar za dokumente Lokacija za centralno upravljanje dokumentima u preduzeću.\nCentar za pretraživanje preduzeća Lokacija namenjena za pretraživanje. Stranica dobrodošlice sadrži polje za pretragu sa dve kartice: jedna služi za opšte pretrage, a druga za pretrage informacija o osobama. Kartice možete da dodajete i prilagođavate da biste se usredsredili na druge opsege pretrage ili tipove rezultata.\nCentar za čuvanje zapisa Lokacija dizajnirana za upravljanje zapisima. Menadžeri za upravljanje zapisima mogu da konfigurišu tabelu za usmeravanje tako da usmerava dolazne datoteke na određene lokacije. Ova lokacija vam dozvoljava i da odredite da li se zapisi mogu izbrisati ili izmeniti kada se dodaju u spremište.\nLokacija SAP toka posla Lokacija SAP toka posla kombinuje sve korisničke poslovne zadatke. Takođe možete dodati druge veb segmente koji su povezani sa tim tokom posla.\nLokacija tima Lokacija na kojoj tim može brzo da organizuje, kreira i deli informacije. Ona obezbeđuje biblioteku dokumenata i liste za upravljanje objavama, kalendarskim stavkama, zadacima i diskusijama.\nVisio spremište procesa Lokacija na kojoj timovi mogu brzo da prikažu, dele i uskladište Visio dijagrame procesa. Ona obezbeđuje biblioteku dokumenata sa verzijama za skladištenje dijagrama procesa i liste za upravljanje objavama, zadacima i diskusijama o pregledima.\nUpravljanje predstavlja skup smernica, uloga, odgovornosti i procesa koji vode, usmeravaju i kontrolišu način na koji poslovna odeljenja i tehnički timovi organizacije sarađuju u cilju postizanja poslovnih ciljeva. U vezi sa SharePoint Online kolekcijom lokacija, plan upravljanja može biti vodič za planiranje uloga, odgovornosti i smernica potrebnih za podršku kolekcije lokacija. Ovo može uključiti sledeće stavke, ali nije ograničeno na njih:\nNapomena : Možda ćete morati da sarađujete sa administratorom usluge SharePoint Online kako biste upravljali korisnicima. Na primer, administrator usluge SharePoint Online upravlja korisničkim profilima.\nGlobalni administrator dodaje nove korisnike u Office 365 koristeći Office 365 centar za administraciju, što predstavlja portal za upravljanje korisnicima i konfigurisanje usluga. Prilikom dodavanja novog korisnika globalni administrator čini sledeće:\nNa lokaciju tima možete dodati korisnike i prilagoditi dozvole za korisnike. Nivoe dozvola i članove SharePoint grupa možete pronaći u okviru Postavke. Međutim, Office 365 sada kreira bezbednosnu grupu pod imenom Svi osim spoljnih korisnika koja sadrži sve osobe u Office 365 direktorijumu (osim osoba koje su izvan organizacije i koje su pozvane putem funkcije spoljnog deljenja). Pristup se automatski odobrava ovoj bezbednosnoj grupi kao članu u usluzi SharePoint Online. To znači da korisnici koje dodate u Office 365 direktorijum podrazumevano mogu da uređuju lokacije, liste i biblioteke.\nNivoi dozvola su kolekcije SharePoint Online prava koje korisnicima omogućavaju izvršavanje skupa povezanih zadataka. Na primer, nivo dozvole „Čitanje“ uključuje dozvole „Prikaz stavki“, „Otvaranje stavki“, „Prikaz stranica“ i „Prikaz verzija“ (između ostalih) i sve one su neophodne za prikazivanje stranica, dokumenata i stavki na SharePoint lokaciji. Dozvole mogu biti uključene u više nivoa dozvola.\nNe preporučuje se da direktno dodeljujete nivoe dozvola pojedinačnim korisnicima zato što to može znatno otežati praćenje osoba koje imaju pristup lokacijama i upravljanje njima. To je ponekad neophodno, ali bi trebalo da se svede na minimum kako bi se izbegle komplikacije. Umesto toga, dodelite dozvole grupama, a zatim dodelite pojedinačne korisnike odgovarajućim grupama. Grupa je skup korisnika koji su definisani na nivou kolekcije lokacija radi lakšeg upravljanja dozvolama. Svakoj grupi se dodeljuje podrazumevani nivo dozvole. Na primer, neke od osnovnih podrazumevanih SharePoint grupa uključuju sledeće nivoe dozvola:\nSve osobe sa dozvolom „Puna kontrola“ mogu kreirati prilagođene grupe.\nNapomena : Kada dodelite nivoe dozvola SharePoint grupama na nivou kolekcije lokacija, sve lokacije i kompletan sadržaj lokacije podrazumevano nasleđuju te nivoe dozvola. Ovo podrazumevano ponašanje poznato je kao nasleđivanje dozvola. Možete navesti da li želite da postavite jedinstvene dozvole kada kreirate podlokaciju ili da prekinete nasleđivanje dozvola na lokaciji, listi, biblioteci ili stavci.\nBudući da nivo dozvola korisnika određuje sadržaj u okviru lokacije koji korisnik može da vidi i kojem može da pristupi, morate pažljivo razmisliti o njegovom članstvu u grupi. Na primer, korisnik koji je odgovoran za kreiranje i prilagođavanje lokacija mora biti barem član grupe dizajnera. Sa druge strane, korisnik koji treba samo da čita i preuzima sadržaj može biti samo član grupe saradnika.\nSekundarni administratori kolekcije lokacija\nSekundarnog administratora kolekcije lokacija može odrediti administrator kolekcije lokacija. Kao administrator kolekcije lokacija možete dodati drugog administratora kolekcije lokacija ili promeniti administratora kolekcije lokacija koristeći stranicu „Postavke“. Više informacija o ovom zadatku potražite u članku Upravljanje administratorima za kolekciju lokacija.\nPlaniranje korišćenja funkcija lokacije i kolekcije lokacija\nKao administrator kolekcije lokacija za SharePoint Online možda ćete morati da upravljate funkcijama na nivou kolekcije lokacija i lokacija. Ti zadaci mogu obuhvatati aktiviranje ili deaktiviranje funkcija u skladu sa planom upravljanja. Više informacija potražite u članku Omogućavanje i onemogućavanje funkcija za kolekciju lokacija. Takođe pogledajte članak Upravljanje korpom za otpatke SharePoint kolekcije lokacija.\nVratite se u odeljak SharePoint Online vodič za planiranje za Office 365 Enterprise i Office 365 Midsize.


Demolirani automobil posle akcije kosovske policije u severnoj Mitrovici\n"SAD pozivaju na smirivanje situacije posle današnjih događaja na Kosovu", rekao je za Glas Amerike neimenovani portparol Stejt departmenta. "Nastavljamo da sarađujemo sa partnerima iz Evropske unije i NATO-a da bismo pomogli svim stranama da održe napredak u normalizaciji odnosa i smanjenju tenzija", naveo je portparol.\nVučić je u Raškoj rekao da je od Lajčaka tražio da "zauzdaju Prištinu", a da je dobio odgovor da se radi na tome, posle čega su se specijane jedinice kosovske policije ROSU povukle sa severa Kosova.\nPripadnici kosovske policije tokom akcije u severnom delu Kosovske Mitrvice, 13. oktobra 2021.\nVučić žandarmeriji: Mir po svaku cenu, štitimo narod\nUkoliko vas država pozove, a daćemo sve od sebe da ne budete u toj poziciji, pozvaće vas da štitite i čuvate naš narod i znam da ćete se ne samo odazvati, već ćete tu svetu dužnost i obavezu obaviti na najčasniji način, poručio je Aleksandar Vučić u Kraljevu u bazi žandarmerije, prenosi FoNet. Čuvaćemo mir i stabilnost gotovo po svaku cenu, a ako ne budemo imali izlaz, ako nas napadnu, ubijaju nam ljude, onda ćemo morati da zaštitimo naš narod, rekao je Vučić. To da zaštitimo naš narod, znači da ćemo se pobediti. Nema predaje, nema povlačenja, kazao je Vučić.\nKosovski premijer Aljbin Kurti napisao je na Fejsbuku da je policija sprovela akciju u skladu sa odlukama tužilaštava i sudova, kao i da je zaplenjena roba koja služi kao "materijalni dokaz".\n"Nećemo tolerisari kriminal i kriminalne grupe, borićemo se protiv toga. Sprečićemo krijumčarenje robe", napisao je kosovski premijer.\n"Pozivam građane u severnoj Mitrovici da ne padaju u zamku pojedinih medija u Srbiji koji brane kriminal, korupciju i krijumčarenje i žele da to politizuju i prave od toga etničko pitanje".\nPredsednica Vlade Srbije Ana Brnabić je pozvala međunarodnu zajednicu, NATO i KFOR da hitno reaguju i "zauzdaju" premijera Kosova Aljbina Kurtija.\nDirektor kancelarije za KiM Petar Petković ocenio je akcija kosovske policije "još jedna provokacija kosovskog premijera Aljbina Kurtija pred lokalne izbore na Kosovu".\n"Još jednom pozivamo i Kfor i međunarodnu zajednicu da hitno reaguju. Ako Kfor nije spreman da zaštiti srpski narod - ima ko hoće".\n"Nasilni incidenti na severu Kosova moraju odmah da prestanu. Jednostrane i nekoordinisane akcije koje ugrožavaju stabilnost su neprihvatljive. Sva otvorena pitanja se moraju rešavati u dijalogu pod okriljem EU. U kontaktu smo sa Beogradom i Prištinom", napisao je Borelj na Tviteru.


Kisić: Vlada tokom pandemije ozbezbeđuje zapošljavanje mladih\nTanjug 29. decembra 2020. 11:58\nSREMSKA MITROVICA – Program „Moja prva plata“ je mera kojom je Vlada Srbije u uslovima pandemije uspela ne samo da očuva radna mesta već i da zaposli 8.500 mladih, izjavila je danas ministarka za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Darija Kisić Tepavčević tokom posete industriji mesa „Nedeljković“ u Šašincima.\n„Vlada je tokom pandemije bila fokusirana na očuvanje ljudskih života, ali i privrede, u čemu je uspela mnogo bolje nego većina drugih zemalja. Poseban zadatak je bio očuvanje radnih mesta u čemu smo uspeli“, ocenila je Kisić.\nDodala je da je osim toga napravljen veliki pomak u zapošljavanju novih lica, u čemu je, ističe, velika zasluga programa „Moja prva plata“.\n„To je program koji omogućava mladima da se osposobe za rad na konkretnim radnim mestima bez obzira na njihovo prethodno formalno obrazovanje“, rekla je ministarka.\nKako je istakla, od 17. avgusta kada je program startovao više od 8.500 mladih u Sribji našlo je svoje prvo zaposlenje.\nOna je danas posetila industriju mesa „Nedeljković“ u Šašincima gde je troje mladih, dvoje menadžera i jedan tehnolog, steklo prva radna iskustva.\nImajući u vidu uslove u kojima se ovaj program sprovodi, možemo reći da smo postigli izuzetne rezultate i što se tiče interesovanja poslodavaca i što se tiče zainteresovanosti mladih ljudi kojima je on namenjen, ocenio je direktor Nacionalne službe za zapošljavanje Zoran Martinović.\n„Ovo je mera koja treba da omogući da mladi traže svoju šansu u svojoj zemlji, da je ne traže u zemljama regiona, Evropi i šire. I mislim da smo na neki način uspeli da apsorbujemo veliki broj ljudi u naše domaće kompanije, a jedna od njih je Industrija mesa ‘Nedeljković'“, ocenio je on.\nDodao je da je NSZ ove godine kroz druge programe i podsticaje podržala zapošljavanje ili sticanje radnog iskustva za još 6.300 nezaposlih starosti do 30 godina.\nNa teritoriji Srema se za program Moja prva plata prijavilo preko 860 kandidata, a do sada je sklopljno 180 ugovora, rekla je direktorka filijale NSZ-a u Sremskoj Mitrovici Marijan Grabić.\nDodala je da je 172 njih angažovano u privatnim preduzećima, a svega osmoro u javnom sektoru.\nIndsutrija mesa „Nedeljeković“ primila je troje mladih ljudi, dvoje u menadžerskom sektoru i jednog u proizvodnji.\nDiplomirani tehnolog hrane Dušan Đorđević prvo radno iskustvo od početka decembra stiče u tomk preduzeću.\n„Odlučio sam se za ovu kompaniju, zato što smatram da tu mogu da steknem bogato iskustvo u struci, jer ovde postoji veoma širok asortima proizvoda. Zainteresovan sam da nastavim saradnju i nakon isteka programa“, izjavio je Đorđević.\nDanas je mladima u Srbiji koji su našli radni angažman poreko programa Moja prva plata isplaćen prvi deo decembarske zarade, za šta je iz budžeta izdvojeno 110 miliona dinara, rekla je ministarka Darija Kisić Tepavčević.\nDodala je kako je za sprovođenje čitavog programa koji će trajati ukupno devet meseci planirano dve milijarde dinara.\nCilj Moje prve plate je da podskatne zapošljavanje mladih bez radnog iskustva sa završenom srednjom školom ili fakultetom, a poslodavcima da reše problem nedostajućeg kadra.\nProgram sprovode NSZ, Ministarstvo za rad, zapošljavanje i socijalna pitanja, Ministarstvo finasija i Privredna komora Srbije.\nPKS sa Nordijskom alijansom razvija cirkularnu ekonomiju\nRadunović: „ToMontenegro“ možda i pre 1. aprila\nGotovo četvrtini stanovništva Lesota trebaće pomoć u hrani\nNK:Iskazati izvore finansiranja i troškove strukturnih…\nNK: Iskazati izvore finansiranja i troškove struktur.…\nPomozite žrtvama cunamija. Pošaljite im svoju sliku da vide da postoji i veća nesreća od njihove!