Amerikanci razočarani, okreću se alternativnim medijima - Novi Standard\nAmerikanci razočarani, okreću se alternativnim medijima\n11.11.2020. 17:27 11.11.2020.\nNovo digitalno sklonište mnogim Amerikancima je postala platforma Parler, koju vide kao održivu alternativu Tviteru\nIzveštavanje o izbornom danu u SAD i kontroverze oko brojanja glasova koje su usledile produbili su razdor između medija i američkih gledalaca, koji se sada osećaju sve izolovanijim i razočaranijim zbog cenzure, kaže američki istraživački novinar Džejson Gudman.\nAgencija AP i televizije Si-En-En, En-Bi-Si, Si-Bi-Es, Ej-Bi-Si i Foks njuz 7. novembra proglasile su Džoa Bajdena „novoizabranim predsednikom“, iako nekoliko saveznih američkih država tek treba da potvrdi rezultate glasanja, a neke od njih još uvek broje glasačke listiće, dok su u pojedinim pokrenute tužbe zbog navodne izborne prevare. Ipak, brojni američki mediji, uključujući Njuzmaks, Van Amerika Njuz Netvork, Epoh tajms i Brejtbart još uvek odbijaju da proglase pobednika predsedničkih izbora.\nIstovremeno, američki mejnstrim mediji osudili su zabrinutost Trampove administracije zbog navodnih neregularnosti na izborima, ocenjujući ih „lažnim i neutemeljenim“. Društvena mreža Fejsbuk posebno obeležava objave o izborima, a Tviter ih ili označava ili cenzuriše postove koji dovode u sumnju projektovanu pobedu Džoa Bajdena.\nStari bauk iz doba hladnog rata\nOdluka američkih mejnstrim medija da „krunišu“ Bajdena je prevara, kaže Gudman, ističući da mediji ne određuju pobednika na predsedničkim izborima, već elektori svake države to rade i to tek 14. decembra. S obzirom na to, pravni postupak je bukvalno tek počeo i mogao bi trajati do januara 2021, dodaje on.\nAmerički mediji ne tretiraju isto oba predsednička kandidata, izazivajući sumnje da postoji dosluh sa „četvrtom silom“, kampanjom demokrata i njenim obaveštajnim saveznicima, slično takozvanoj operaciji „Ptica rugalica“, koju je opisao poznati reporter u slučaju Votergejt Karl Bernštajn, smatra Gudman.\nTekst od 25.000 reči koji otkriva kako je CIA instrumentalizovala štampu tokom hladnog rata objavio je časopis Roling stoun u oktobru 1977.\n„Američki senator Frenk Čurč 1975. godine osnovao je Odbor za proučavanje vladinih operacija u vezi sa obaveštajnim aktivnostima“, podseća istraživački novinar.\n„Tokom saslušanja u Senatu, tadašnji direktor Centralne obaveštajne agencije Vilijam Kolbi svedočio je da je CIA plaćala i na druge načine uticala na novinare kako bi kontrolisala medije u Sjedinjenim Državama i inostranstvu“, dodaje on.\nIako je Džordž Buš navodno prekinuo ovu kontroverznu saradnju, postoje mnogi pokazatelji da saradnja između medijskih giganata, političara i obaveštajnih operativaca postaje sve rasprostranjenija kako je tehnologija napredovala, smatra Gudman.\nTako su mejnstrim mediji u Americi 2016. pokrenuli priče o dosluhu Trampa i Rusije, zasnovane na nepotvrđenom „prljavom“ dosijeu koji je sastavio bivši agent MI6 Kristofer Stil, u dogovoru sa istaknutim američkim političarima i obaveštajnim zvaničnicima. Dvogodišnja istraga koju je vodio specijalni tužilac Robert Maler na kraju je dokazala da je sve to bilo neistinito.\n„Još jedan savršen primer je i to što je Tviter blokirao izveštaje Njujork posta o Hanteru Bajdenu“, dodaje novinar, pozivajući se na odluku tehnološkog giganta da zabrani pristup nalogu Njujork postu i privremeno ograniči deljenje novinskog teksta o navodnim dogovorima sina Džoa Bajdena sa Ukrajincima i Kinezima.\nPotrebni novi izvori informacija već su tu\nDvostruki standard američkih medija prema Bajdenu i Trampu zapazila je i publika. Gledaoci u Americi bili su iznenađeni izveštavanjem Foks Njuza o izborima.\nTelevizija, koja je ranije često bila ocenjivana kao naklonjenija Trampu, prva je proglasila pobedu Bajdena u Arizoni još tokom izborne noći. Osim što je demokratskog kandidata proglasila predsednikom, ta televizija prekinula je prenos konferencije za medije portparolke Bele kuće Kejli Mekinani dok je govorila o „prevari na izborima“.\n„Foks televizija je konačno pokazala svoje pravo lice i to nije neki gubitak. Tu prazninu popuniće Njuzmaks i drugi mediji, poput podkasta i uživo prenosa. To će gledaocima omogućiti da dobiju informacije iz različitih i nezavisnih izvora na koje ni sponzori ne utiču“, smatra Gudman.\nPrema njegovom mišljenju, potencijalna pobeda Džoa Bajdena može da rezultira porastom medijske cenzure, a verovatno će i giganti Silicijumske doline i dalje uživati imunitet prema članu 230 Zakona o komunikacijama i nastaviti sa ograničavanjem slobode govora. On sumnja da će američki Kongres moći da pozove na odgovornost Tviter, Fejsbuk, Gugl i Jutjub zbog označavanja objava i cenzure ako Tramp ode iz Bele kuće u januaru 2021. godine.\nMeđutim, novinar ističe da „iako su Gugl, Fejsbuk i Tviter izgradili neverovatno velike platforme sa ogromnim bazama korisnika, pojavljuju se mnoge dobre alternativne platforme i tehnologije“.\nNovo digitalno sklonište mnogima je postala platforma Parler, koju vide kao održivu alternativu Tviteru. Više od 4,5 miliona novih ljudi otvorilo je naloge na toj platformi od 6. novembra.\nIstovremeno, Rumble polako postaje alternativa popularnom Jutjubu.\n„U mnogim pogledima (ove platforme) nisu toliko razvijene kao što su tradicionalne društvene mreže na koje su ljudi navikli, ali se ubrzano poboljšavaju i definitivno imaju disidentsku notu koja je od nedavno odsutna sa orvelovski korporativnog interneta“, zaključuje Gudman .\nIzvor Sputnjik, 11. novembar 2020.\nPreporučujemoAmerikanciamerički medijipredsednički izbori 2020SADcenzura


Albanski lekari došli u Italiju da pomognu, a kući se vraćaju sa kaznama od po 500 evra - 02.05.2020, Sputnik Srbija\nEkipu od devet albanskih doktora i medicinskih sestara koji su pre mesec dana došli da pomognu italijanskim kolegama u bolnicama u Breši, lokalna policija je... 02.05.2020, Sputnik Srbija\n11:48 02.05.2020 (Osveženo: 22:39 03.08.2021)\n© AFP 2022 / Piero CruciattiZaposleni klinike u Bergamu u zaštitnim maskama gledaju rendgenski snimak pluća pacijenta koji ima virus korona\nVlasnik hotela u kojem su bili smešteni pozvao je policiju koja je lekarima iz Albanije uručila kazne u iznosu od po 500 evra, uz obrazloženje da, čak ni medicinsko osoblje ne može da se ponaša suprotno merama zabrane koje važe u vreme pandemije virusa korona, a odnose se na na zabranu okupljanja i obaveznu fizičku distancu.\nČlan lokalne vlade iz Breše Đanpaolo Natali rekao je da „onaj ko je kriv treba i da odgovara“.\n„Ovi ljudi su došli po nalogu albanskog premijera da nam pomognu u najmračnijim momentima našega života, kada su naše bolnice bile na kolenima zbog Kovida-19, i sada se vraćaju u svoju zemlju sa devet kazni od po 500 eura i prekršajnim prijavama jer su nakon mesec dana u bolnicama, želeli da se opuste i proslave povratak kući“, rekao je Natali, iznerviran zbog ovog slučaja.\nOn je zatražio da se slučaj ispita do kraja, utvrde krivci i da o događaju raspravlja i parlament, prenosi Tanjug.\nManja ekipa albanskih lekara i drugog medicinskog osoblja stigla je prošlog meseca u Italiju, gde je dočekana salvama dobrodošlice. Ispratio ih je lično albanski premijer Edi Rama koji je Italijanima poručio da je gest simboličan ali da pokazuje da Albanija ne zaboravlja pomoć koju je u prošlosti često dobijala od Italije.\nPandemija uživo: Amerikanci hitno odobravaju novi lek protiv korone\nVirus korona bio u Italiji nedeljama pre prvog zvaničnog slučaja\nItalijanski naučnici tvrde: Kovid 19 može da se širi i zagađenim vazduhom


"Vraæali smo vaše skupe kredite i smanjili udeo duga u BDP-u" - B92\nBeograd -- Ministar finansija Siniša Mali izjavio je da je danas dobio još jedno pismo od Dragana Ðilasa u vezi s javnim dugom.\nIzvor: Tanjug èetvrtak, 21.11.2019. | 15:31 -> 15:40\nPoruèio mu da je sadašnja vlast uspela da smanji udeo javnog duga u BDP-u i pokrene privredni rast, iako je morala da vraæa skupe kredite i manjkove koje je ostavila prethodna vlast.\n"Piše da nisam odgovorio na njegovo pismo od juèe, mada jesam detaljno. Ponavlja kako je za njegovo vreme javni dug porastao sa 8,7 miliajardi na 17,7 milijardi evra na kraju 2012. godine, a onda je, eto, porastao taj dug u vreme vlasti sa 17,7 na sadašnjih 24,8 miljardi. Juèe sam to lepo objasnio", rekao je Mali u Skupštini tokom rasprave o predlogu budžeta za 2020. godinu.\nMali istièe da je od 2008. do 2012. javni dug naše zemlje porastao sa oko 8,8 milijardi na 17,7, dakle za devet milijardi evra.\n"U to vreme vaše privatne firme zaradile su 619 miliona evra, od èega neto dobit 105 miliona evra. Zaduživali ste zemlju i približavali je bankrotu, ali vi ste lièno profitirali. Na tu moju konstataciju nisam dobio odgovor od vas", rekao je Mali.\nMinistar navodi da je u vreme od 2008. do 2012. kumulativni deficit u budžetu bio 748,9 milijardi dinara ili 7,6 milijardi evra, po proseènom kursu u tom periodu.\n"Mi smo 2013. i 2014. morali da poveæamo javni dug da bismo taj vaš minus pokrili da ne bi država bankrotirala. Zato je skoèio javni dug 2014. i 2015. i uz meru fisklane konsolidacije to smo zaustavili i onda je javni dug sa 70 odsto BDP-a opao na današnjih 51 odsto i ima tendenciju daljeg pada. Nikada se dug ni ne gleda u apsolutnom iznosu veæ u odnosu na BDP. Šta bi onda rekli SAD ili Japan koje imaju hiljade milijardi duga, ali ga nose pošto rastu", primetio je Mali i dodao da i privreda Srbije isto raste.\nMali je poruèio da je tokom Ðilasove vlasti došlo do propadanja ekonomije i bacanja para u bunar za tekuæu potrošnju, uzimanja skupih kredita, pravljenja minusa i lièno bogaæenje. Za razliku od toga sadašnja vlast je, kaže, morala da uzme novac da pokrijemo te gubitke i imala pozitivne stope raste, što ranije nije bio sluèaj pošto su tokom Ðilasove vlasti bile negativne stope rasta privrede.\n"Naši zajmovi su usmereni ka auto-putevima, novim bolnicama i školama, a ne u tekuæu potrošnju. Usmereni u buduænost i investicije", istakao je Mali.\nKako je rekao, u vreme prethodne vlasti, proseèna kamata je 2012. bila 5,29 odsto, dok je sada proseèna kamata na javni dug 3,27 odsto.\n"Na javni dug od 24 milijarde, pa zamislite koliko je to godišnjih ušteda, jer bolje vodimo našu ekonomiju i ceo svet nas više ceni. Ðilas isto kaže da nije taèno da se uzimaju krediti da bi se vraæali stari dugovi. Jeste, taèno je, imali smo i dve emisije evrobonda ove godine, sa 1,25 odsto i 1,6 odsto stope prinosa da bi vraæali vaše skupe kredite, èija je stopa bila 7,25 odsto. I u budžetu za 2020. imamo moguæmost da refinansiramo vaše skupe obaveze", rekao je ministar.\nMali dodaje da nije dobio odgovor od Ðilasa na pitanje da li je u pravu venèani kum Marka Bastaæa kada je rekao da su mu kesu stavljali na glavu i da li je to politika Ðilasove stranke.\n"Uvek odgovaram brojkama. Proèitajte malo bolje brojke, dobro vam idu vaše privatne finansije oèigledno, ali javne finansije izgleda da vam idu dosta loše", poruèio je Mali.


Izbor najboljih preduzetnica u Srbiji - Konkurs za Žene zmajeve otvoren do kraja jula! - WANNABE MAGAZINE\nUdruženje poslovnih žena Srbije četrnaestu godinu zaredom dodeljuje nagradu „Cvet uspeha za ženu zmaja“\nUspešne poslovne žene iz cele Srbije koje su vlasnice ili imaju udela u vlasništvu preduzeća, bez obzira na vrstu delatnosti, imaju priliku da do kraja ovog meseca konkurišu za prestižnu nagradu “Cvet uspeha za ženu zmaja”. Ovo je četrnaesta godina zaredom kako je Udruženje poslovnih žena Srbije raspisalo konkurs za izbor najboljih preduzetnica u našoj zemlji.\nNaročito nam je stalo da u ovoj izazovnoj godini u kojoj se svi borimo sa krizom koju je donela pandemija virusa COVID-19, održimo tradiciju podsticanja i afirmacije uspešnih preduzetnica koje pokazuju inovativnost, odlučnost i kreativnost u poslovanju. Tokom svih ovih godina pokazalo se da je priznanje “Cvet uspeha za ženu zmaja” doprinelo da ženski biznisi postanu vidljiviji a ujedno im je davalo i “vetar u leđa” jer je, uglavnom, po prvi put neko prepoznao i pohvalio njihov dugogodišnji naporan rad.\nVođeni primerom uspeha manifestacije Dan devojčica koja je u potpunosti realizovana virtuelno ove godine u aprilu, primenićemo sad već poznati recept i na organizaciju Cveta uspeha na isti način, virtuelno. Ono što je sigurno je da je odjek ovakvih manifestacija putem digitalnih kanala mnogo veći nego kada se realizuju uživo i da se mimimum deset puta više ljudi uključi u praćenje događaja nego što može da primi jedan zatvoreni prostor. Ako se jednog dana ponovo vratimo na organizaciju uživo, svakako ćemo zadržati i digitalni koncept, jer je to nešto novo što je, sticajem nepovoljnih okolnosti, a to je pandemija, otkrilo mnogo promotivnih prednosti i veći uticaj na javnost. A cilj ove manifestacije je upravo da poveća vidljivost uticaja žena na ekonomiju i da pruži dobre ugledne modele mlađim generacijama.\nTokom trajanja pandemije, Udruženje organizuje virtuelne susrete sa svojim članicama i tom prilikom se dele iskustva u navikavanju na novu normalnost. Ono što vidim jeste da je kriza izrodila mnogo inovativnih rešenja i ubrzala njihovu implementaciju, što je od neprocenjivog značaja za održivost kako biznisa tako i psihološke stabilnosti. Zato naša manifestacija u ovim novim uslovima ima još veći značaj i pozivamo sve koji imaju u svojoj okolini takve primere žena “zmajeva”, da ih kandiduju ili da ih podstaknu da se prijave – izjavila je dr Sanja Popović Pantić, predsednica Udruženja poslovnih žena Srbije.


Vesti online / Vesti / Tema dana / Godišnjica pobede nad fašizmom\n20:35 >> 21:29h\nSvečanoj artiljerijskoj paljbi prisustvovalo je nekoliko stotina građana, a svečanost je uveličao i orkestar Vojske Srbije.\nU čast državnog međunarodnog praznika Šutanovac je otvorio deo stalne izložbene postavke Vojnog muzeja posvećene Drugom svetskom ratu.\nTom prilikom, Šutanovac je istakao da se loše odluke i greške iz Drugog svetskog rata, koje su dovele do ogromnih stradanja, više ne smeju ponoviti.\nTadić u Moskvi\nPredsednik Srbije Boris Tadić doputovao je u subotu uveče u Moskvu, gde će u nedelju prisustvovati vojnoj paradi i proslavi 9. maja - Dana pobede.\nTadić će pre toga sa šefovima država i vlada niza zemalja biti na prijemu kod predsednika Rusije Dmitrija Medvedeva, koji će potom govoriti pre parade na Crvenom trgu.\nPredviđeno je i polaganje venaca na Grob neznanog junaka, kao i svečani ručak koji domaćini priređuju za strane goste. U delegaciji Srbije je i ministar spoljnih poslova Vuk Jeremić.\nOn je rekao da u godini u kojoj slavimo 65. godišnjicu pobede nad fašizmom ne možemo da ne kažemo da je Jugoslavija, a velikim delom i tadašnja Srbija, pretrpela ogromne gubitke u borbi protiv fašizma.\nŠutanovac je naveo da je gotovo 10 odsto populacije koja je živela na tom prostoru, oko 1,7 miliona ljudi, izgubilo život u želji da oslobodi zemlju od fašizma i da izgradi društvo u kome će se poštovati ljudska prava, susedi i suverenitet i integritet.\nŠutanovac je istakao i da je "Drugi svetski rat bio dokaz koliko ljudi mogu da budu neljudi, koliko ljudski život može da bude jeftin, koliko stradanje ne može da ima meru".\nPrema njegovim rečima, istorija može da nas nauči da se takve greške više ne ponavljaju i koliko loše odluke mogu biti pogubne za celo čovečanstvo.\nOn je naveo da je u Vojnom muzeju pre gotovo 50 godina otvorena prva postavka koja je zatvorena pre sedam godina, pohvalivši sve koji su omogućili da se deo naše istoriji ponovo nađe pred licem javnosti. Obnovljeni deo stalne postavke Vojnog muzeja odnosi se na period Srbije neposredno pre, tokom i posle Drugog svetskog rata.\nU delu stalne postavke koji je delimično rekonstruisan izloženi su predmeti koji predstavljaju ekskluzivu na ovim prostorima - uniforma, odnosno admiralski frak kralja Aleksandra Karađorđevića u kojoj je ubijen u Marseju 1934. godine.\nTu je još i nemačka mašina za dešifrovanje iz Drugog svetskog rata "Enigma" koja je bila zaplenjena u završnim operacijama za osloboćenje Jugoslavije i lični predmeti i uniforme Josipa Broza Tita.\nPrvi put su izloženi lični predmeti - naočari, naliv pera i lično naoružanje vođe ravnogorskog pokreta Dragoslava - Draže Mihailovićai Nikole Kalabića (oficirska torbica i pištolj - poklon od Draže Mihailovića).\nUz brojne građane, otvaranju postavke prisustvovali su načelnik Generalštaba Vojske Srbije general-potpukovnik Miloje Miletić i ambasador Rusije u Beogradu Aleksandar Konuzin.


Off the Grid - Battle royale pucačina reditelja „District 9” (VIDEO) - SVET KOMPJUTERA\nAutor jednog od najoriginalnijih sci-fi ostvarenja u istoriji kinematografije, nakon svog dugometražnog prvenca nije uspeo da sa Elysiumom i Chappiejem tu magiju ponovi. No, te filmove, iako bolno prosečne u opštem smislu i dalje krasi jedinstven estetski šmek. Stoga radar nije mogao da ignoriše Off the Grid, predstojeći cyberpunk battle royale radi koga se Nik Blomkamp prošlog jula pridružio studiju Gunzilla Games, gde je zauzeo poziciju „vizuelnog referenta”.\nU ovom slučaju, 150 ratnika iz tri različite frakcije, roka se po tropskom ostrvu na kome je svemirski lift koji vodi do rudnika na asteroidima, pa je, pogađate, zauzimanje ovog objekta jako lukrativno. Ono po čemu će se Off the Grid razlikovati u odnosu na konkurenciju je snažan narativni segment nalik na kampanju. Dakle, osim battle royala, biće i različitih misija u kojima igrači mogu da pomognu svojoj strani. Naravno, i konkurencija će imati pandane ovim zadacima, koji će uz rešetanje olovom zahtevati i razne diverzije (sabotaža, špijunaža...).\nŠto se detalja u inicijalnoj objavi tiče, to je to. Off the Grid trebalo bi da se pojavi tokom sledeće godine. Iako na papiru deluje zanimljivo, prateći trejler baš i ne obećava, pa se nadamo da će se do finalne verzije situacija popraviti.


BIJEDIĆ ŠOKIRAN ODLUKOM NIKŠIĆA: "Sve probosanske stranke, osim SDP-a, u Srebrenici žele ići zajedno"!\nBIJEDIĆ ŠOKIRAN ODLUKOM NIKŠIĆA: “Sve probosanske stranke, osim SDP-a, u Srebrenici žele ići zajedno”!\nOčekujemo zajednički sastanak na kojem ćemo formirati operativni i izborni štab, a na osnovu onoga što smo vidjeli iz medija, sve probosanske stranke su tu, osim SDP-a, rekao je Bijedić, izražavajući žaljenje što na tom sastsnku beće biti i predstavnik SDP-a.\nSocijaldemokrate (SD) BiH žele biti dio probosanaske koalicije u Srebrenici i njihov cilj je, kako je rečeno na današnjoj press konferenciji, da načelnik i nosioci zakonodavne vlasti budu izabrani “voljom glasača, a ne brojača”.\n– Srebrenica kao sinonim genocida i najvećeg stradanja ljudi poslije Drugog svjetskog rata je ključno mjesto gdje treba demokratski izražavati volju naroda. Ljudi koji predstavljaju većinu tamo nemaju svoja prava. Pitamo se ko će omogućiti pravedan povratak i kvalitetan život u Srebrenici ukoliko predstojeći lokalni izbori budu dirigovani iz Banje Luke – rekao je predsjednik SD-a Enver Bijedić.\nStoga mi podržavamo, istakao je, zajednički nastup svih probosnaskih stranaka na lokalnim izborima u namjeri da na demokratski način pomognemo da u Srebrenici dođe do toga da načelnik bude izabran voljom većine, a ne onih što broje glasove.\n– Nismo imali dogovora o koaliciji u Srebrenici, sve se stranke za sada izjašnjavaju ponaosob. Očekujemo zajednički sastanak na kojem ćemo formirati operativni i izborni štab, a na osnovu onoga što smo vidjeli iz medija, sve probosanske stranke su tu, osim SDP-a – rekao je Bijedić.\nPrema riječima Bijedića, SD je od osnivanja 7. sepetembra okupio više od 5.000 članova na Tuzlanskom kantonu, a od toga je u Tuzli više od 1.700.\n– U petak ćemo uz prisustvo više od 250 delegata birati rukovodstvo gradske organizacije SD-a Tuzla. Preciznije, izabrat ćemo predsjednika te gradski i nadzorni odbor. Već ranije smo održali izborne konferencije u Banovićima, Srebreniku i Kladnju, a do početka februara održat ćemo izborne konferencije u Živinicama, Gradačcu, Lukavcu i Kalesiji. U Zenici smo već osnovali gradsku organizaciju, a 19. januara ćemo imati osnivačku konferenciju SD-a u Kantonu Sarajevo, a isto planiramo u Distriktu Brčko – rekao je Bijedić.\nNEVJEROVATNO/ Srpska pravoslavna crkva u Srebrenici organizovala…\nNa današnji dan formirana Teritorijalna odbrana RBiH: Istinu o našem…\n(VIDEO) Aleksandar Vulin: Želim da se zahvalim predsjedniku Republike…


Mobilni telefoni, 28.10.2019, 09:30 AM\nGoogle je iz svoje Play prodavnice aplikacija za Android uređaje uklonio aplikaciju pod nazivom Yellow Camera i druge slične aplikacije nakon što je kompanija Trend Micro upozorila da aplikacija sadrži malver AndroidOS_SMSNotify, koji može omogućiti neovlašćene transakcije.\nTrend Micro je 18. oktobra objavio na svom blogu upozorenje o aplikaciji Yellow Camera rekavši da, iako ona radi ono što se od nje očekuje - kao aplikacija za ulepšavanje fotografija, malver koga ona sadrži može omogućiti napadačima čitanje SMS verifikacionih kodova iz sistemskih obaveštenja i aktivirati naplatu preko WAP protokola (Wireless Application Protocol).\nWAP naplata je alternativni način plaćanja za korisnike koji kupuju sadržaj sa web sajtova sa omogućenim WAP-om, pri čemu se naplata vrši preko telefonskog računa ili kredita. Ovo ne zahteva registraciju za usluge, lozinku ili kreditnu ili debitnu karticu.\nTrend Micro je upozorio da aplikacija, iako uglavnom cilja korisnike u Maleziji i na Tajlandu, takođe cilja i korisnike koji govore kineski, kao i da je moguće da će napadači proširiti napade na korisnike u drugim zemljama.\nIako je Google Play prodavnica već uklonila aplikaciju, Trend Micro je upozirio da su autori programa postavili Yellow Camera aplikaciju i u iOS App Store.\nStručnjaci ove kompanije kažu da bi korisnici trebalo da čitaju recenzije pre preuzimanja aplikacija i instaliraju bezbednosni softver koji će zaštiti njihove uređaje od ovakvih malvera.\nU “Find My Mobile”, Android aplikaciji koja je instalirana na većini Samsung pametnih telefona, otkriven je niz ozbiljnih bezbednosnih p... Dalje\nTikTok je prikupljao MAC adrese korisnika Android uređaja uprkos nizu zaštita koje primenjuje Google kako bi ograničio aplikacije u praćenju koris... Dalje


Još 4 škole u Srbiji se priključuju najvećoj Cisco učionici na svetu – Personal magazin\nKompanija Cisco Srbija i Cisco Networking Akademija Elektrotehničkog fakulteta u Beogradu danas su objavile da će se još četiri gimnazije i srednje škole u Srbiji imati priliku da ponude učenicima kurseve koje organizuje Cisco Networking Akademija.\nPriključivanjem programu Networking Akademije, učenici će imati mogućnost stručnog usavršavanja u oblasti mrežnih tehnologija kao i priliku da dobiju vredne Cisco sertifikate koji će im pomoći pri zaposlenju po završetku školovanja. Kompanija Cisco Srbija obezbedila je neophodnu IT laboratrijsku opremu, a stručnjaci iz Cisco Networking Akademije edukovali su nastavnike koji će predavati učenicima srednjih škola o umrežavanju. Ova donacija je deo ukupne donacije od 1,1 milion američkih dolara koje je kompanija Cisco donirala za razvoj Neworking Akademiji od početka programa 2002. godine.\nPogledajte snimak najveće učionice na svetu:\nCisco Networking Akademija predstavlja najveću online učionicu na svetu sa polaznicima iz preko 165 zemalja sveta, a od samog otvaranja Networking Akademije u programu je učestvovalopreko 4 miliona polaznika. Cisco Networking Akademija je globalni edukativni program u kome polaznici uče kako da dizajniraju, konstruišu, poprave i zaštite računarske mreže.\nNetworking Akademija obezbeđuje online kurseve, interaktive alate i praktične aktivnosti koji će pomoći polaznicima da se pripreme za karijeru iz IKT i računarskih mreža u okviru gotovo svim granama privrede. Celokupan program Networking Akademije sprovodi se u specijalno opremljenim modernim učionicama u kombinaciji sa inovativnim programom za online učenje.\n‘‘Želim da pohvalim inicijativu kojom velika svetska kompanija Cisko višestruko pruža podršku srednjim školama, prvenstveno stručnim usavršavanjem zainteresovanih nastavnika, a zatim donacijom veoma vredne opreme, prepoznajući potrebe učenika za kvalitetnijim znanjem.” Izjavila je Piroška Lukić-Onodi, direktora elektrotehničke škole Nikola Tesla iz Pančeva. “Smatram da je ulaganje u obrazovanje sigurna investicija , jer se stalno kreiraju nova zanimanja na svetskom tržištu rada. Kroz program Cisco Networking Akademije naši učenici će biti u mogućnosti da steknu znanja koja će im značiti u budućoj karijeri.’’\n– 10,000 Networking akademaca koji rade u preko 165 zemalja\n– Blizu 280.000 Facebook fanova, i taj broj i dalje raste\nJoš 4 škole u Srbiji se priključuju najvećoj Cisco učionici na svetu was last modified: November 8th, 2011 by Redakcija\nCiscoCisco Networking AkademijaCisco SrbijaETF\nSale Nov 9, 2011 at 13:53\nNema više nezavisnog školovanja, sada velike kompanije samo vrbuju učenike koji će posle škole širiti njihove tehnologije.


Konferencija Start me up za buduće mlade, hrabre poduzetnike\nPredstavništvo njemačke privrede u Bosni i Hercegovini (AHK BiH) i BURCH Univerzitet organizuju 21. februara 2018. godine konferenciju “Start Me Up” u Hotelu Hills na Ilidži koja će biti pravi centar informacija o osnivanju i perspektivi start-up kompanija u Bosni i Hercegovini. Strateški partneri konferencije su Fond Stirling Education Group iz Velike Britanije i Ambasada Velike Britanije u Sarajevu.\nOvo će biti prva konferencija takve vrste u kojoj će biti opisan kompletan proces zasnivanja start-up kompanija u Bosni i Hercegovini. Glavni fokus je privlačenje i ohrabrivanje mladih ljudi, posebno studenata, da osmisle vlastite ideje za biznis i hrabro zakorače ka njihovoj sprovedbi.\nUčesnici koji imaju znatan utjecaj u ovom segmentu poslovanja će imati riječ na događaju sa predavanjima koja će biti upućena širem auditorijumu sastavljenom od studenata i srednjoškolskih učenika, kao i predstavnika iz biznisa. Asocijacija srednjoškolaca u Bosni i Hercegovini (ASU BiH) će biti partner konferencije, dovodeći mlade ljude koji će imati priliku razmotriti osnivanje start-up kompanija kao opciju za budućnost.


Aktuelno, Najsvežije vesti, Srbija i region, Vesti — By taty on December 8, 2012 7:17 pm\nU većem delu Srbije sinoć je počeo da pada sneg, a sektor Ministarstva unutrašnjih poslova za vanredne situacije upozorio je opštinske štabove u Srbiji da se za ovaj vikend očekuju povećane snežne padavine, kao i jak olujni vetar.\nNačelnik tog sektora Predrag Marić rekao je Tanjugu da se po prognozama meteorologa jači sneg očekuje posebno u planinskim predelima i jugoistočnom delu zemlje, kao i jak vetar.\n“Sneg nas neće iznenaditi”, kazao je Marić dodavši da se u centralnim delovima Srbije očekuju, prema prognozama meteorologa, manje snežne padavine, ali i jak vetar.\nRepublički hidrometeorološki zavod upozorio je da će u subotu posle podne i uveče u košavskom području i na planinama duvati jak a povremeno i olujni jugoistočni vetar sa udarima i preko 20 metara u sekundi.\nU noći između subote na nedelju, kao i u nedelju i ponedeljak, očekuje se formiranje i povećanje snežnog pokrivača, naveo je Zavod u upozorenju na svojoj internet stranici.\nTags: Nevreme, Oluja, Sneg, Sneg u Srbiji, Sneg zavejava Srbiju, U Srbiji sneg otežava saobraćaj, Vesti iz Srbije\nKonferencija "Smart Technologies’ Power for your future" održaće se 7. i 8. decembra 2012. na Elektronskom fakultetu u Nišu...


Dežer: Ne traži se da priznate Kosovo – Nadlanu.com\nDežer: Ne traži se da priznate Kosovo\nObjavljeno 11. maja 2013. / 15:00:52\nOn je dodao da EU međutim očekuje normalizaciju odnosa s Prištinom i nastavak sprovodjenja reformi. “Više puta sam ponovio i reći ću to opet: ne tražimo od Srbije da prizna Kosovo”, rekao je Dežer, podsetivši da je EU statusno neutralna i da pet od 27 članica EU ne priznaje nezavisnost Kosova.\nDežer i ministar prosvete i nauke Žarko Obradović učestvovali su danas na debati “Razgovarajmo o Evropi” s nekoliko stotina učenika srednjih škola iz cele Srbije, koje je, sudeći po pitanjima koja su postavljali i koja su dočekivana aplauzom, najviše zanimao stav Brisela prema pitanju Kosova.\n“Kako mi da namećemo nešto Srbiji oko čega se ne slažu ni naše članice?”, kazao je ambasador EU. Dežer je rekao da i Srbiji i Kosovo imaju budućnost u EU, ali da spor oko statusa Kosova ne sme da bude prepreka na putu evrointegracije.\n“Zato tražimo da se dijalogom reši problem i da se nadju rešenja za sva praktična pitanja, poput slobode kretanja, protoka robe, bezbednosti”, rekao je on.\nJedan učenik ga je upitao zašto Beograd mora da reši pitanje Kosova pre ulaska u EU kada je Kipar primljen bez rešenog spora, na šta je Dežer odgovorio da EU uči iz sopstvenog iskustva i da ne želi da ponovi istu grešku pošto, skoro 10 godina posle prijema južnog dela ostrvske države, i dalje pokušava da nadje rešenje za taj problem.\nBrisel, prema njegovim rečima, očekuje od dveju strana da normalizuju odnose, ali ni na koji način ne nameće rešenja jer smatra da je na Beogradu i Prištini da kroz dijalog nadju načina da urede svoje odnose i reše praktična pitanja.\nDežer je rekao da bi nametanje rešenja sa strane neminovno vodilo ka eskalaciji napetosti, pa i sukoba, što EU želi da spreči, i ponovio je da dijalog nema alternativu, mada, kako je primetio, ne postoji nijedno rešenje koje bi u potpunosti odgovaralo obema stranama.\nNa pitanje kako bi se on, da je rođen u Srbiji, osećao da mu neko “bez razloga oduzme deo teritorije”, Dežer je odgovorio da je svestan da je to osetljivo pitanje, ali da treba imati u vidu da na Kosovu ne žive samo Srbi, već i 1,8 miliona kosovskih Albanaca i da je nužno naći rešenje koje će svim stanovnicima Kosova obezbediti da žive jedni kraj drugih.\nOn je rekao da donekle razume problem Kosova pošto je poreklom iz Alzasa, oko kojeg su Francuska i Nemačka vodile tri rata, u kojima su njegovi preci bili u vojskama obeju strana.\nTo vreme je daleko iza nas i odavno više ne postoje problemi, a ja se osećam kao Alzašanin, Francuz i Evropljanin, kazao je Dežer.\nNa pitanje da li će EU imati dodatne uslove za Srbiju pre njenog prijema u članstvo, on je odgovorio da su uslovi za prijem u članstvo definisani još 1993. godine kriterijumima iz Kopenhagena.\n“Istina je da za region zapadnog Balkana, gde su 1990-ih godina besneli ratovi, pored tih uslova postoje još neki zahtevi – pomirenje, procesuiranje za ratne zločine, povratak izbeglica, rešavanje pitanja nestalih – ali tu nema ničeg novog, sve je to već godinama u izveštajima Evropske komisije”, rekao je Dežer.\nNa pitanje kako bi Vlada Srbije reagovala kada bi EU tražila priznanje Kosova, ministar Žarko Obradović je podsetio da je zvanični predstavnik Brisela, Dežer, rekao da se priznanje ne traži, da su predsednik, premijer i cela vlada više puta ponovili da neće priznati Kosovo.\n“Šta tu još ima da se pita? To je bespredmetno pitanje”, rekao je on.\nObradović je ocenio da Srbija ima veoma kvalitetan obrazovni sistem, podsetivši da je Beogradski univerzitet na Šangajskoj listi medju prvih 500 od ukupno 20.000, i dodao je da se 54 odsto svih studenata u Srbiji finansira o trošku države.\nOn je ocenio da je u Srbiji problem stanje privrede, nedovoljan broj radnih mesta i nesigurnost za investitore, ali je izrazio nadu da će se takva situacija promeniti kada Srbija počne pristupne pregovore sa EU.\nDežer je rekao da je Srbija proteklih godina ostvarila ogroman napredak na putu ka EU i da je sada pred još jednim ključnim korakom – dobijanjem datuma za početak pregovora, i napomenuo je da će dužina pregovora zavisiti isključivo od Srbije i njenih kapaciteta da sprovede reforme i ispuni kriterijume.\nSrednjoškolce je zanimalo i zbog čega EU želi Srbiju u svom članstvu, a Dežer je objasnio da Unija ima interesa da promoviše mir, stabilnost i demokratiju u regionu i da bi napredak Srbije na putu ka EU motivisao i njene susede da nastave u istom pravcu.\nGovoreći o prednostima i manama članstva, on je objasnio da ujedinjenost znači tržište od pola milijarde ljudi, što predstavlja značajnu ekonomsku silu u globalizovanom svetu. Članice su, s druge strane, obavezne da deo svog suvereniteta prenesu na evropske institucije, ali tu ne gube moć odlučivanja, već samo zajednički donose odluke.\nDežer je, takodje, napomenuo da konačnu odluku o prijemu u članstvo donose sami gradjani, na referendumu, i dodao je da je moguće i napustiti Uniju, mada to, kako je primetio, još niko nije učinio.\nDebatu u Domu omladine je organizovao EU Info centar, u sklopu Otvorenog dana EU i Nedelje Evrope. Obradović i Dežer su, takodje, obišli štandove u holu Doma omladine, postavljene u okviru Festivala kulture, obrazovanja i gradjanskog aktivizma.\nevrointegracijevensan dežeržarko obradović


Uspješna godina za Osnovnu školu „Vuk Karadžić“ | Palelive.com\nPočetna Regija Višegrad Uspješna godina za Osnovnu školu „Vuk Karadžić“\nVIŠEGRAD – Direktor Osnovne škole „Vuk Karadžić“ u Višegradu Momir Radojčić rekao je, na proslavi Dana škole, da je ova školska godina bila veoma uspješna, da je realizovan niz bitnih projekata i da su učenici ostvarili zavidne rezultate na takmičenjima.\nRadojčić je najavio da je planirano da u narednom periodu bude realizovan niz projekata u saradnji sa opštinom Višegrad.\nOn je podsjetio da je škola dobila donaciju Ambasade Japana, čime će biti obnovljena fasada i stolarija.\nNačenik opštine Višegrad Mladen Đurević je čestitao Dan škole svim učenicima i nastavnicima i dodao da opština nastoji da pomogne rad škole na različite načine.\n„Djeci moramo posvetiti svu pažnju, a to činimo kroz različite projekte“, rekao je Đurević.\nPrethodni članakStručnjaci iz „Alumine“ posjetili beogradski sajam tehnike\nNaredni članakOsnovna škola „Srbija“ obilježila svetog Ćirila i Metodija


Zrenjaninski socijalni forum organizovao je 10. januara ove godine na Bagljašu i 17. januara u MZ „Dositej Obradović“ sastanke građana posvećene daljinskom grejanju. Poziv za učestvovanje bio je upućen i g. Iliji Svilaru, direktoru ovog javnog preduzeća.\nNa pomenutim sastancima korisnici daljinskog grejanja izneli su veliki broj primedbi na račun Toplane, ne samo kad je cena u pitanju. U radu ovih skupova učestvovali su i inženjeri koji su kvalifikovani za ovu oblast. Na sastanku održanom na Bagljašu učestvovala je Melanija Lojpur, rukovodilac službe opštih poslova u Toplani, a na drugom nije se pojavio ni jedan predstavnik ovog javnog preduzeća.


Međunarodni dan Roma 8.april • Poportal\nMinistar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja u Vladi Republike Srbije Zoran Đorđević uputio je danas, povodom Međunarodnog dana Roma, čestitku svim pripadnicima romske zajednice, uz poruku da oni u Srbiji imaju pravo na obrazovanje i na svoju kulturu.\nĐorđević je istakao da su pripadnici romske nacionalne zajednice ravnopravni građani Srbije, sa istim pravima kao i druge nacionalne manjine, poručivši da će zadatak Vlade Srbije i u narednom periodu biti unapređenje njihovog položaja u društvu.\nOn je naveo da će naša zemlja nastaviti da teži stvaranju modernog društva u kojem svaki pojedinac, bez obzira na nacionalnu i versku pripadnost, ima adekvatnu podršku i sve uslove za lični razvoj i sreću.\nPrema njegovim rečima, resorno ministarstvo se aktivno bavi afirmacijom Roma i njihovom uključenošću u sve oblasti u društvu, kako u obrazovanje, tako i u ostvarivanje većeg zapošljavanja.\nNizom aktivnosti kontinuirano promovišemo jednakost i antidiskriminaciju svih građana i to ćemo činiti i u narednom periodu, rekao je ministar.\nNeophodno je iskoreniti sve predrasude koje postoje već dugi niz godina prema ovoj kategoriji društva, jer poreklo ne sme i ne može da predstavlja ni prednost, ni prepreku, za nečiji lični napredak i razvoj, zaključio je Đorđević.


Foto: etf.ues.rs.ba | Promovisani projekti "Erazmus plus" na ETF-u u Istočnom Sarajevu\nN.N. 24.02.2021 17:42\nISTOČNO SARAJEVO - Elektrotehnički fakultet Univerziteta u Istočnom Sarajevu promovisao je danas međunarodne "Erazmus plus" projekte, od kojih će tri biti realizovana na ovom fakultetu.\nKrunićeva je dodala da je apliciralo 1 005 projekata za 11 regiona od čega su odobrena 164, za region zapadnog Balkana prijavljeno je 105 projektnih prijedloga od čega je odobreno 18, uključujući i dva projekta iz drugih regija.\n"U sedam od 18 odobrenih na zapadnom Balkanu učestvuje BiH, a od toga na četiri učestvuje Univerzitet u Istočnom Sarajevu, na što smo ponosni. Jedan od tih projekata je 'Smartl', a riječ je o projektu jačanja i razvijanja platforme za elektronsko učenje i razvoj pametnih učionica, sa ciljem povećanja broja studenata", rekla je Krunićeva.\nProdekan za nastavu na Elektrotehničkom fakultetu i koordinator za "Erazmus plus" projekta Srđan Lale rekao je da u ovom projektu kao partneri učestvuje i Univerzitet "Džemal Bijedić" iz Mostaru, Univerzitet u Atini, Tehnički univerzitet u Beču, kao i Tehnički univerzitet u Rigi u Letoniji, te Univerziteti iz Srbije i Albanije.


„Artur Takač“ diskvalifikovan – Centar za istraživačko novinarstvo Srbije\nIstraživačke pričeNovac iz budžetaSport\n07. mar 2011.\n„Artur Takač“ diskvalifikovan\nEvropska atletska federacija je 2010. godine zabranila održavanje Beogradskog internacionalnog mitinga „Artur Takač“, posle čega je usledilo otkazivanje manifestacije na čijem su čelu bili ministri iz Vlade Srbije i finasirane su iz državnog budžeta. Održavanje mitinga je zabranjeno zbog dugova od 250 hiljada evra, nastalih 2007. godine, a još nije utvrđeno ko bi taj novac trebalo da vrati. Novac nije isplaćen stranim atletičarima i njihovim menadžerima, a odgovornost za neslavan završetak ovog takmičenja do danas nije utvrđena, niti se time iko bavio, iako to nisu ni jedini dugovi koji su ostali iza mitinga. U Sekretarijatu za sport i omladinu grada Beograda, koji je izdvajao sredstva za događaj tokom sve četiri godine održavanja, ne postoje finasijski izveštaji za 2007. i 2008. godinu\nBeogradski internacionalni miting „Artur Takač“ je od prve godine održavanja (2006.) veoma brzo napredovao, a u krugovima evropske atletike naročito je bio zapažen prateći program „Brzinom do zvezda“, namenjen osnovcima iz Srbije. Na poslednjem mitingu, 2009. godine, nastupilo je približno 160 takmičara iz 35 zemalja sveta, kao i dvadesetak atletičara iz Srbije. Među takmičarima su bili i Husein Bolt, svetski rekorder na 100 i 200 metara i osvajač tri zlatne medalje, Edvin Mouzes, olimpijski i svetski prvak na 400 metara sa preponama, Asafa Pauel, sprinter sa Jamajke koji je u dva navrata oborio svetski rekord u trci na 100 metara, kao i najbrža žena sveta Šeron Simpson. Promoteri mitinga 2006. godine bili su svetski rekorder na 110 metara sa preponama Kolin Džekson iz Engleske i Jolanda Čeplak iz Slovenije, svetska rekorderka na 800 metara u dvorani. Imajući u vidu kvalitet takmičara, nije neobično što je za tri godine održavanja događaj dobio status „klasik mitinga“, odnosno mesto u kalendaru Evropske atletske federacije. Zvanje „gran pri“ mitinga, što je najprestižniji rang koji može imati atletsko takmičenje, se očekivalo 2010. godine.\nUmesto toga, a nasuprot ambicijama i velikim očekivanjima domaće atletske javnosti – događaj je otkazan.\nBilo je predviđeno da se ovaj dug sukcesivno izmiri. Prva polovina je trebalo da bude isplaćena do kraja maja 2009, a druga najkasnije posle godinu dana, kako je dogovoreno 2008. godine na sastanku kome su prisustvovali Hansjorg Virc, predsednik Evropske atletske federacije, Slobodan Branković, generalni sekretar Atletskog saveza Srbije i direktor mitinga od 2006. do 2008. godine, i Robert Vagner, menadžer memorijala Artur Takač. Ni jedna od dve predviđene rate nije isplaćena, pa je krajem aprila 2010. godine u Atletski savez Srbije stiglo obaveštenje Virca kojim se zabranjuje održavanje Memorijala „Artur Takač“.\nMiting su plaćali građani iz budžeta\nMiting je prvi put održan 2006. godine i jedino je te godine, prema rečima Brankovića, sve funkcionisalo kako treba. Organizator događaja je bio Atletski klub „Partizan“, ali je klub paralelno registrovao i preduzeće „Beogradski internacionalni miting d.o.o.“, preko kojeg je stizao novac od sponzorstava sa idejom da se od profita kasnije finansiraju i klub i miting. Predsednici organizacionih odbora svoih održanih mitinga su bili ministri u Vladi Srbije: Mlađan Dinkić 2006., Velimir Ilić, sporne 2007., Snežana Samardžić-Marković 2008. i Ivica Dačić 2009. godine, što je organizatorima memorijala pružilo dodatni kredibilitet. Memorijal je, dakle, bio podržan sa svih nivoa države. Ministarstvo omladine i sporta je pomagalo mitingu sve četiri godine održavanja i na račun Atletskog kluba „Partizan“ uplatilo više od 46 miliona dinara, a sekretarijat za sport i omladinu grada Beograda je iz budžeta izdvojio ukupno 18 miliona dinara. Događaj su sponzorisala i javna preduzeća – Telekom Srbija, Elektroprivreda Srbije, Srbijagas, Državna lutrija Srbije, Aerodrom Beograd , kao i NIS, koji tada još nije bio privatizovan. Telekom Srbija je organizatorima na ime sponzorstva uplatio više od 12 miliona dinara za 4 godine, dok je EPS 2009. godine učestvovao sa dva miliona dinara. Iz Srbijagasa ni danas nisu hteli da saopšte sa koliko su novca sponzorisali ovaj događaj, dok je od Državne lutrije Srbije stigao dopis samo za 2006. godinu kada je donacija iznosila 2, 4 miliona dinara, mada je prema našim saznanjima to državno preduzeće i ostalih godina izdvajalo značajne svote za miting.\nU Gradskom sekretarijatu nema izveštaja\nUvidom u dokumentaciju u arhivi Sekretarijata za sport i omladinu grada Beograda može se videti da je ovoj instituciji kompletan finansijski izveštaj manifestacije podnet samo za 2006. i 2009. godinu. Iako je obaveza pravdanja budžetskih sredstava bila predviđena i pravilnikom sekretarijata, a budžetksi korisnici su i po zakonu obavezni da podnose izveštaje organima od kojih dobijaju novac, oni u svojoj arhivi ni danas ne poseduju adekvatne izveštaje za 2007. i 2008. godinu. Sporne 2007, samo su taksativno navedeni troškovi i njihov iznos u vidu zaokruženih cifara, dok za 2008. bukvalno ne postoji nikakav dokument. Vesna Zirić, načelnica odeljenja za sport Gradskog sekretarijata za sport i omladinu kaže da ne zna kako je to moguće, ali da je odmah posle pitanja novinara CINS-a kontaktirala AK „Partizan“. Zirićeva je potom izjavila da je klub tvrdio da je izveštaje dostavio, ali da sada nisu u mogućnosti da ih ponovo pošalju jer „nisu sigurni gde se oni nalaze“. Tadašnji direktor mitinga, Branković, je takođe izričit da je izveštaje sigurno podneo i da ne zna zašto ih nema u sekretarijatu. Interesantno je da je i Goran Kreclović, bivši sekretar u Sekretarijatu za sport i omladinu grada Beograda, u maju 2009. godine za medije izjavio kako izveštaji za 2008. godinu postoje.\n„Mi smo za tu manifestaciju izdvojili pet miliona iz budžeta grada i organizatori su nam to opravdali računima. Ne znam kako su oni raspodelili taj novac i kome su ostali dužni, jer to nije bilo u mojoj nadležnosti“, rekao je tada Kreclović.\nMeđutim, kako je moguće da u ovoj državnoj instituciji ne postoje predviđeni izveštaji niko nije mogao da objasni, kao ni činjenicu da iz Sekretarijata niko zbog toga nije snosio odgovornost. Obaveza organizatora je bila da svaki trošak opravda prilaganjem fotokopija računa (ili dokumenata koji su osnov za isplatu – ugovor, odluka nadležnog organa) izdatim na organizaciju nosioca programa i izvodima iz banke/trezora kojima se dokumentuju odgovarajuća plaćanja, pa nepostojanje ovih dokumenata samo baca dodatnu sumnju na memorijal, a predstavlja i kršenje zakona.\nMinistarstvo navodno nije znalo za dugove\nMinistarstvo omladine i sporta je takođe finansiralo BIM „Artur Takač“ tokom četiri godine, uprkos nastalim dugovanjima iz 2007. Za 2008. godinu je uplaćeno 15 miliona dinara na račun organizatora, dok je 2009. ta suma iznosila 11,1 milion dinara. Iz kabineta ministarke Snežane Samardžić-Marković kažu da su svih godina svi uslovi iz Pravilnika o bližim kriterijumima za utvrđivanje opšteg interesa u oblasti sporta bili ispunjeni. Sredstva su dodeljivana na osnovu predloga programa koji je podnet kroz redovnu proceduru i da račun AK „Partizan“ nije bio u blokadi, niti je Ministarstvu bilo poznato da su u tom trenutku postojale tužbe protiv kluba po bilo kom osnovu. Oni još navode da je Organizacioni odbor, na čijem čelu je bila ministarka Samardžić-Marković, bio fokusiran na organizaciju mitinga 2008. godine i da se nije bavio prethodnim. Dakle, nisu se bavili ni dugovima koje je trebalo vratiti u dogovorenim rokovima, što je i dovelo do otkazivanja događaja 2010. godine. U dopisu iz ministarstva kaže se da pretpostavljaju da je krivica za otkazivanje manifestacije na organizatoru iz 2007. godine, kao i da su sredstva koja su dodelili uredno opravdana.\nDragan Životić kaže da nije baš siguran da li je ministarka znala za dug iz 2007, kao i da su oni napravili takav finasijski plan koji je bio nešto malo uvećan, da bi mogli iz viška sredstava da vrate dug.\nDragan Životić, predsednik Atletskog kluba „Partizan“ i predsednik BIM “Artur Takač”, kaže da nije baš siguran da li je ministarka znala za dug iz 2007. i da su oni napravili takav finansijski plan koji je bio nešto malo uvećan, da bi mogli iz viška sredstava da vrate dug. Životić komentariše zbog čega 2008. godine nije napravljen skromniji miting i tom prilikom dodaje:\n“Morali smo da održimo kvalitet događaja da bismo zadržali nivo klasik mitinga. Te godine, kada je ministarka bila na čelu Organizacionog odbora, obećala je da će nam kroz rebalans budžeta nadoknaditi oko 7 miliona dinara, koliko je 2008. godine iznosio novi dug prema privrednim akterima iz Srbije, međutim ni to nije urađeno“.\nUprkos ovim saznanjima Ministarstvo je svake godine odobravalo sredstva za miting, iako Pravilnik o dodeli sredstava podrazumeva da ne sme postojati nikakva sumnja u mogućnost realizacije programa. Već nakon 2007. godine organizatori nisu ispunjavali kriterijume, kao što su održivost, stabilni i dovoljni izvori finansiranja, kao i kriterijum po kojem je plan realizacije programa morao biti “dobro razrađen i izvodljiv”. U arhivi Ministarstva postoji finasijski plan samo za 2006. godinu. Nije jasno na osnovu čega je Ministarstvo odlučivalo da li su kriterijumi iz Pravilnika bili ispunjeni u organizaciji mitinga koji su usledili.\nNi danas se ne zna ko kome koliko duguje\nU ugovorima koji su potpisani između Atletskog kluba „Partizan“ i Ministarstva za omladinu i sport o održavanju mitinga za 2008. i 2009. godinu, kao namena troškova stoji: “Troškovi dolaska i nastupa inostranih atletičara koje će obezbediti agencija WAM – World athletics management iz Beča”. Ova agencija se nalazi u Monaku, a Robert Vagner, vlasnik, kaže da njeno sedište nikada nije bilo u Beču, pa deluje da ova državna institucija nije proveravala ni tačnost podataka u ugovorima koje sklapa, kao ni relevantnost privrednih subjekata na čije račune se uplaćuje novac poreskih obveznika Srbije.\nRobert Vagner se menadžmentom u atletici i organizacijom atletskih mitinga bavi od 1988. godine. Organizovao je miting u Lincu (1988-1999), koji je imao gran pri status, zatim miting u Inglštatu u Nemačkoj od 1996. do 2002, od 2008. je manadžer mitinga za IAAF – World Challenge Meeting u Koreji, a bio je i direktor Evropskog prvenstva u Beču 2002. godine. Bavio se sportskim novinarstvom od 1985 do1991. godine. Agenciju World athletics management je osnovao 2004. godine.\nVagner je predstavljao mnoge atletičare, među kojima su i Jolanda Čeplak, svetska rekorderka na 800 metara u dvorani, Lolo Džouns, svetska prvakinja u dvorani u disciplini 60 i 100 metara, kao i britanski sprinter Džejson Gardner, bivši svetski prvak u dvorani na 60 metara.\nU britanskom listu The Telegraph 2007. godine je objavljen članak u vezi sa veb sajtom za klađenje – AthleticBet.com koji je bio u Vagnerovom vlasništvu. Sam Vagner kaže da je ideja o ovom sajtu nastala u dnevnoj sobi generalnog sekretara IAAF Ištvana Đulaja u Budimpešti, dok je generalni direktor firme, koja je poslovala godinu dana (2008. je ugašena), bio njegov sin Martin Đulaji. Ovaj potez je pokrenuo pitanja o mogućem sukobu interesa zato što je Vagner, sa pozicije menadžera atletičara koji učestvuju na takmičenjima, mogao da ima uticaj na ishode trka.\nWorld athletics management je u dopisima koje su ministarstvu poslali organizatori navedena kao “renomirana agencija”. Draganu Životiću nije bilo poznato za koje atletske događaje je radila ova “renomirana agencija”, a u vezi sa tim nije bilo moguće informisati se putem interneta, jer WAM ne poseduje svoj veb sajt. Sve što smo uspeli da saznamo u “Partizanu” jeste da je vlasnik agencije ujedno i jedini koji je tu zaposlen. Vagner je bio menadžer memorijala i zadužen za ugovaranje učešća stranih atletičara. Dogovarao je honorare takmičara i nagradni fond, a starao se i o prevozu atletičara. Sve ove aktivnosti su sprovođene posredstvom njegove agencije, a novčana sredstva za sve transakcije je Vagneru prosleđivao upravo Životić.\nNa pitanje zašto WAM atletičarima 2007. nije isplatio predviđeni novac, Vagner kaže:\n„Budžet je uvek garantovao predsednik Organizacionog odbora i samo u jednom slučaju obećana sredstva nisu bila uplaćena. Te godine sam planirao da otkažem događaj, ali mi je predsednik Organizacionog odbora Velimir Ilić lično obećao sredstva. Novac je obećan i predsedniku Evropske atletske federacije, na ličnom sastanku, ali taj usmeni dogovor nije ispunjen, zbog čega je događaj upao u nevolju. Svih drugih godina, budžet je ostvaren na vreme i na veoma profesionalan način. Atletičari i menadžeri su isplaćeni, a ugovori i sume na koje glase su predate Organizacionom odboru“.\nU vezi sa pitanjem da li se može sa preciznošću utvrditi iznos koji organizatori duguju WAM-u, odnosno koliko agencija treba da isplati atletičarima, ne postoji konsenzus između aktera koji su bili na čelu organizacije. Životić tvrdi da poseduje ugovore potpisane između stranih atletičara i agencije, iz kojih bi moglo da se utvrdi koliko precizno iznosi dug, ali da se radi o internim dokumentima, zbog čega nije moguće da ona budu dostupna javnosti. Međutim, Vagner objašnjava da je njegovoj agenciji uplaćeno 60 odsto predviđene sume za 2007. godinu, a da detalje u vezi sa tim poseduju i u Atletskom savezu Srbije i Evropskoj atletskoj federaciji i da su ta dokumenta javna, dok Branković kaže da do danas nije dobio napismeno kome se duguje i koliko, kao ni ugovore sa menadžerima, a da je jedini dokument koji poseduje Atletski savez Srbije u vezi sa BIM „Artur Takač“ bio dopis od predsednika Evropske atletske federacije kojim se zabranjuje održavanje ovog događaja, kao i da prvi put čuje da je agenciji World athletics management uplaćeno 60 odsto dogovorene sume. Branković još kaže da sumnja da je dug WAM-u toliki i dodaje da ne može sa sigurnošću da tvrdi, ali da misli da je WAM-u 2007. godine trebalo da bude uplaćeno između 400 i 500 hiljada evra.\nŽivotić sve objašnjava time da su 2007. godine od državnog vrha dobili saglasnost da rade skuplju varijantu mitinga, za koji je bio potreban budžet od oko 50 miliona dinara. Prema njegovim rečima, nedelju dana pred održavanje mitinga 2007. godine, tadašnji predsednik gradske skupštine Milorad Perović odustaje od pozicije predsednika organizacionog odbora, a u poslednjem trenutku tu ulogu preuzima Velimir Ilić, ministar za infrastrukturu, a da organizatori tada, izuzimajući novac koji su izdvojili Ministartvo omladine i sporta i Sekretarijat za sport i omladinu grada Beograda (ukupno 15 miliona dinara), nisu imali obezbeđene druge izvore finasiranja. Ilić je obezbedio onoliko sredstava koliko je mogao, što je bilo nešto preko 20 miliona dinara. Da bi se zatvorila finansijska konstrukcija mitinga te godine bilo je potrebno oko 25 miliona, koliko i iznosi dug, dodaje Životić.\nVraćanjem dugova se nije bavio ni organizacioni odbor koji je 2009. godine predvodio ministar unutrašnjih poslova, Ivica Dačić. Te godine su na ime sponzorstava prikupljena značajna novčana sredstva. Ministar je, kako kaže Branković, insistirao da se prati kuda odlazi svaki potrošeni dinar, ali ga dugovanja nisu interesovala.\nMiting ostavio još dugova\nOrganizatori ne samo da nisu vratili dogovoreni novac inostranim atletičarima i njihovim menadžerima, već su napravili i dug od 3 miliona i 153 hiljade dinara prema Atletskom savezu Srbije. ASS je bio garant za kredit od 10 miliona dinara, koji je podiglo rukovodstvo Beogradskog internacionalnog mitinga. S obzirom na to da kredit nije otplaćen na vreme, sa računa ASS-a je uzeto 5 miliona dinara, a AK „Partizan“ je kasnije vratio deo duga u iznosu od million i 847 hiljada dinara.\nPolitičko ohrabrivanje sponzora\nPredsedniku Organizacionog odbora Ivici Dačiću je u prikupljanju novčanih sredstava za održavanje mitinga, u pomoć pritekao i partijski kolega, ministar energetike Petar Škundrić. Uputio je dopis direktoru Elektroprivrede Srbije, sugerišući mu da razmotri mogućnost sponzorisanja BIM “Artur Takač”.\nProtiv organizatora mitinga nijedan istražni organ nije pokrenuo istragu povodom eventualnih zloupotreba, već se vodilo samo nekoliko parničnih postupaka pred Trgovinskim sudom u Beogradu. Tako je preduzeće “Beogradski internacionalni miting d.o.o.”, odnosno Atletski klub „Partizan“, kao njegov vlasnik, ostalo dužno više od 7 miliona dinara privrednim subjektima iz Srbije: turističkim agencijama Odeon world travel i Hipnos, hotelskom kompleksu Jele – Ježevica i Telekomu Srbije. Dugovi prema ovim akterima nastali su pretežno tokom 2008. godine. Većina sporova je rešena u korist tužilaca, međutim, preduzeće je u stečaju, a njegov celokupni kapital iznosi 500 evra, zbog čega naplata dugova nije moguća.\nTekst je produciran u sastavu CINS – ovog programa „Škola istraživačkog novinarstva“, uz podršku „National Endowment for Democracy“ (NED)\nArtur TakačRobert VagnerŠkola istraživačkog novinarstva


Parlament Rumunije izglasao poverenje Vladi, predsednik pohvalio demonstrante\nDemonstrant maše rumunskom zastavom tokom protesta u Bukureštu, (REUTERS/Stoyan Nenov - RTX2ZJ3R)\nParlament Rumunije u sredu je izglasao poverenje nedavno izabranoj vladi, i pored masovnih protesta građana izazvanih donošenjem ukaza o ublažavanju antikorupcijskih mera i aboliciji za neke počinitelje tog dela.\nZa nepoverenje vladi bilo su potrebna 232 glasa poslanika, ali se protiv vlade izjasnio 161 poslanik, što je nedovoljno za usvajanje preloga opozicije o nepoverenju vladi, te premijer Sorin Grindeanu ostaje na funkciji zajedno sa svojim ministrima.\nPredsednik Rumunije Klaus Johanis ranije danas pohvalio je demonstrante jer im je stalo do budućnosti zemlje, ali i zbog izražavanja stavova mirnim protestom.\nOn je izjavio da je borba protiv korupcije u zemlji pokazala "ružno lice politike". Veliki ulični protesti u Rumuniji bili su uspešni, rekao je, kada je u pitanju blokiranje uredbe o ublažavanju antikorupcijske mere.\nVlada socijaldemokrata je, mimo parlamenta, hitnom uredbom dekriminalizovala više dela i zloupotrebu vlasti. Neka od takvih dela postaju kažnjiva zatvorom samo ako je načinjena šteta veća od 44.000 evra.\nTa uredba je izazvala masovne demonstracije širom Rumunije, zbog čega je vlada odlučila da povuče tu meru.


Nemački proizvođači potencijalno najugroženiji zbog Trampovih carina - Auto Republika\nПочетна Life Biznis Nemački proizvođači potencijalno najugroženiji zbog Trampovih carina\nAmeričko ministarstvo trgovine je podnelo izveštaj predsedniku, Donaldu Trampu, da bi moglo da stavi na snagu uvođenje visokih carina na uvoz automobila i automobilskih delova.\nPotencijalno su najugroženiji nemački proizvođači, a u isto vreme, američki zvaničnici nisu dali bilo kakav uvid u vezi sa izveštajem ministra za trgovinu, Vilbura Rosa, da li vozila koja se proizvode van SAD, predstavljaju rizik po nacionalnu bezbednost.\nProizvođači automobila i delova predviđaju da će preporučene opcije uključiti raspon ocarinjenja od 20 do 25 odsto na gotove automobile i komponente, dok će carine na tehologiju i komponente povezane s alternativnim pogonima, autonomnim i digitalno povezanim vozilima biti niže. Ministarstvo trgovine je aludiralo na fokus na nove tehnologije, u vreme kada je otvorilo istragu.\nMercedes-Benz, BMW i Volkswagen grupa, mogli bi najviše da pretrpe, bez obzira što su smanjili obim izvoza zbog otvaranja fabrika na teritoriji SAD. Američko tržište je drugo po veličini za Mercedes i BMW. Volkswagen, Audi i Porsche takođe prodaju automobile „preko bare“.\nTramp i predsednik Evropske komisije, Žan-Klod Junker, u julu su se složili da odloži uvođenje novih carinskih mera, tokom diskusije čiji je cilj bio rešavanje američko-evropskih trgovinskih nesuglasica.\nTramp se još od sredine 2017. žali na prisustvo nemačkih automobila na američkim putevima. U svom stilu, on je nebrojeno puta zapretio putem „Twittera“ da će oporezovati nemačke proizvođače.\nTakav odnos sugeriše da je američki predsednik spreman da uvede dodatne troškove na uvoz automobila iz evropskog bloka, smatraju analitičari. „Rizik od uvođenja carina između Evrope i SAD je prilično visok. Rekao bih više od 50 odsto“, rekao je Jirgen Piper, analitičar iz Bankhaus Metzlera iz Frankfurta. „Čini se da Tramp ima poseban problem s nemačkim automobilima.“\nEvropska unija je procenila u junu da bi carina od 25 odsto dodala oko 10.000 evra na prosečnu cenu automobila koji se prodaju u SAD.\nUkoliko Sjedinjene Američke Države uvedu carinu od 25 odsto, uvoz evropskih automobila bi mogao da padne za gotovo 50 odsto, što je ekvivalentno sumi od oko 17 milijardi evra, izvestio je Centar za međunarodnu ekonomiju IFO instituta.\nUkupan izvoz bi pao za 18,4 milijarde evra ili 7,7 odsto. Izvoz iz drugih sektora i u druge zemlje, donekle bi kompenzovao negativne efekte, tako da bi se ukupan gubitak sveo na oko 11,6 milijardi evra.\nTokom 2017., izvoz automobila i delova iz EU u SAD je bio vredan 62,5 milijardi dolara, dok je u suprotnom smeru brojka iznosila 17,7 milijardi, primetio je Bernd Vajdenštajner, ekonomista iz Commerzbanke.\nNa Nemačku se od ukupne brojke odnosi 30,5 milijardi, dok Nemci od SAD kupuju robu vrednosti 8,5 milijardi dolara.\nIzvoz iz Nemačke u SAD se značajno smanjio poslednjih godina, jer su proizvođači podigli brojne fabrike „preko bare“, ali je nemački suficit od 22 milijarde „trn u oku“ predsednika Trampa, kaže Vajdenštajner.\nBurne reakcije u SAD\nOčekuje se da izveštaj pokrene značajne lobirajuće kampanje u okviru američke automobilske industrije protiv uvođenja carina.\nNaime, Amerikanci su upozorili da bi carine na milione dodale hiljade dolara na cene vozila i potencijalno dovele do smanjenja broja radnih mesta, mereno u stotinama hiljada.\nAmerička asocijacija proizvođača motora i delova, koja predstavlja snabdevačke firme, upozorila je da će carine smanjiti investicije u SAD u vreme kada se automobilska industrija suočava sa slabijom prodajom.\n„Ove carine, ukoliko budu uvedene, mogle bi da dovedu do razvoja i implementacije novih automobilskih tehnologija van zemlje, što bi za posledicu imalo zaostatak i kaskanje Amerike u odnosu na ostale“, saopštila je asocijacija. „Nijedna jedina kompanija iz domaće automobilske industrije nije zatražila ovu istragu.“\nIzveštaj Centra za automobilska istraživanja iz Mičigena, predstaio je kako bi mogao da izgleda najgori scenario, gde bi carine od 25 odsto direktno uticale na ukidanje 366.900 radnih mesta u automobilskoj i povezanim industrijama u SAD.\nCene lakih radnih vozila bi bile povećane u proseku za 2.750 dolara, uključujući i ona proizvedena u SAD, što bi redukovalo godišnju prodaju za 1,3 miliona i nateralo mnoge kupce da se okrenu tržištu polovnjaka.\nGlavni proizvođači automobila su prošle godine saopštili da bi kumulativni efekti po SAD iznosili 83 milijardi u vidu povećanja cena, navodeći u isto vreme da ne postoje dokazi da uvoz automobila predstavlja bilo kakvu opasnost po nacionalnu bezbednost.\nKanada i Meksiko su dobili pristup 2,6 miliona vozila bez carina, kao deo novog severnoameričkog dogovora o slobodnoj trgovini, bez obzira da li će administracija uvesti carine ili ne.\nMinistarstvo trgovine je započelo istragu maja 2018., i to na Trampov zahtev. Poznata kao „Section 232“, ova istraga za cilj ima da odredi do koje mere uvoz utiče na nacionalnu bezbednost, a sve bi trebalo da bude završeno do nedelje.\nTramp će imati 90 dana za odgovor i još 15 dana da preduzme korake ukoliko se bude odlučio da nastavi s uvođenjem mera. On je takođe izjavio da carine štite industriju i takođe pomažu da se pobedi u trgovinskim pregovorima. „Ja volim carine, ali ih volim i u pregovorima“, rekao je on.\nOdbrana Angele Merkel\nNemačka kancelarka je dovela Trampa pred visoke zvaničnike u Nemačkoj, nazvavši šokantnom sugestiju njegove administracije da evropski automobili predstavljaju opasnost po američku nacionalnu bezbednost.\nU odbrani multilateralnih institucija uoči govora američkog potpredsednika, Majka Pensa, na Minhenskoj bezbednosnoj konferenciji, Merkelova je apelovala na globalnu trgovinu i saradnju. Najveća BMW-ova fabrika je u Spartanburgu u SAD, rekla je ona, ne u Bavarskoj. Nekako, mislimo da Tramp nije bio posebno impresioniran tom izjavom.\n„Gledajte, mi smo ponosni na naše automobile“, rekla je Angela Merkel. „Dozvoljeno nam je da to budemo. Ovi automobili se proizvode u SAD.\nUkoliko ti automobili, koji nisu ni manje ni više pretnja od ovih koji se proizvode u Bavarskoj, odjednom postali „rizični“ po nacionalnu bezbednost SAD, onda je to za nas šok.“\nČak ni salve aplauza koje je dobila, teško da su impresionirale Trampa i teško da su kadre da ga spreče da on uradi ono što se od njega traži.\nVDA lobi grupa, izjavila je da su nemački proizvođači automobila i snabdevači, oformili više od 113.000 radnih mesta u SAD u poslednjih nekoliko godina, uz izgradnju oko 300 fabrika. Nemačke automobilske kompanije su najveći izvoznici iz SAD. „Sve ovo jača upravo SAD i ne predstavlja nikakav bezbednosni problem“, saopštila je VDA.\ntagovi: Angela Merkel carine donald tramp EU izdvojeno SAD trgovinski rat\nprethodni Evropskim proizvođačima čeličnih naplataka smeta "damping" cena kineskih proizvoda\nsledeći Honda zatvara fabriku u Velikoj Britaniji?\nTacerizam ,Reganomika,Trampove mere…A Nemecka(auto) industrija sve jaca!\nVolkswagen kupuje deo GAZ-a?\n03/12/2017 - 10:16\nNissanovi rukovodioci ismejali Gonove optužbe


MUP: Na snimku iz Doljevca se vidi da Babić nije mogao biti vozač\nMesto saobraćajne nesreće na naplatnoj rampi Doljevac, arhivska fotografija\n„Na snimku saobraćajne nesreće na naplatnoj rampi Doljevac, koji je dostavljen nadležnom tužilaštvu, jasno se vidi trenutak saobraćajne nezgode. Na osnovu snimka je jasno i da direktor 'Koridora Srbije' Zoran Babić nije mogao da bude vozač“, izjavio je načelnik Uprave saobraćajne policije Ministarstva unutrašnjih poslova (MUP) Nebojša Arsov.\n"Povodom informacija koje su se pojavile u medijima da na snimku saobraćajne nezgode, koja se dogodila 31. januara 2019. godine na naplatnoj stanici Doljevac 'nedostaju dva minuta ključna za postupak', obaveštavamo javnost da je snimak koji je dostavljen nadležnom tužilaštvu, a u koji je Ministarstvo unutrašnjih poslova imalo uvid, autentičan i da se na istom jasno vidi trenutak saobraćajne nezgode, kao i trenutak kada vozač izlazi iz vozila, normalnim hodom obilazi oko vozila i otvara suvozačeva vrata", naveo je Arsov u pisanoj izjavi.\nDodao je da je, s obzirom na povrede koje je u nezgodi zadobio Babić „jasno je da on nije mogao da bude vozač i da sa polomljenom butnom kosti obiđe oko auta i otvori suvozačeva vrata“.\n"Na snimku se može videti i kako jedno lice iznose iz automobila marke 'škoda' i da se kasnije to lice unosi u vozilo hitne medicinske pomoći", naveo je načelnik Uprave saobraćajne policije.\nPortal Insajder ranije je preneo da im je u Osnovnom javnom tužilaštvu u Nišu rečeno da su im "Putevi Srbije" dostavili snimak sa nadzorne kamere na naplatnoj rampi Doljevac, u vezi s nesrećom u kojoj je učestvovalo vozilo Koridora Srbije, ali da na njemu nedostaje deo snimka od dva minuta bitan za postupak.


Veće cene "plavog energenta" za privredu realna opcija - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Ekonomija » Veće cene „plavog energenta“ za privredu realna opcija\nDa li će gas za komercijalne potrošače u Srbiji poskupeti tokom predstojeće grejne sezone?\nG. Vlaović27.09.2021. 11:58\nOd početka godine cena gasa u Evropi se učetvorostručila. Gas je prošle sedmice dostigao rekordnu cenu od skoro 970 dolara za 1.000 kubnih metara ali je do kraja trgovanja tog dana (sreda 15.septembar) pala na 800 dolara za 1.000 kubnih metara gasa. Trenutna cena „plavog energenta“ iznosi oko 770 dolara za 1.000 kubnih metara.\nI pored svega toga, direktor „Srbijagasa“ Dušan Bajatović je izjavio da se maloprodajna cena za domaćinstva neće menjati tokom grejne sezone a da će veliki sistemi plaćati komercijalnu cenu gasa. To je izazvalo spekulacije o mogućem poskupljenju maloprodajnih cena za srpsku privredu.\nKontaktirali smo juče direktora „Srbijagasa“ Dušana Bajatovića kako bi smo proverili da li će uslediti poskupljenje „plavog energenta“ za privredu međutim do zaključenja ovog izdanja našeg lista nismo dobili odgovor.\nStručna javnost pak očekuje da će do poskupljenja doći a koliko će ono iznositi zavisi od cene koju „Srbijagas“ dogovori sa ruskim „Gaspromom“, nakon što važeći ugovor o dugoročnom snabdevanju istekne do kraja ove godine.\nEkspert za energetiku Goran Radosavljević kaže za Danas da je od početka godine došlo do značajnog skoka cena gasa što će direktno pogoditi krajnje potrošače.\nU kojoj meri i kojom dinamikom će se to desiti zavisiće od ugovora koje „Srbijagas“ ima sa kompanijom od koje nabavlja gas. Da li će komercijani potrošači iz velikih sistema prvi dobiti veće račune zavisi od ugovora koje su sklopili sa „Srbijagasom“. Ali je svakako realnost da će cena porasti – ističe naš sagovornik.\nGeneralni sekretar Udruženja za gas Srbije Vojislav Vuletić kaže da su komercijalni ugovori koje privreda sklapa sa „Srbijagasom“ o ceni gasa različiti.\nOni isključivo zavise od toga koliko gasa ta preduzeća kupuju od „Srbijagasa“. Ako su te količine velike onda ona imaju povlašćenu cenu. Ako pak ne naručuju veće količine gasa onda je njegova cena veća.\nČak i u slučaju da „Srbijagas“ poveća cenu gasa pojedinim preduzećima u Srbiji u narednom periodu to će opet biti u sklopu ugovora koji su sačinjeni jer je u njima precizirano kada i kako cena može da bude povećana – navodi Vuletić.\nProfesor Ekonomskog fakulteta u Beogradu Ljubodrag Savić ističe za Danas da je poskupljenje gasa za privredu u Srbiji izgledno ako se stvore uslovi za to.\nKada je reč o domaćinstvima, s obzirom da se približavaju izbori vlast neće ići na povećanje cena gasa. Treba biti pošten i reći da se na taj način štiti i životni standard građana što je posebno bitno ako pandemija korona virusa u to vreme još uvek bude aktuelna. Sa druge strane za privredu to neće važiti. Ako se stvore uslovi za poskupljenje u toku zimske sezone veliki sistemi će dobijati veće račune za potrošnju gasa nego što je to sada slučaj – naglašava Savić.\nPodsećanja radi, dugoročni ugovor koji su sklopili „Srbijagas“ i „Gasprom“ predviđa nabavnu cenu gasa za Srbiju od 260 dolara za 1.000 kubnih metara. Maloprodajna cena prirodnog gasa u Srbiji za domaćinstva u ovom trenutku iznosi oko 37 dinara po kubnom metru.\nDušan BajatovićGasgaspromgrejna sezonaindustrijaPoskupljenjeSrbijagas


smještaj - 1\nFestivali ispunili hotele u Banjaluci, traži se krevet više\n29. 05. 2019 10:07\nDa su brojne manifestacije u gradu, kojih je u posljednja tri mjeseca bilo više od 100, privukle veliki broj turista, svjedoče podaci hotelijera da je samo proteklog vikenda popunjenost smještajnih kapaciteta bila oko 80 odsto.\nUsvojene izmjene cjenovnika smještaja: Poslanicima jeftiniji apartmani\n15. 03. 2019 07:15\nISTOČNO SARAJEVO - Poslanici i ostali predstavnici Republike Srpske u institucijama BiH, koji se odluče da stanuju u Administrativnom centru Vlade RS u Istočnom Sarajevu, za mjesečno iznajmljivanje apartmana do sada su plaćali 475 maraka, s tim što od danas apartmanski smještaj mogu dobiti i za 400 KM.\nStudenti traže da budu oslobođeni plaćanja smještaja 10 mjeseci\n23. 11. 2018 11:08\nBANJALUKA - Grupa studenata okupila se ispred prvog paviljona studentskog centra Nikola Tesla u Banjaluci tražeći da brucoši, njih 87, koji su dobili smještaj u drugom paviljonu, budu oslobođenji plaćanja smještaja deset mjeseci, ili tri mjeseca sa hranom.\n17. 10. 2018 12:16\nSARAJEVO - Koordinator sa međunarodnim organizacijama koje se bave pitanjem migranata Husein Delić izjavio je Srni da je u posljednje vrijeme povećan broj migranata na području Velike Kladuše, a da i dalje nema nikakvog poboljšanja uslova za njihov smještaj.\nNekadašnja "Bira" novi smještaj za migrante?\n12. 10. 2018 18:02\nBIHAĆ - Nova lokacija za smještaj migranata u Bihaću vjerovatno će biti nekadašnja tvornica za proizvodnju rashladnih uređaja "Bira" i u toku su pregovori o tome s vlasnikom te firme, potvrdili su u Međunarodnoj organizaciji za migracije (IOM).\n02. 10. 2018 20:00\nUnija studenata RS strahuje da svi studenti neće imati smještaj\n28. 09. 2018 07:20\nBANJALUKA - Unija studenata RS tvrdi da rekonstrukcija prvog i drugog paviljona Studentskog centra "Nikola Tesla" Banjaluka nije ni približno gotova, a nastava za studente prvog ciklusa studija počinje 8. oktobra, pa strahuju da svi studenti neće imati adekvatan smještaj.\n06. 08. 2018 08:00\nPostignut dogovor o smještaju migranata\n26. 07. 2018 13:43\nSARAJEVO - Semiha Borovac, ministar ljudskih prava i izbjeglica u BiH kazala je danas da je postignut dogovor na sastanku sa načelnicima iz Unsko-Sanskog kantona, te da će u narendih nekolio dana migranti biti smješteni u Centru u Velikoj Kladuši i Lipama u Bosanskom Petrovcu.\nUčenici iz Beograda ostali bez smještaja na ekskurziji u Španiji\n13. 07. 2018 22:48\nGrupa od oko 150 učenika koja se prije dva dana uputila u Španiju na ekskurziju, po dolasku u španski grad Ljoret de Mar, nije mogla da uđe u hotelski smeštaj koji je bio rezervisan u okviru aranžmana koji je uplaćen u agenciji "B2R".


Zadovoljstvo nam je da Vas obavestimo da je "KANDIĆ AUTO CENTAR" za dolazeću letnju sezonu pripremio kompletan set usluga za redovno održavanje automobilskih klima uređaja.\nKako bi ste na vreme Vaše vozilo pripremili za predstojeće (još jedno toplo) leto, neophodno je izvršiti temeljnu kontrolu rashladnog sistema automobila i klima uređaja. Iz tog razloga, "KANDIĆ AUTO CENTAR" Vam nudi dve najpotrebnije usluge:\n- proveru i servis auto klima uređaja\n- dezinfekciju i čišćenje auto klima uređaja\nDa bi klima uređaj Vašeg vozila pravilno funkcionisao, neophodno je da kompletan rashladni sistem bude ispravan, i da funkcioniše sa fabrički propisanom količinom freona, bez gubitaka. U situacijama kada je prisutno "curenje" gasa, rashladni sistem počinje nepravilno da radi i prilikom dugotrajne eksploatacije u potpunosti gubi rashladno dejstvo i potencijalno izaziva skupe kvarove na glavnim komponentama rashladnog sistema. Da bi se takve neželjene situacije sprečile, dovoljno je dovesti Vaše vozilo u servisne prostorije našeg centra, gde ćemo Vam najsavremenijim dijagnostičkim uređajem ispitati ispravnost klima uređaja vozila i u slučaju potrebe izvršiti kompletan servis, posle čega će klima uređaj raditi potpuno ispravno.\nKlima uređaj u vozilu, iako ispravan, može imati štetno dejstvo po ljude. To je slučaj u situacijama kada je instalacija klima uređaja zaprljana usled pojave algi i ostalih nečistoća na pojedinim komponentama sistema. Ovom pojavom dolazi do stvaranja neprijatnih mirisa u unutrašnjosti kabine vozila i potencijalnog širenja alergena. Upotrebom sredstva za dezinfekciju i čišćenje klima uređaja LIQUI MOLY KLIMA FRESH, u roku od samo 10 minuta klima uređaj Vašeg vozila će biti u potpunosti očišćen i dezinfikovan.


Prilog za monografiju Teškoatletskog kluba "Jedinstvo" iz Novog Bečeja ima za cilj da u godini koja je na izmaku, i na ovaj način, obeleži rezultate i uspehe koje je klub u svojoj dugoj i bogatoj istoriji beležio.\nDizači tegova TAK "Jedinstvo" su ponos Grada na Tisi, a u analima ovog primernog sportskog kolektiva ostaće zlatnim slovima upisano da su prvi klub iz Novog Bečeja koji je dospeo do Prve savezne lige, kao i to da su prvi svom gradu podarili titulu ekipnog prvaka države.\nU pojedinačnoj konkurenciji veliki broj sportista se sa takmičenja, kao po pravilu, vraćao sa medaljama, titulama pokrajinskih, republičkih i državnih prvaka, pa je i logičan naziv ove publikacije "Kovači medalja".\nU prilogu za monografiju nije bilo moguće obuhvatiti sve rezultate, pojedince, takmičenja, iz više razloga, a osnovni je nedostatak dokumentacije u pojedinim periodima i nedostatak prostora. Veliki je broj takmičara koji svojim rezultatima zaslužuju da im se ime nađe u ovoj publikaciji, ali to ipak nije bilo moguće.\nAutor im se ovom prilikom izvinjava uz napomenu da nije postojala namera da se njihov značaj i doprinos za uspehe kluba umanji, a ostaje obećanje da će u Monografiji zauzeti mesto koje zaslužuju.\nKPJ\t63 Kafana\t1 Tiski cvet\t1 Jevreji\t39 Ognjeslav Kostović\t3 Aleksandar Berić\t3 Crveni krst\t9 Teodor Pavlović\t23 Stevan Davidović\t137 Fudbal\t169 Jene Sentklarai\t3 Revolucija\t75 Ličnosti\t404 Saobraćaj\t2 1942\t1 1966\t9 Bogdan Čiplić\t9 Karolj Andre\t115 Konstantin Vukov\t2 Miloje Čiplić\t28


Policija Hongkonga ne zna za vojne planove Kine - BIGportal.ba\nPolicija Hongkonga ne zna za vojne planove Kine\nAugust 16, 2019 August 16, 2019 026\nTri visoka zvaničnika hongkonške policije izjavila su da ne znaju za planove upućivanja kineske vojske za rješavanje krize sa protestima, javlja AP.\nNeimenovani zvaničnici su dodali da nisu ni sigurni da li bi bili unapred bili obavješteni ako bi kineske vojne snage bile rasporđene u Hongkongu.\nPredsjednik SAD Donald Tramp u utorak je prenio da su ga obavještajne službe informisale “da kineska vlada šalje snage na granicu sa Hongkongom”. Tramp, koji ranije nije mnogo komentarisao proteste, rekao je novinarima da je situacija u Hongkongu veoma teška, ali da je siguran da će se riješiti.\nJedna od najvećih političkih kriza u Hongkongu, bivšoj britanskoj koloniji, u posljednjih desetak godina izazvana je spornim zakonom o izručenju građana kineskim vlastima. Protivnici zakona navode da pravni sistem Kine ne bi garantovao optuženima ista prava koja imaju u Hongkongu, poluautonomnoj kineskoj teritoriji.\nDemonstranti kažu da se bore protiv podrivanja modela “jedna zemlja, dva sistema” koji Hongkongu osigurava određenu autonomiju otkad ga je Velika Britanija vratila Kini 1997. godine. Oni traže ostavku gradske čelnice Keri Lam i nezavisnu istragu o postupanju prema demonstrantima.\nI Daut Haradinaj pozvan u Specijalni sud\nDemonstranti krenuli ka policiji, traže oslobađanje privedenih\nNijedan kandidat za mjesto šefa EP nije dobio apsolutnu većinu, počeo drugi krug\nPanatinaikos hoće Kokoškova


POKAJNICA DZEJMI SEJA\nDa li se veliki gresnik zaista pokajao ili je najnovijom izjavom samo zeleo da ublazi psiholoski pritisak na svoju nemirnu savest?\nOdavno se ne pamti da je jedan izraz tako brzo obigrao svet i doziveo tako spontane reakcije kao sto se dogodilo pre nepunu godinu dana kada je Djemi Sej, predstavnik NATO-a za stampu, veliki broj civilnih zrtava od NATO bombi bacenih na Jugoslaviju cinicki nazvao "kolateralnom stetom".\nOd tada taj visoki predstavnik NATO-a nema mira. Novinari sa svih strana ga "preslisavaju", a povodom tog neukusa objavljene su i brojne kritike u ozbiljnim listovima. Najdalje se otislo u Nemackoj gde je izraz "kolateralna steta" proglasen "Najruznijom reci u 1999. godini", uz obrazlozenje da ga je NATO koristio da bi "smrt neduznih civila predstavio kao nezeljeni sporedni efekat".\nGospodin Sej se na razne nacine branio, pokusavajuci da dokaze da nista nije ucinjeno sa smisljenom namerom i da su civilne zrtve normalna pojava u vrsti rata kakvu je NATO primenio protiv Jugoslavije. U tom smislu je davao i razne intervjue. U onome koji je sredinom decembra objavljen u beogradskom NIN-u, zalio se da se nalazi u veoma teskoj situaciji. Isticuci da predstavlja odredjenu instituciju rekao je:\n"Od mene se ne moze ocekivati da delujem recimo kao nezavisni novinar. Pa ipak, nastojao sam da obavim svoj posao posteno i da sluzim istini tacno i pouzdano... Objektivnost i brzina informacija nisu, naravno zavisile od mene nego od aparata koji je meni svakodnevno stajao na raspolaganju. Moja uloga bila je jasna: da na osnovu obilja podataka, izaberem one koji su se meni u tom trenutku ucinili najrelevatnijim".\nDejmi Sej tada nije priznao licni greh, koji ga je ocigledno psiholoski opterecivao, iako je izjavom da "gresku, ako se ucini, treba i priznati", bio je spreman i na takav postupak.\nOvih dana, tacnije 18 februara, beogradski dnevnik Danas obajvio je vest agencije beta da je Dejmi Sej u intervjuu najnovijeg broja nemackog nedeljnika Stern izjavio da se kaje sto je tokom intervencije NATO u Jugoslaviji koristio izraz "kolateralna steta". Ta izjava glasi: "Veoma mi je zao sto sam upotrebljavao taj izraz. To je zaista losa sintagma".\nIz kratke agencijske vesti se ne vidi da li se veliki gresnik kaje zbog nevinih zrtava koje su ruznim izrazom potcenjene i povredjene, ili je datom izjavom, verovatno ne slucajno u nemackom njuzmagazinu, samo zeleo da smanji protisak na svoju nemirnu savest.


Stručnjak na saslušanju smatra da bi Assange mogao počiniti samoubistvo ako bude izručen u SAD\nPostoji velika vjerovatnoća da će Julian Assange pokušati da se ubije ukoliko bude izručen Sjedinjenim Državama zbog optužbi za špijunažu, rekao je u utorak stručnjak za psihijatriju tokom saslušanja za izručenje osnivača WikiLeaksa.\nMichael Kopelman, profesor emeritus neuropsihijatrije sa Kings College-a u Londonu rekao je da Assange ima povijest depresije i da postoji “veoma visok” rizik od samoubistva ako bude izručen u SAD.\nAsanž pred londonskim sudom u pokušaju da izbjegne izručenje u SAD\nOn je također rekao da postoji i “mnoštvo poznatih rizičnih faktora” uključujući porodičnu historiju depresije i samoubistva, kao i izolaciju koju je Assange prošao, prvo u ekvadorskoj ambasadi u Londonu u kojoj je boravio od 2012. do 2019., a od aprila prošle godine u britanskom zatvoru.\nKopelman je također rekao da je Assangeu dijagnosticiran poremećaj iz autističnog spektra, što je dalje povezano sa tendencijom razmišljanja o samoubistvu.\nTokom unakrsnog ispitivanja Jamesa Lewisa, advokata koji zastupa američku vladu, Kopelman je rekao da je uvijek na oprezu od mogućnosti da pacijent možda “pretjeruje”.\nAmerički tužioci optužili su Assangea za 17 tačaka koje uključuju špijunažu i jednu tačku zloupotrebe računara zbog objavljivanjam tajnih vojnih dokumenata na WikLeaksu.\nAssange je 2010. godine dospio na međunarodne naslovnice kada je WikiLeaks objavio američki vojni video koji prikazuje napad helikoptera Apache u Bagdadu iz 2007. godine u kojem je poginulo desetak ljudi, uključujući i dvoje novinara agencije Reuters.\nUkoliko bi bio optužen po ovim tačkama, Assange bi se mogao suočiti sa 175 godina zatvora.\nU junu 2012. godine, suočen sa izručenjem Švedskoj zbog optužbi za silovanje koje su u međuvremenu odbačene i kaznom zbog kršenja uslova kaucije u Britaniji, Assange traži azil u ekvadorskoj ambasadi u kojoj je proveo sedam godina.\nNjegov advokatski tim tvrdi da je Assange novinar te da ima pravo na zaštitu kroz Prvi amandman američkog Ustava zbog objavljivanja dokumenata koji su razotkrili nezakonite radnje američkih vojnika u Iraku i Afganistanu.\nSaslušanje o Assangeovom izručenju SAD-u počelo je 7. septembra i trajat će do početka oktobra.


Kuzmića znatno bolje, sutra napušta šok sobu @ InfoBijeljina \nKuzmića znatno bolje, sutra napušta šok sobu\nBEOGRAD - Zdravstveno stanje košarkaša "Crvene zvezde" Ognjena Kuzmića je znatno bolje i sutra će biti premješten iz šok sobe na odjeljenje intenzivne njege Urgentnog centra u Beogradu, saopštio je ovaj košarkaški klub.\n"Prema procenama lekarskog tima, Ognjen je sada potpuno van životne opasnosti, nema negativnih promena, niti bilo kakvih komplikacija i pogoršanja sa povredama glave i grudnog koša. Operacijom su potpuno sanirane teške povrede gornje vilice, a već tokom današnjeg dana, mogao bi i prvi put potpuno da se pridigne iz kreveta i stane na svoje noge", navodi se u saopštenju.\nTo je, kako ističu, izuzetan pomak i napredak za samo sedam dana od kada je reprezentativac Srbije i košarkaš "Crvene zvezde" prebačen u Beograd sa teškim povredama opasnim po život.\nKuzmić je od petka u potpuno svjesnom stanju, komunicira sa članovima porodice i ljekarima koji su zaduženi za njegov oporavak.\nKošarkaški klub "Crvena zvezda" zahvalio je ljekarima za sve što čine da bi se Ognjen što prije u potpunosti oporavio, te najavio da će o daljem toku oporavka sportiste javnost biti obaviještena početkom naredne sedmice.\nBeogradski klub podsjeća i da se Bogdan, koji je prošle nedjelje povrijeđen u saobraćajnoj nezgodi zajedno sa Kuzmićem, probudio iz kome i oporavlja zahvaljujući velikim naporima i brigom ljekarskog tima iz Banjaluke.\n"Klub ovom prilikom izražava veliko zadovoljstvo i infromacijom koju je dobio od lekara iz Banjaluke i porodice Bogdana Ilića, sa kojima je u svakodnevnom kontaktu od nesreće", istaknuto je u saopštenju.


Komisija opštine Gračanica je na osnovu, ranije sačinjene socijalne karte stanovanja, objavila rang listu za dodelu stanova u Suvom Dolu kod Lipljana koji su namenjenih socijalno ugroženim porodicama i mladim bračnim parovima.\nPosle obilaska svih porodica koje su aplicirale za Socijalnu kartu stanovanja, komisija je sačinila izveštaj i danas objavila rang listu, kojom se dodeljuju stanovi socijalno ugroženim porodicama, saopšteno je iz Opštine Gračanica.\nOd ukupno 16 stambenih jedinica, u ovom krugu biće podeljeno 9 stanova za koje su se stvorili uslovi za useljenje, posle priključka na vodovodnu i električnu mrežu, dok će preostali stanovi, kako se naglašava, biti podeljeni u predstojećem periodu.\nStanove su dobile i dve romske porodice, osmočlana porodica Ramić iz Gračanice i petočlana porodicu Emini iz Lipljana, kao i porodica Spasić koja trenutno živi u kontejnerskom naselju na Padalištu.\nSuvi Do: Asfaltiranje ulica i povezivanje na kanalizacionu mrežu\nFoto: Radio Kontakt Plus i Kossev, Uklanjanje barikade\nObjavljeno 25. aprila 2018. by Ivan MiljkovićU kategoriji DruštvoTagged socijalna karta stanovanja, stanovi, Suvi Do\n21. jula 2019., 09:38


Dodatnih 140 miliona za rekonstrukciju zgrade parlamenta - Bizlife.rs\nDodatnih 140 miliona za rekonstrukciju zgrade parlamenta\n13:22 Beograd, 10/01/2012\nZa rekonstrukciju Doma Narodne skupštine ove godine biće utrošeno 140 miliona dinara. Ova suma je zacrtana u budžetu parlamenta za troškove kapitalnog održavanja zgrada i objekata i, u odnosu na prošlogodišnju sumu za ove namene, veća je za više od sedam miliona dinara.\nNa šta će konkretno ovaj novac biti utrošen nije potpuno jasno, a takođe je nejasno i zašto je Narodna skupština prošlog meseca potpisala ugovor vredan 2,8 miliona dinara sa Građevinskim fakultetom o pružanju inženjerskih usluga izrade idejnog projekta sanacije dela konstrukcije objekta Doma Narodne skupštine, kada je za projekat sanacije cele konstrukcije Doma isti fakultet za istu sumu novca bio angažovan i plaćen još 2010. godine.\nPrema ranijim izjavama generalnog sekretara Veljka Odalovića, na renoviranje Doma Narodne skupštine u poslednje tri godine uloženo je oko 280 miliona dinara, a s tim novcem su izvršeni radovi na revitalizaciji fasade, uvođenju dekorativnog osvetljenja, klimatizacije, e-parlamenta, sistemu grejanja. Samo tokom 2010. godine je na dekorativnu rasvetu otišlo 69,79 miliona dinara, klimatizaciju 45,26 miliona, a na fasaderske radove 22,5 miliona, pri čemu je samo iznajmljivanje skela koštalo više od 180.000 evra.\nSudeći po obrazloženju budžeta parlamenta, suma od 140 miliona dinara će ove godine biti potrošena na isti posao, odnosno na sanaciju „preostale tri fasade na objektu Doma“, rekonstrukciju klimatizacije, ventilacije i grejanja, vodovoda i kanalizacije, adaptaciju mokrih čvorova, kao i rekonstrukciju prilaznih saobraćajnica i trotoara kod zdanja na Trgu Nikole Pašića 13.


Očekivanja pred duel sa Metalcem\nPrva utakmica sedmog kola Super Lige Srbije odigraće se već u petak i to na Gradskom stadionu u Surdulici, kada će naši momci dočekati ekipu Metalca iz Gornjeg Milanovca. Verovatno malo poljuljani rezultatima u poslednjih par kola, ali i kadrovskim promenama u stručnom štabu, prvotimci našeg superligaša intenzivno treniraju, i sa dosta motiva dočekuju goste koji se u ovom delu prvenstva pozicioniraju u gornjem delu tabele.\n"Mi bi da stavimo tačku na ranija kola, jer još smo na početku takmičenja, i krećemo dalje", jasan je Nikola Stanković, koji će sa svojim kolegom, i drugim pomoćnim trenerom Radnika, Miroslavom Blanušom, predvoditi tim i u ovom kolu.\n"Teža utakmica u psihološkom smislu, u mislima će nam biti samo rezultat. Dolazi nam ekipa koja je u prošloj sezoni dosta utakmica izgubila kod kuće. U ovoj pak sezoni, od prvih šest kola, odigali su četiri kod kuće i pokušali da uzmu što više bodova. Utakmice koje su igrali na strani su im bile specifične, različite, jedna protiv Voždovca a druga protiv Zvezde i ono što im je zajedničko jeste da imaju kvalitet. Taj kvalitet polazi od podatka da im je većina igrača ostalo nepromenjeno od prošle sezone. Igrači imaju kvalitet i kontinuitet i to je dobro za njih", kaže Stanković,\nzagrevanje pred duel sa Metalcem, Surdulica\nPo njegovim rečima, tim će pokušati da nametne svoj ritam kod kuće, najpre da pokuša da što pre da prvi gol, a time bi bio lakšinastavak utakmice. Kada je u pitanju podrška publike, trener Stanković smatra da će surdulička publika našem timu ove večeri itekako značiti: "Publika nam je potrebna svih 90 minuta. Navikli smo na dobru atmosferu sa tribina od prošle godine, to nam nedostaje. Trudićemo se da pružimo dobar fudbal na surduličkom stadionu, ali moramo svi zajedno shvatiti to da je vrlo teško i grati u Super Ligi, a podrška naše publike jako nam je bitna u svim slučajevima šta god se dešavalo dole na terenu."\nKarte su uveliko u prodaji, interesovanje je veliko, igrači su spremni, svi imaju pravo da konkurišu za tim i videće se kojih prvih 11 će izaći u petak uveče. Utakmica Radnik - Metalac, odigraće se u petak, od 20h, a direktnog prenosa biće na TV Areni Sport 1.


Kako je Vučić ukinuo višepartijski sistem - Glas Šumadije\nNaslovna > Komentar > Kako je Vučić ukinuo višepartijski sistem\n02/11/2020 02/11/2020 310Ostavi komentar na Kako je Vučić ukinuo višepartijski sistem\n“Ja sam taj koji je predložio ta kadrovska rešenja – da se zamene Aleksandar Vulin i Nebojša Stefanović, kao što sam predložio i za Zoranu Mihajlović, kao što sam predložio i neke druge stvari. Ana, prekinuo sam vas u nečemu, ne znam tačno…”, rekao je predsednik Srbije Aleksandar Vučić tokom svog igrokaza na predstavljanju nove Vlade Srbije.\n“Izvinite”, odgovorila mu je uviđavno skrušeno predsednica nove Vlade Srbije Ana Brnabić.\nI to je otprilike sve što je potrebno znati o novoj Vladi Srbije i o političkom sistemu Srbije. Ovom rečenicom Vučić je tačno opisao situaciju koju je posle osam godina vlasti stvorio, a građani Srbije mu dozvolili: on sam odlučuje o svemu, Ustav više de fakto ne postoji, tako da nema potrebe ni da se pravi kako se drži svojih ustavnih ovlašćenja, niti da se Vlada formira onako kako to zakon nalaže.\nNe. Bitno je da nam jasno pokaže kako je Ani Brnabić izdiktirao ko će biti novi ministri, dao joj je i da nešto malo govori (da opet brani njega i napada „tajkunske medije“ koji nemaju ni malo obzira prema voljenom predsedniku) prekidao je i upadao joj u reč kad mu padne na pamet, pa joj opet dao reč, pa opet završio pres konferenciju kad je on hteo. I tako i sa njom i sa funkcijom predsednika Vlade Republike Srbije brzo i efikasno obrisao patos.\nTo bi, naravno, bio problem osobe koja sebi dozvoljava da pod ovim uslovima glumi predsednicu Vlade, da problem našeg društva nije mnogo veći: dopustili smo potpuno razaranje političkog sistema, dopustili smo da jedan čovek praktično posle 30 godina ukine višepartijski sistem, da obesmisli i Skupštinu (punu nekih marioneta koje ne znaju ni gde su došle, ni zašto, a nije ih ni briga) i Vladu (punu takođe marioneta koje ipak znaju gde su došle, a i zbog čega – uglavnom ličnih interesa) a da građane više uopšte ne zanima ko ih predstavlja u zakonodavnoj i izvršnoj vlasti.\nOdugovlačenjem puna četiri meseca da predstavi imena ljudi koji će da budu ministri kako bi Vlada u ovolikoj krizi izazvanoj pandemijom počela nešto da radi, Vučić nam je zapravo pokazao da nam Vlada i ne treba, da on ionako o svemu odlučuje sam, pa joj je unapred skratio mandat na 17 meseci. Kako stvari stoje, sledeći korak može biti i formalno ukidanje ovih zamornih i nepotrebnih institucija.\nPošto su to sve, jasno, Vučićeve marionete, on je i ministrima i poslanicima još jednom pokazao da su totalno nebitni i da im je zadatak da sede gde su postavljeni i da čuvaju stolice do, za njega glavnih, predsedničkih izbora. Pa kad na njima opet pobedi, videćemo. A možda mu i dosadi da pobeđuje, pa javi tim poslanicima (isključivo iz njegove stranke, uz nešto poslušnih satelita) da „izglasaju“ promenu načina izbora predsednika, pa da se i on ubuduće umesto na izborima, bira u toj Skupštini, bez ograničenja broja mandata. Čuveno zvonce će da drži i po potrebi da zvecka do krajnosti poniženi Ivica Dačić. Kao ucenjen čovek koji nema kud, on će da zvecka kako mu se naredi, ne treba imati dileme.\nI sve bi to bilo lepo, da nije onog dobrog dela Srbije za koji ovakvo stanje, od početka teško podnošljivo, postaje sasvim neizdrživo. I nikad se ne zna kad će da kapne ta kap koja će da prelije čašu. U julu se videlo koliko malo fali da izbije bunt i to uprkos strahu od zaraze, sa suzavcem, konjicom i ostalim rekvizitima iz Miloševićevog doba. Trenutak kad je Aleksandar Vučić bio u stanju to da shvati i da se na vreme zaustavi, izgleda da je prošao.\nTagovi: Biljana Stepanović kolumna\nSSS: Zaustaviti zapošljavanje preko angencija za iznajmljivanje radnika\nSaradnja između ustanova kulture Kragujevca i Moskve


Peter Sijarto - Blic Online\nNemački proizvođač premijum automobila, Audi, povećaće proizvodnju motora na 2,25 miliona jedinica u narednoj godini u svojoj fabrici u Mađarskoj, što je porast u odnosu na 1,95 miliona jedinica proizvedenih u 2018. godini, izjavio je mađarski ministar spoljnih poslova Peter Sijarto.\nMađarski ministar spoljnih poslova Peter Sijarto pozvao je danas da se ubrza procedura prijema Srbije i Crne Gore u Evropsku uniju.\nMinistarka za evroineracije Jadranka Joksimović sastala se danas u Briselu sa mađarskim ministrom spoljnih poslova Peterom Sijartom, a osnovna tema razgovora dvoje zvaničnika bila je evropski put Srbije.\nEvropska unija treba da prestane da obmanjuje Tursku u vezi sa njenim šansama da postane član bloka i umesto toga treba da joj ponudi "sveobuhvatno strateško parnerstvo", rekao je danas mađarski ministar spoljnih poslova Peter Sijarto.\nUjedinjene nacije ohrabruju terorizam i promovišu migracije kroz svoju veoma opasnu politiku, izjavio je danas mađarski ministar spoljnih poslova Peter Sijarto.\nMinistar spoljnih poslova Mađarske Peter Sijarto izjavio je danas da je suprotno tvrdnjama zvaničnika Ujedinjenih nacija i Evropske unije pritisak migranata na Evropu uvećan i da kontinent mora da nastavi da bude čvrst u stavu da zapadnobalkanska migrantska ruta ostane zatvorena.\nSijarto: Han treba da se brine za proširenje EU\nMađarski ministar spoljnih poslova Peter Sijarto izjavio je danas u Briselu, reagujući na izjavu EU komesara za evropsku susedsku politiku i pregovore o proširenju Johanesa Hana da Mađarska najverovatnije neće izručiti Skoplju bivšeg makedonskog premijera Nikolu Gruevskog, da "komesar za proširenje treba da se brine za proširenje, a ne za zakonske procese u zemljama članicama", prenosi MIA.\nMađarska će poslati još najmanje 60 vojnika na Kosovo i Metohiju do sledećeg leta, izjavio je mađarski ministar spoljnih poslova i trgovine Peter Sijarto.\nMinistar spoljnih poslova i trgovine Mađarske Peter Sijarto je izjavio danas da ne vidi razlog zašto ne bi mogla da se gradi južna gasna ruta, odnosno da se nastavi Turski tok prema Bugarskoj, Srbiji i Mađarskoj i zašto ta trasa trpi velike napade od EU, kada postoji bliska saradnja Rusije i zemalja Zapadne Evrope.


Doktorske studije u Kanadi | Studiranje u Kanadi\nSteknite zvanje doktora nauka upisvanjem doktorskih-PhD studija u Kanadi. Saznajte sve o uslovima i upisu na doktorske studije.\nDoktorske studije su najviši stepen obrazovanja u Kanadi. Kroz visoke akademske standarde koje pružaju, ovi programi su priznati i veoma cenjeni na globalnom nivou.\nKanada se nalazi u samom vrhu zemalja sveta po visini godišnjih izdvajanja za istraživačke i naučne projekte. U 2018. godini kanadska vlada je investirala 925 miliona dolara u naučne i istraživačke projekte i 275 miliona dolara u međunarodne projekte iz oblasti društvenih nauka.\nKanadski univerziteti nude studentima vrhunsku opremu i laboratorije, kao i visokokvalifikovane profesore i istraživače koji su u samom vrhu svetske nauke i inovacija.\nZa nadarene studente osnovnih studija postoje posebni programi (Non-Terminal Programs) koji predstavljaju kombinaciju master i doktorskih studija.\nU zavisnosti od oblasti istraživanja, doktorske studije traju od tri do šest godina.\nU zavisnosti od programa i ustanove, upisni rokovi na doktorskim studijama u Kanadi su u septembru i januaru.\nVisina školarine za doktorske studije zavisi od studijske oblasti i ustanove, a prosečne cene se kreću od 10.000 do 20.000CAD. Za međunarodne studente doktorskih studija na Univerzitetu u Torontu školarina je ista kao i za domaće studente.\nUslovi za upis su završene master studije i položen jedan od međunarodnih testova za engleski (IELTS, TOEFL, CAEL) ili francuski jezik. Za pojedine studijske programe može se zahtevati i polaganje GMAT ili GRE testa, ili predlog teme istraživanja, kao i preporuka mentora.\nNakon završenih studija imate mogućnost da, apliciranjem za Post-Graduation Work vizu, živite i radite u Kanadi najviše do tri godine. Ovo radno iskustvo, kao i diploma doktorskih studija, vas sigurno vode ka statusu stalnog rezidenta u ovoj zemlji.


Press Online :: Društvo :: Posle OLUJA I POPLAVA, stručnjaci upozoravaju da je Srbija NA RUBU NOVE ELEMENTARNE NEPOGODE / print=true\n-Kao posledica blage zime, proleća sa izuzetno mnogo padavina, te naglog povećanja temperature i oscilacija vodostaja velikih reka, došlo je do hiperprodukcije komaraca u celom regionu i pojave njihove ogromne brojnosti u urbanim sredinama. To svakako možemo nazvati elementarnom nepogodom ili vanrednom situacijom, a koliko su ti uslovi složeni, nabolje ilustruje činjenica da je zabeležena brojnost odraslih komaraca u klopkama daleko iznad kritičnih vrednosti na svim lokalitetima koji se ispituju - ističe Marinković.\nKomarci su u Beogradu poslednji put suzbijani iz aviona 2014. godine\nČuvajte se ovih ZARAZA nakon poplava\n-Virus je registrovan skoro dva meseca pre uobičajenog perioda. Kako ovakvi klimatski uslovi odgovaraju i razvoju ogromnog broja urbanih komaraca, ukoliko se na vreme ne preduzmu mere da se njihova brojnost, bar u urbanim sredinama drži na nivoima ispod kritičnih, ove godine bi moglo doći i do epidemije izazvane virusom zapadnog Nila - upozorava Marinković.\n-Ako je njihova brojnosti ekstremno velika, ona ostaje visoka i posle tretmana, a zbog migracije nastavlja da raste pa veoma brzo zahteva ponavljanje tretmana. Takođe, takvi tretmani rade se na ograničenim područjima u naseljenih mestima, dok velike površine, poput atara, ostaju izvan zone tretmana i predstavljaju stalni izvor komaraca - objašnjava naš sagovornik.\nMenadžer za odnose sa javnošću novosadske "Ciklonizacije" Dario Aćimović kaže da ovakvu godinu ne pamte decenijama unazad koliko to preduzeće suzbija komarce.\n-Jasno je da nam ove sezone predstoji duga borba koja će zavisti i od kretanja vodostaja i od meteoroloških uslova. Na to treba dodati da će uskoro biti otvoren i drugi front, odnosno da će pored rečnih komaraca krenuti i znatna produkcija takozvanih urbanih ili kućnih komaraca koji su prenosioci virusa zapadnog Nila koji su već registrovani u Vojvodini. Borba sa ovom vrstom komaraca moraće da bude svakodnevna. Ostaje otvoreno pitanje da li će lokalne samouprave i država, uzimajući sve to u obzir, proceniti da je za efikasan odgovor neophodno i proglašavanje vanredne situacije u Srbiji ili na nekim delovima teritorije - poručuje Aćimović.\n-Jasno je da prave efekte mogu dati samo tretmani na velikim površinama te je zakonsko ograničenje mogućnosti tretiranja iz vazduha samo na zone van naselja jedan od faktora koji utiču na efikasnost preduzetih mera - smatra Marinković.\nDa je situacija ozbiljna, dokaz je i da je štab za vanredne situacije u Beogradu naložio tretiranje komaraca iz aviona, što se u prestonici nije desilo od 2014. Prema informacijama do kojih smo došli, jedino novosadska "Ciklonizacija" ima vazdušnu flotu koja je stalno na raspolaganju i namenjenu isključivo za tretmane protiv komaraca. Osim dva aviona AN2 i modernog američkog helikoptera "bell", to preduzeće ima i dovoljno iskusnih pilota - tri i dva na obuci, kao i aviomehaničare i infrastrukturu.


Hitno rešenje kosovskog spora ne nameću svi političari u Srbiji i na Kosovu, već Vučić i Tači: Kristof Bender\n„Ako političari žele da ubrzaju dijalog, potrebno je da javnosti iskreno saopšte šta je na stolu, a ne da uveravaju građane da konačno rešenje neće oštetiti interese nijedne strane“, ističe Armakolas i dodaje da je nerealno da ne bude kompromisa.\nAko političari žele da ubrzaju dijalog, potrebno je da javnosti iskreno saopšte šta je na stolu: Joanis Armakolas\n„Ja sam vrlo skeptičan po pitanju toga da li je realno očekivati da uskoro dođe do sveobuhvatnog rešenja problema, posebno ako se bude pregovaralo o razmeni teritorija. Takvo rešenje bi imalo negativne posledice po region, a i javnost na Kosovu bi ga teško prihvatila“, smatra Armakolas.\n„Do sada se u istoriji međunarodnih odnosa pokazalo da je to uglavnom bilo loše i da nije dalo dobre rezultate. Na prvi pogled se čini kao mehaničko rešenje koje bi bilo idealno, ali u praksi to nije tako“, upozorava Vukadinović.\nVukadinović kaže i da trenutna vlast u Hrvatskoj dvojako posmatra postojeće probleme na Balkanu. Predsednica Hrvatske Kolinda Grabar Kitarović i njoj naklonjena politička elita podržavaju stavove Sjedinjenih Američkih Država, dok se kabinet hrvatskog premijera Andreja Plenkovića zalaže za rešenja koje nameće Evropska unija.\nRazgraničenje je vrlo rizična opcija: Dušan Janjić\nMeđunarodne mirovne konferencije imaju smisla ukoliko postoji ratni sukob, i u tom momentu nameću nedemokratsko rešenje koje ne odgovara nijednoj sukobljenoj strani, jer je glavni cilj sprečiti nasilje, objašnjavaju analitičari. Pošto to nije slučaj sa Srbijom i Kosovom, panelisti skupa „Odnosi Kosova i Srbije i uticaj na bezbednost na Zapadnom Balkanu u Beogradu“ se zalažu za rešenje koje će biti rezultat detaljnih pregovora koje će iskreno voditi obe strane.